OIKAISUJA
Oikaistaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006,
kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaali-
viraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93,
komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY,
93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta
(Euroopan unionin virallinen lehti L 396, 30. joulukuuta 2006)
Korvataan asetus (EY) N:o 1907/2006 seuraavasti:
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1907/2006,
annettu 18 päivänä joulukuuta 2006,
kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan
kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen
(ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja
komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO,
jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja
erityisesti sen 95 artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean
lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä
menettelyä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1) Tällä asetuksella pitäisi varmistaa korkeatasoinen
terveyden ja ympäristön suojelu sekä sellaisenaan, valmis-
teissa ja esineissä esiintyvien aineiden vapaa liikkuvuussamalla edistäen kilpailukykyä ja innovaatioita. Tälläasetuksella olisi myös edistettävä vaihtoehtoisten menetel-mien kehittämistä aineiden vaarojen arvioimiseksi.
(2) Aineiden sisämarkkinoiden tehokas toiminta yhteisössävoidaan saavuttaa ainoastaan, jos aineita koskevat vaati-mukset eivät eroa merkittävästi eri jäsenvaltioissa.
(3) Korkeatasoinen ihmisten terveyden ja ympäristön suojeluolisi taattava lähennettäessä aineita koskevaa lainsäädän-töä, ja tavoitteeksi olisi asetettava kestävän kehityksentoteutuminen. Tätä lainsäädäntöä olisi sovellettava syrji-
mättömyyden periaatteen ja yhteisön kansainvälistenvelvoitteiden mukaisesti siitä riippumatta, käydäänköaineiden kauppaa sisämarkkinoilla vai kansainvälisillämarkkinoilla.
(4) Johannesburgissa pidetyssä kestävän kehityksen huippu-kokouksessa 4 päivänä syyskuuta 2002 hyväksytyntäytäntöönpanosuunnitelman mukaan Euroopan unionipyrkii siihen, että vuoteen 2020 mennessä kemikaalejatuotetaan ja käytetään tavoilla, joilla minimoidaan merkit-tävät haittavaikutukset ihmisten terveydelle ja ympäris-
tölle.
(5) Tätä asetusta pitäisi soveltaa rajoittamatta työpaikkoja ja
ympäristöä koskevan yhteisön lainsäädännön sovelta-mista.
(6) Tämän asetuksen avulla olisi edistettävä Dubaissa6 päivänä helmikuuta 2006 hyväksytyn kansainvälistä
kemikaalihallintaa koskevan strategisen lähestymistavan
(SAICM) vaatimusten täyttämistä.
(7) Sisämarkkinoiden yhtenäisyyden säilyttämiseksi jaihmisten terveyden, erityisesti työntekijöiden terveyden,sekä ympäristön suojelun korkean tason takaamiseksi ontarpeen varmistaa, että aineiden valmistaminen yhteisössä
on yhteisön lainsäädännön mukaista, vaikka kyseiset
aineet menisivätkin vientiin.29.5.2007 L 136/3 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EUVL C 112, 30.4.2004, s. 92, ja EUVL C 294, 25.11.2005, s. 38.
(2) EUVL C 164, 5.7.2005, s. 78.
(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 17. marraskuuta 2005
(EUVL C 280 E, 18.11.2006, s. 303), neuvoston yhteinen kanta, vahvis-tettu 27. kesäkuuta 2006 (EUVL C 276 E, 14.11.2006, s. 1), ja Euroo-
pan parlamentin kanta, vahvistettu 13. joulukuuta 2006 (ei vielä jul-
kaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 18. joulukuuta
2006.
(8) Erityisesti olisi otettava huomioon tämän asetuksen
mahdollinen vaikutus pieniin ja keskisuuriin yrityksiin(pk-yritykset) ja tarve välttää niiden syrjintää.
(9) Neljän tärkeimmän kemikaaleja yhteisössä sääntelevänsäädöksen eli vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaa-
mista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallin-
nollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY (
1), tiet-
tyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoillesaattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenval-tioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten
lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun
neuvoston direktiivin 76/769/ETY (
2), vaarallisten valmis-
teiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevienlakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämi-sestä 31 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan
parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY (
3) ja
olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvon-nasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvostonasetuksen (ETY) N:o 793/93 (
4) toimintaa arvioitaessa
todettiin useita yhteisön kemikaalilainsäädännön toimin-taan liittyviä ongelmia, jotka ovat johtaneet eroavuuksiin
jäsenvaltioiden laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa mää-
räyksissä, jotka vaikuttavat suoraan sisämarkkinoidentoimintaan tällä alalla, sekä tarve tehdä enemmänihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi ennaltavarautumisen periaatteen mukaisesti.
(10) Aineita, jotka ovat tullin valvonnassa väliaikaisessa varas-
tossa, vapaa-alueella tai vapaavarastossa jälleenvientiä
varten tai kauttakuljetettavana, ei käytetä tässä asetuksessatarkoitetulla tavalla ja ne olisi sen vuoksi jätettävä sensoveltamisalan ulkopuolelle. Vaarallisten aineiden ja vaa-rallisten valmisteiden kuljetus rautatie-, maantie-, sisävesi-
, meri- tai lentoliikenteessä olisi myös jätettävä sen sovel-
tamisalan ulkopuolelle, koska tällaiseen kuljetukseensovelletaan jo erityistä lainsäädäntöä.
(11) Jätteiden kierrätyksen ja hyödyntämisen toimivuudenvarmistamiseksi ja tähän kannustamiseksi jätteitä ei tulisikatsoa tässä asetuksessa tarkoitetuiksi aineiksi, valmis-
teiksi tai esineiksi.
(12) Tällä asetuksella perustettavan uuden järjestelmän yhtenä
tärkeänä tavoitteena on kannustaa ja tietyissä tapauksissavarmistaa, että erityistä huolta aiheuttavat aineet korva-taan lopulta vähemmän vaarallisilla aineilla tai teknii-koilla, jos taloudellisesti ja teknisesti toteuttamiskelpoisiasoveltuvia vaihtoehtoja on saatavilla. Tämä asetus ei
vaikuta työntekijöiden suojelua ja ympäristöä koskeviendirektiivien soveltamiseen, erityisesti työntekijöiden suoje-lemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille taiperimän muutoksia aiheuttaville aineille altistumiseen
työssä liittyviltä vaaroilta 29 päivänä huhtikuuta 2004
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin2004/37/EY (kuudes neuvoston direktiivin 89/391/ETY16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (
5) ja
työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta
työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä
riskeiltä 7 päivänä huhtikuuta 1998 annetun neuvostondirektiivin 98/24/EY (
6) (neljästoista direktiivin
89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdir-ektiivi) soveltamiseen, joiden mukaan työnantajien onpoistettava vaaralliset aineet, aina kun se on teknisesti
mahdollista, tai korvattava vaaralliset aineet vähemmän
vaarallisilla aineilla.
(13) Tätä asetusta olisi sovellettava rajoittamatta kosmeettisiavalmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähen-tämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetussa
neuvoston direktiivissä 76/768/ETY (
7) vahvistettuja kiel-
toja ja rajoituksia siltä osin kuin aineita käytetään ja saate-taan markkinoille kosmetiikan aineosina ja ne kuuluvattämän asetuksen soveltamisalaan. Direktiivin 76/768/ETYmukaisesti ihmisten terveyden suojelemiseksi selkärankai-silla tehtävistä testeistä olisi luovuttava asteittain kyseisten
aineiden kosmetiikkaan liittyvien käyttöjen osalta.
(14) Tällä asetuksella tuotetaan tietoa aineista ja niiden
käytöistä. Asiaankuuluvien toimijoiden olisi käytettävämuun muassa tällä asetuksella tuotettuja saatavilla oleviatietoja soveltaessaan ja pannessaan täytäntöön asianmu-
kaista yhteisön lainsäädäntöä, esimerkiksi tuotteita
koskevaa lainsäädäntöä, ja yhteisön vapaaehtoisia väli-neitä, kuten ympäristömerkkijärjestelmää. Komission olisiasiaa koskevaa yhteisön lainsäädäntöä ja vapaaehtoisiavälineitä tarkastellessaan ja kehittäessään harkittava, mitentällä asetuksella tuotettua tietoa olisi käytettävä, ja arvioi-
tava mahdollisuuksia luoda eurooppalainen laatumerkki.
(15) Tämän asetuksen teknisten, tieteellisten ja hallinnollisten
näkökohtien hallinnointi on tarpeen varmistaa yhteisöntasolla. Kyseisiä tehtäviä suorittamaan olisi sen vuoksiperustettava keskuselin. Keskuselimen resurssitarpeita
koskevassa toteutettavuustutkimuksessa pääteltiin, että
muihin vaihtoehtoihin verrattuna riippumattomallakeskuselimellä on useita etuja pitkällä aikavälillä. Senvuoksi olisi perustettava Euroopan kemikaalivirasto,jäljempänä ’kemikaalivirasto’ .29.5.2007 L 136/4 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL 196, 16.8.1967, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna komission direktiivillä 2004/73/EY (EUVL L 152,30.4.2004, s. 1); oikaisu EUVL L 216, 16.6.2004, s. 3.
(
2) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 201, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna komission direktiivillä 2006/139/EY (EUVL L 384,
29.12.2006, s. 94).
(3) EYVL L 200, 30.7.1999, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna komission direktiivillä 2006/8/EY (EUVL L 19, 24.1.2006,
s. 12).
(4) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna Eu-
roopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003
(EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).(5) EUVL L 158, 30.4.2004, s. 50; oikaisu EUVL L 229, 29.6.2004, s. 23.
(6) EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11.
(7) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 169, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna komission direktiivillä 2007/1/EY (EUVL L 25, 1.2.2007,
s. 9).
(16) Tässä asetuksessa vahvistetaan sellaisenaan, valmisteissa
tai esineissä olevien aineiden valmistajien, maahantuojienja jatkokäyttäjien erityiset tehtävät ja velvollisuudet. Tämäasetus perustuu periaatteeseen, jonka mukaan teolli-suuden olisi aineita valmistaessaan, maahan tuodessaan,
käyttäessään tai markkinoille saattaessaan osoitettava sel-
laista vastuuta ja huolellisuutta, joka on tarpeen senvarmistamiseksi, että kohtuudella ennakoitavissa olosuh-teissa ei vaikuteta haitallisesti ihmisten terveyteen taiympäristöön.
(17) Aineista sellaisenaan, valmisteissa ja esineissä olisi koot-tava kaikki saatavissa oleva ja asiaankuuluva tieto, jottaautetaan vaarallisten ominaisuuksien tunnistamisessa, jariskinhallintatoimenpiteisiin liittyvät suositukset olisi väli-tettävä järjestelmällisesti läpi toimitusketjujen, niin kuin
se on kohtuudella tarpeen ihmisten terveydelle tai ympä-
ristölle haitallisten vaikutusten ehkäisemiseksi. Lisäksiolisi tarvittaessa edistettävä riskinhallintaa tukevaateknistä neuvontaa toimitusketjussa.
(18) Vastuun aineisiin liittyvien riskien hallinnasta olisi oltavaluonnollisilla henkilöillä tai oikeushenkilöillä, jotkavalmistavat, tuovat maahan, saattavat markkinoille taikäyttävät näitä aineita. Tämän asetuksen täytäntöönpanoakoskevien tietojen olisi oltava helposti erityisesti pientenja keskisuurten yritysten saatavilla.
(19) Tämän vuoksi rekisteröintiä koskevissa säännöksissävaaditaan valmistajia ja maahantuojia tuottamaan tietojavalmistamistaan tai maahantuomistaan aineista, käyttä-mään näitä tietoja kyseisiin aineisiin liittyvien riskienarvioimiseen ja laatimaan ja suosittamaan asianmukaisia
riskinhallintatoimenpiteitä. Jotta varmistetaan, että valmis-
tajat ja maahantuojat todella täyttävät nämä velvolli-suudet, sekä avoimuuden vuoksi rekisteröinnin pitäisiedellyttää, että nämä toimittavat kaikki nämä tiedot sisäl-tävän asiakirja-aineiston kemikaalivirastolle. Rekisteröi-
tyjen aineiden liikkuminen sisämarkkinoilla olisi sallit-
tava.
(20) Arviointia koskevissa säännöksissä pitäisi edellyttää rekis-teröinnin seurantaa antamalla mahdollisuuden tarkistaa,ovatko rekisteröinnit tämän asetuksen vaatimusten
mukaisia, ja tarvittaessa mahdollisuuden tuottaa lisätietoja
aineiden ominaisuuksista. Jos kemikaalivirasto yhteis-työssä jäsenvaltioiden kanssa arvioi olevan aihetta katsoa,että aine aiheuttaa riskin terveydelle tai ympäristölle,kemikaaliviraston on, sen jälkeen kun se on sisällyttänyt
aineen aineiden arviointia koskevaan säännöllisesti päivi-
tettävään yhteisön toimintasuunnitelmaan, varmistettavakyseisen aineen arviointi jäsenvaltioiden toimivaltaistenviranomaisten avustuksella.
(21) Vaikka valmistajien ja maahantuojien olisi ensisijaisesti
käytettävä aineista arvioinnin yhteydessä saatuja tietoja
aineisiinsa liittyvien riskien hallintaan, tietoja voidaankäyttää myös tämän asetuksen mukaisen lupa- tai rajoi-
tusmenettelyn tai yhteisön muun lainsäädännönmukaisten riskinhallintamenettelyjen käynnistämiseen.Tämän vuoksi olisi varmistettava, että nämä tiedot ovattoimivaltaisten viranomaisten saatavilla ja että ne voivat
käyttää niitä tällaisissa menettelyissä.
(22) Lupamenettelyä koskevilla säännöksillä pitäisi varmistaa
sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja huolehtia
samalla siitä, että erityistä huolta aiheuttavista aineista
johtuvat riskit ovat riittävän hyvin hallinnassa. Komissionpitäisi myöntää lupa markkinoille saattamiselle ja käytöllevain, jos aineiden käytöstä aiheutuvat riskit ovat riittävänhyvin hallinnassa, mikäli mahdollista, tai jos niiden käyttö
on oikeutettua sosioekonomisin perustein eikä taloudelli-
sesti ja teknisesti toteuttamiskelpoisia soveltuvia vaihtoeh-toja ole saatavilla.
(23) Rajoituksia koskevien säännösten mukaan sellaisten
aineiden, joihin liittyy käsittelyä edellyttäviä riskejä,
valmistukselle, markkinoille saattamiselle ja käytöllepitäisi voida asettaa täydellinen tai osittainen kielto taimuu rajoitus, joka perustuu kyseisten riskien arviointiin.
(24) Komissio on käynnistänyt tämän asetuksen valmisteluavarten REACHin täytäntöönpanohankkeita, joihin osal-listuu asiaankuuluvia eri sidosryhmien asiantuntijoita.Jotkin näistä hankkeista tähtäävät suuntaviivoja ja väli-neitä koskevien ehdotusten laatimiseen, minkä pitäisi
auttaa komissiota, kemikaalivirastoa, jäsenvaltioita sekä
aineiden valmistajia, maahantuojia ja jatkokäyttäjiä täyttä-mään konkreettisesti tämän asetuksen mukaiset velvoit-teensa. Tämän työn perusteella komissiolla ja kemikaali-virastolla on mahdollisuus tarjota oikeaan aikaan asian-
mukaista teknistä ohjausta, REACHissä käyttöön otetut
määräajat huomioon ottaen.
(25) Vastuun aineiden riskien ja vaarojen arvioinnista olisi
oltava ensisijaisesti aineita valmistavilla tai maahantuovilla
luonnollisilla henkilöillä tai oikeushenkilöillä, kuitenkinvain silloin kun ne valmistavat tai tuovat maahan ainettayli tietyn määrän, jotta ne voisivat suoriutua tehtävänaiheuttamasta taakasta. Kemiallisia aineita käsittelevienluonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden olisi
toteutettava tarvittavat riskinhallintatoimenpiteet aineista
suorittamiensa riskinarviointien mukaisesti ja toimitettavaasiaan liittyvät suosituksensa toimitusketjua pitkin eteen-päin. Tähän pitäisi sisältyä myös se, että kuvataan, doku-mentoidaan ja ilmoitetaan asianmukaisella ja avoimellatavalla riskit, joita kunkin aineen tuotantoon, käyttöön ja
hävittämiseen liittyy.
(26) Jotta aineiden kemikaaliturvallisuusarvioinnit pystytään
suorittamaan tehokkaasti, aineiden valmistajien ja
maahantuojien on saatava tietoja näistä aineista, tarvit-
taessa tekemällä uusia testejä.29.5.2007 L 136/5 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(27) Täytäntöönpanon valvontaa ja arviointia varten sekä avoi-
muuden toteutumiseksi näitä aineita koskevat tiedot jamuut asiaan liittyvät tiedot, kuten tiedot riskinhallintatoi-menpiteistä, olisi yleensä toimitettava viranomaisille.
(28) Tieteellisessä tutkimuksessa ja kehittämisessä käytetäänyleensä ainetta alle yksi tonni vuodessa. Ei ole tarpeensäätää tällaista tutkimusta ja kehittämistä koskevasta poik-keuksesta, koska tällaisina määrinä käsiteltäviä aineita eimuutenkaan tarvitse rekisteröidä. Innovaatiotoiminnan
kannustamiseksi olisi kuitenkin tuote- ja prosessisuuntau-
tuneen tutkimuksen ja kehittämisen osalta tehtävä poik-keus rekisteröintivaatimuksesta tietyksi ajaksi, jolloinainetta ei vielä ole tarkoitus saattaa markkinoille rajoitta-matonta asiakasmäärää varten, koska sen käyttäminenvalmisteissa tai esineissä vaatii vielä lisätutkimusta ja
kehittämistä, jonka mahdollinen rekisteröijä suorittaa itse
tai yhteistyössä joidenkin tuntemiensa asiakkaiden kanssa.Lisäksi on tarkoituksenmukaista säätää samanlaisestapoikkeuksesta niiden jatkokäyttäjien osalta, jotka käyt-tävät ainetta tuote- ja prosessisuuntautunutta tutkimusta
ja kehittämistä varten edellyttäen, että ihmisten terveyteen
ja ympäristöön kohdistuvat riskit ovat riittävän hyvinhallinnassa työntekijöiden ja ympäristön suojeluakoskevan lainsäädännön vaatimusten mukaisesti.
(29) Koska esineiden tuottajien ja maahantuojien olisi oltava
vastuussa esineistään, on aiheellista asettaa rekisteröin-
tivaatimus aineille, jotka on tarkoitettu vapautumaanesineistä ja joita ei ole rekisteröity kyseistä käyttöä varten.Kun on kyse erityistä huolta aiheuttavista aineista, joitasisältyy esineisiin tonni- ja pitoisuuskynnysarvot ylittäviämääriä ja kun mahdollisuutta altistumiseen aineelle ei
voida sulkea pois ja kun kukaan henkilö ei ole rekiste-
röinyt ainetta kyseistä käyttöä varten, niistä olisi ilmoitet-tava kemikaalivirastolle. Kemikaalivirastolla olisi myösoltava valtuudet vaatia rekisteröintihakemus jätettäväksi,jos sillä on perusteita epäillä, että aineen vapautuminen
esineestä saattaa aiheuttaa riskin ihmisten terveydelle tai
ympäristölle ja että ainetta sisältyy kyseisiin esineisiinmääriä, jotka ylittävät yhden tonnin kokonaismääränesineiden tuottajaa tai maahantuojaa kohti vuodessa.Kemikaaliviraston olisi harkittava, onko tarvetta esittäärajoitusta koskeva ehdotus, jos se katsoo, että tällaisten
aineiden käyttö esineissä aiheuttaa ihmisten terveydelle tai
ympäristölle riskin, jota ei voida riittävästi hallita.
(30) Valmistajia ja maahantuojia koskeva vaatimus kemikaali-turvallisuusarviointien suorittamisesta olisi määritettävä
yksityiskohtaisesti teknisessä liitteessä, jotta nämä voisivat
täyttää velvollisuutensa. Jotta valmistajat ja maahantuojatvoisivat jakaa taakan oikeudenmukaisesti asiakkaidensakanssa, niiden olisi tarkasteltava kemikaaliturvallisuusar-vioinnissaan omien käyttöjensä ja niiden käyttöjen lisäksi,joita varten ne saattavat aineensa markkinoille, myös
kaikkia käyttöjä, joita niiden asiakkaat pyytävät niitä
tarkastelemaan.(31) Komission olisi kehitettävä läheisessä yhteistyössä teolli-suuden, jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien kanssaohjeet valmisteita koskevien tämän asetuksen vaatimustentäyttämiseksi (erityisesti altistumisskenaarioita sisältävienkäyttöturvallisuustiedotteiden osalta), mukaan lukien
erityisiin valmisteisiin sisällytettyjen aineiden kuten lejee-
rinkeihin sisällytettyjen metallien arviointi. Tässä yhtey-dessä komission olisi otettava täysimääräisesti huomioonREACHin täytäntöönpanohankkeissa toteutetut toimet jasisällytettävä tätä asiaa koskevat tarvittavat ohjeet
REACHin yleiseen ohjekokonaisuuteen. Näiden ohjeiden
pitäisi olla käytettävissä ennen tämän asetuksen sovelta-mista.
(32) Kemikaaliturvallisuusarviointia ei pitäisi olla tarpeen suo-rittaa aineista, joita sisältyy valmisteisiin vain niin pieninäpitoisuuksina, ettei niiden katsota aiheuttavan huolta.Näin pieninä pitoisuuksina valmisteisiin sisältyvät aineet
olisi myös vapautettava lupavaatimuksesta. Näitä sään-
nöksiä olisi sovellettava yhtäläisesti valmisteisiin, jotkaovat kiinteitä aineiden seoksia, kunnes tällaiselle valmis-teelle annetaan erityinen muoto, joka muuttaa senesineeksi.
(33) Rekisteröintijärjestelmän tehokkuuden lisäämiseksi,kustannusten alentamiseksi ja selkärankaisilla tehtävientestien vähentämiseksi olisi säädettävä aineita koskevien
tietojen toimittamisesta yhteisesti sekä tietojen yhteiskäy-
töstä. Yhden rekisteröijän pitäisi toimittaa tiedot useanrekisteröijän puolesta sellaisten sääntöjen mukaisesti,joilla varmistetaan, että kaikki vaaditut tiedot tulevattoimitetuiksi samalla kun aiheutuvat kustannukset
voidaan jakaa. Rekisteröijän olisi voitava toimittaa
tietyissä erityistapauksissa tiedot suoraan kemikaaliviras-tolle.
(34) Aineita koskevan tiedon tuottamista koskevat vaatimuksetolisi kuvattava yksityiskohtaisesti ja porrastettava aineenvalmistuksen tai maahantuonnin määrien mukaan, koskamäärät kuvaavat ihmisten tai ympäristön mahdollista
altistumista aineille. Vähäisessä määrin tuotettuihin ainei-
siin kohdistuvien mahdollisten vaikutusten vähentämi-seksi uusia toksikologisia ja ekotoksikologisia tietoja olisivaadittava vain ensisijaisilta aineilta, joiden määrä onyhden ja kymmenen tonnin välillä. Näiden tonnimäärienrajoissa olevien muiden aineiden osalta olisi tarjottava
kannustimia valmistajien ja maahantuojien rohkaisemi-
seksi tietojen antamiseen.
(35) Jäsenvaltioiden, kemikaaliviraston ja kaikkien asiaankuu-luvien osapuolten olisi otettava täysimääräisestihuomioon REACHin täytäntöönpanohankkeiden tulokseterityisesti luonnossa esiintyvien aineiden rekisteröinninosalta.
(36) On tarpeen harkita 2 artiklan 7 kohdan a ja b alakohdanja liitteen XI soveltamista mineralogisista prosesseista
saatuihin aineisiin, ja tämä olisi otettava täysimääräisesti
huomioon tarkastettaessa uudelleen liitteitä IV ja V.29.5.2007 L 136/6 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(37) Jos tehdään testejä, niissä olisi noudatettava koe-eläinten
suojelua koskevia vaatimuksia, joista on säädetty kokeisiinja muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläintensuojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten jahallinnollisten määräysten lähentämisestä 24 päivänä
marraskuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä
86/609/ETY (
1), ja ekotoksikologisten ja toksikologisten
testien osalta hyvän laboratoriokäytännön periaatteita,joista on säädetty hyvän laboratoriokäytännön periaat-teiden noudattamista kemiallisten aineiden kokeissa ja
periaatteiden noudattamisen todentamista koskevien
lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämi-sestä 11 päivänä helmikuuta 2004 annetussa Euroopanparlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/10/EY (
2).
(38) Olisi myös sallittava tietojen tuottaminen vaihtoehtoisillamenetelmillä, jotka ovat vastaavantasoisia kuin säädetyttestit ja testimenetelmät, esimerkiksi kun tiedot tuotetaan
kvalitatiivisista tai kvantitatiivisista (Q)SAR-malleista tai
rakenteellisesti samankaltaisilla aineilla. Tätä tarkoitustavarten kemikaaliviraston olisi yhteistyössä jäsenvaltioidenja sidosryhmien kanssa laadittava asianmukaiset ohjeet.Olisi myös oltava mahdollista jättää toimittamatta tietyt
tiedot, jos se voidaan perustella asianmukaisesti.
REACHin täytäntöönpanohankkeista saatujen kokemustenpohjalta olisi kehitettävä perusteet sen määrittämiseksi,mitä tällaiset perustelut voivat olla.
(39) Yritysten, ja varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten,auttamiseksi täyttämään tämän asetuksen vaatimuksetjäsenvaltioiden olisi perustettava kansallisia neuvontapal-
veluja, kemikaaliviraston laatimien toimintaohjeiden asia-
kirjojen lisäksi.
(40) Komission, jäsenvaltioiden, teollisuuden ja muiden sidos-ryhmien olisi edelleen osallistuttava vaihtoehtoisten testi-menetelmien edistämiseen kansainvälisellä ja kansallisellatasolla, mukaan lukien tietokoneavusteiset metodologiat,asianmukaiset in vitro -metodologiat, toksikogenomiik-
kaan perustuvat metodologiat ja muut asiaankuuluvat
metodologiat. Vaihtoehtoisten testimenetelmien edistä-mistä koskeva yhteisön strategia on ensisijainen, ja komis-sion olisi varmistettava, että se pysyy ensisijaisena aiheenasen tulevissa tutkimuksen puiteohjelmissa ja aloitteissa,
kuten eläinten suojelemista ja hyvinvointia koskevassa
yhteisön toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2006–2010.Olisi pyrittävä sidosryhmien osallistumiseen sekä aloittei-siin, joihin kaikki asiaankuuluvat osapuolet osallistuvat.
(41) Järjestelmän toimivuuteen liittyvistä syistä ja välituot-teiden erityisluonteen vuoksi välituotteille olisi säädettäväerityiset rekisteröintivaatimukset. Polymeereihin olisi
sovellettava poikkeusta rekisteröinnistä ja arvioinnista
siihen asti, että ne polymeerit, joiden rekisteröinti ontarpeen ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvienriskien vuoksi, voidaan valita käytännöllisellä ja kustan-nustehokkaalla tavalla vankkojen teknisten ja pätevientieteellisten perusteiden nojalla.(42) Jotta viranomaisia ja luonnollisia henkilöitä tai oikeushen-kilöitä ei kohtuuttomasti rasitettaisi sisämarkkinoilla joolevien vaiheittain rekisteröitävien aineiden rekisteröin-nistä aiheutuvalla työllä, niiden rekisteröinti olisi hajautet-tava sopivalle ajanjaksolle aiheuttamatta kuitenkaan
tarpeetonta viivytystä. Näiden aineiden rekisteröinnille
olisi sen vuoksi säädettävä määräajat.
(43) Tiedot aineista, jotka on jo ilmoitettu direktiivin67/548/ETY mukaisesti, olisi vietävä järjestelmään helpo-tetusti, ja tiedot olisi ajantasaistettava, kun seuraava tonni-määräinen kynnys ylittyy.
(44) Jotta asiakkaille voidaan tarjota yhdenmukaistettu jayksinkertainen järjestelmä, olisi kaikki rekisteröinnittoimitettava kemikaalivirastolle. Yhdenmukaisen lähesty-
mistavan ja voimavarojen tehokkaan käytön varmistami-
seksi kemikaaliviraston olisi tarkastettava kaikkien rekiste-röintien täydellisyys ja vastattava rekisteröintien mahdolli-sesta lopullisesta hylkäämisestä.
(45) Euroopan kaupallisessa käytössä olevien kemiallistenaineiden luetteloon (EINECS-luettelo) sisältyivät tietytkompleksit aineet yhtenä nimikkeenä. UVCB-aineet (koos-tumukseltaan tuntemattomat tai vaihtelevat aineet,
kompleksit reaktiotuotteet tai biologiset materiaalit)
voidaan tämän asetuksen nojalla rekisteröidä yhtenäaineena niiden vaihtelevasta koostumuksesta huolimatta,jos niiden vaaralliset ominaisuudet eivät vaihtele merkittä-västi ja mahdollistavat saman luokittelun.
(46) Rekisteröinnin avulla kerättyjen tietojen ajantasaisuudenvarmistamiseksi olisi säädettävä rekisteröijien velvollisuu-
desta ilmoittaa kemikaalivirastolle tietyistä tietoihin
tehdyistä muutoksista.
(47) Direktiivin 86/609/ETY mukaisesti on tarpeen korvataselkärankaisilla tehtävät testit tai vähentää tai parantaaniitä. Tämän asetuksen täytäntöönpanon olisi perustut-tava mahdollisimman pitkälle sellaisten vaihtoehtoistentestimenetelmien käyttöön, jotka soveltuvat kemikaalienterveys- ja ympäristövaarojen arviointiin. Eläinten käyttöä
olisi vältettävä käyttämällä vaihtoehtoisia menetelmiä,
jotka komissio tai muu kansainvälinen elin on validoinuttai joiden komissio tai kemikaalivirasto on tarvittaessatunnustanut täyttävän tämän asetuksen tietovaatimukset.Tätä varten komission olisi ehdotettava asiaankuuluvia
sidosryhmiä kuultuaan testimenetelmiä koskevan tulevan
komission asetuksen tai tämän asetuksen muuttamistatarpeen mukaan eläinkokeiden korvaamiseksi, vähentämi-seksi tai parantamiseksi. Komission ja kemikaalivirastonolisi varmistettava, että eläinkokeiden vähentäminen onkeskeinen näkökohta kehitettäessä ja ylläpidettäessä
ohjeita sidosryhmille samoin kuin kemikaaliviraston
omissa menettelyissä.29.5.2007 L 136/7 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutet-
tuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/65/EY
(EUVL L 230, 16.9.2003, s. 32).
(2) EUVL L 50, 20.2.2004, s. 44.
(48) Tämän asetuksen soveltaminen ei saisi kuitenkaan
rajoittaa yhteisön kilpailusääntöjen täysimääräistä sovelta-mista.
(49) Päällekkäisen työn välttämiseksi ja erityisesti selkärankai-
silla tehtävien tutkimusten vähentämiseksi olisi säännök-
sissä, jotka koskevat rekisteröintien laatimista ja jättämistäsekä niiden ajantasaistamista, edellytettävä tietojen yhteis-käyttöä kun jokin rekisteröijä sitä pyytää. Jos tiedotkoskevat selkärankaisia, rekisteröijällä tulisi olla velvolli-suus pyytää niitä.
(50) Yleisen edun vuoksi olisi varmistettava tiettyjen aineidenihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheuttamia vaarojakoskevien testitulosten mahdollisimman nopea jakeluniitä käyttäville luonnollisille henkilöille tai oikeushenki-
löille, jotta voitaisiin rajoittaa niiden käyttöön liittyviä
riskejä. Tietojen yhteiskäyttö olisi toteutettava, kun jokinrekisteröijä sitä pyytää, erityisesti tietojen koskiessa selkä-rankaisilla tehtäviä tutkimuksia, sellaisten ehtojen mukai-sesti, joilla varmistetaan oikeudenmukainen korvaus testitsuorittaneelle yhtiölle.
(51) Yhteisön yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi ja tämänasetuksen soveltamisen mahdollisimman suuren tehok-kuuden varmistamiseksi on tarpeen säätää kohtuulliseenkorvaukseen perustuvasta rekisteröijien tietojen yhteiskäy-töstä.
(52) Testitietoja tuottavien tahojen omistusoikeuteen liittyvienlaillisten oikeuksien takaamiseksi tällaisten tietojenhaltijan olisi 12 vuoden ajanjakson aikana voitava vaatiakorvausta niiltä rekisteröijiltä, jotka hyötyvät näistätiedoista.
(53) Jotta vaiheittain rekisteröitävän aineen mahdollinen rekis-teröijä voisi jatkaa rekisteröintiprosessia, vaikka ei pääsisi-kään sopimukseen aiemman rekisteröijän kanssa, kemi-kaaliviraston olisi pyynnöstä sallittava testeistä jo toimi-tettujen tiivistelmien tai yksityiskohtaisten tutkimustiivis-
telmien käyttö. Rekisteröijä, joka saa nämä tiedot, olisi
velvoitettava maksamaan osuus kustannuksista tietojenhaltijalle. Muiden kuin vaiheittain rekisteröitävienaineiden osalta kemikaalivirasto voi pyytää näyttöä siitä,että mahdollinen rekisteröijä on maksanut tutkimuksen
haltijalle, ennen kuin se antaa mahdolliselle rekisteröijälle
luvan käyttää kyseistä tietoa rekisteröinnissään.
(54) Jotta vältetään päällekkäistä työtä ja erityisesti testienpäällekkäisyyttä, vaiheittain rekisteröitävien aineidenrekisteröijien olisi tehtävä esirekisteröinti mahdollisimman
varhaisessa vaiheessa kemikaaliviraston hallinnoimaan
tietokantaan. Olisi perustettava järjestelmä, joka mahdol-listaa sellaisten foorumien perustamisen ainetta koskevientietojen vaihtamiseksi, joiden tarkoituksena on auttaarekisteröityjä aineita koskevassa tietojenvaihdossa. Kaik-kien asiaankuuluvien toimijoiden, jotka toimittavat tietoja
kemikaalivirastolle samasta vaiheittain rekisteröitävästä
aineesta, olisi oltava osapuolina kyseistä ainetta koske-vassa foorumissa tietojen vaihtamiseksi (tietojenvaihto-
foorumi). Osapuolina olisi oltava sekä mahdollisia rekis-teröijiä, joiden on annettava ja joille on toimitettavakaikki heidän aineidensa rekisteröinnin kannalta olen-naiset tiedot, että muita osapuolia, jotka voivat saada
taloudellista korvausta hallussaan olevista tutkimuksista
mutta joilla ei ole oikeutta pyytää tietoja. Järjestelmänmoitteettoman toiminnan varmistamiseksi heidän olisitäytettävä tietyt velvollisuudet. Jos tietojenvaihtofooruminosanottaja ei täytä velvollisuuksiaan, hänelle olisi määrät-
tävä seuraamuksia sen mukaisesti, mutta muiden jäsenten
pitäisi voida jatkaa oman rekisteröintinsä valmistelua.Tapauksissa, joissa ainetta ei ole esirekisteröity, olisi toteu-tettava toimenpiteitä, joilla autetaan jatkokäyttäjiä löytä-mään vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(55) Sellaisenaan käytettävän tai valmisteessa olevan aineenvalmistajia ja maahantuojia olisi kannustettava ilmoitta-maan aineen jatkokäyttäjille, aikovatko he rekisteröidäaineen. Jos valmistaja tai maahantuoja ei aio rekisteröidäainetta, tällainen tieto olisi toimitettava jatkokäyttäjälle
riittävän ajoissa ennen asianmukaista rekisteröinnin mää-
räaikaa, jotta jatkokäyttäjä voi etsiä vaihtoehtoisia hankin-talähteitä.
(56) Aineita koskevien tietojen ilmoittaminen muille ammatil-lisille toimijoille, kuten jatkokäyttäjille tai jakelijoille, on
osa aineiden riskinhallintaan liittyvää valmistajien tai
maahantuojien vastuuta. Lisäksi esineiden tuottajien taimaahantuojien olisi toimitettava tietoa esineiden turvalli-sesta käytöstä teollisille ja ammattimaisille käyttäjille, japyynnöstä kuluttajille. Tätä tärkeää vastuuta pitäisisoveltaa koko toimitusketjuun, jotta kaikki toimijat voivat
täyttää velvollisuutensa aineiden käytöstä aiheutuvien
riskien hallinnassa.
(57) Koska nykyisenlaista käyttöturvallisuustiedotetta käyte-tään jo tiedotuksen välineenä aineiden ja valmisteiden
toimitusketjussa, on aiheellista kehittää sitä edelleen ja
tehdä siitä kiinteä osa tällä asetuksella perustettavaa järjes-telmää.
(58) Jotta velvollisuuksia noudatettaisiin toimitusketjunkaikissa vaiheissa, jatkokäyttäjien olisi oltava vastuussa
niiden riskien arvioinnista, jotka aiheutuvat heidän
harjoittamistaan aineiden käytöistä, jos heidän toimittajal-taan saamansa käyttöturvallisuustiedote ei kata kyseisiäkäyttöjä, paitsi jos asianomainen jatkokäyttäjä toteuttaasuojaavampia toimenpiteitä kuin hänen toimittajansa
suosittaa tai hänen toimittajansa ei edellytetty arvioivan
kyseisiä riskejä tai toimittavan hänelle tietoja kyseisistäriskeistä. Samasta syystä jatkokäyttäjien olisi hallittavariskit, jotka aiheutuvat heidän harjoittamistaan aineidenkäytöistä. Lisäksi on aiheellista, että erityistä huoltaaiheuttavaa ainetta sisältävän esineen kaikki tuottajat tai
maahantuojat antavat riittävät tiedot, jotta tällaista
esinettä voidaan käyttää turvallisesti.29.5.2007 L 136/8 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(59) Myös jatkokäyttäjiä koskevat vaatimukset kemikaaliturval-
lisuusarviointien suorittamisesta olisi kuvattava yksityis-kohtaisesti, jotta jatkokäyttäjät voisivat täyttää velvollisuu-tensa. Näitä vaatimuksia olisi sovellettava ainoastaan kunaineen tai valmisteen kokonaismäärä ylittää yhden tonnin.
Jatkokäyttäjien olisi kuitenkin kaikissa tapauksissa harkit-
tava aineen käyttöä sekä määritettävä asianmukaisetriskinhallintatoimet ja sovellettava niitä. Jatkokäyttäjienolisi toimitettava tietyt käyttöä koskevat perustiedot kemi-kaalivirastolle.
(60) Täytäntöönpanon valvontaa ja arviointia varten aineidenjatkokäyttäjiä olisi vaadittava ilmoittamaan kemikaalivi-rastolle tietyt perustiedot, jos heidän käyttönsä poikkeaaalkuperäisen valmistajan tai maahantuojan ilmoittamassa
käyttöturvallisuustiedotteessa yksityiskohtaisesti esitetyn
altistumisskenaarion edellytyksistä, ja pitämään nämäilmoitetut tiedot ajan tasalla.
(61) Järjestelmän toimivuuteen ja oikeasuhteisuuteen liittyvistäsyistä on aiheellista vapauttaa tällaisesta raportoinnista
sellaiset jatkokäyttäjät, jotka käyttävät ainetta vähäisiä
määriä.
(62) Tiedottamista toimitusketjussa eteen- ja taaksepäin olisihelpotettava. Komission olisi kehitettävä järjestelmä, jossa
esitetään käyttöjen lyhyet yleiset kuvaukset, ottaen
huomioon REACHin täytäntöönpanohankkeiden tulokset.
(63) Lisäksi on tarpeen varmistaa, että tietojen tuottaminenräätälöidään vastaamaan todellista tiedon tarvetta. Tätä
varten arvioinnissa olisi edellytettävä, että kemikaalivi-
rasto päättää valmistajien ja maahantuojien ehdottamistatestausohjelmista. Kemikaaliviraston olisi yhteistyössäjäsenvaltioiden kanssa asetettava etusijalle tietyt aineet,esimerkiksi sellaiset aineet, jotka saattavat aiheuttaaerityistä huolta.
(64) Tarpeettomien eläinkokeiden välttämiseksi sidosryhmilläolisi oltava mahdollisuus 45 päivän ajan toimittaa tieteel-lisesti päteviä tietoja ja tutkimuksia, joissa käsitellääntestausehdotuksessa käsiteltyä ainetta ja vaarojen vaiku-
tuskohdetta. Kemikaaliviraston saamat tieteellisesti pätevät
tiedot ja tutkimukset olisi otettava huomioon testauseh-dotuksista tehtävissä päätöksissä.
(65) Lisäksi on tarpeen kehittää luottamusta rekisteröintien
yleiseen laatuun ja varmistaa, että suuri yleisö sekä kaikki
sidosryhmät kemianteollisuudessa luottavat siihen, ettäluonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt täyttävät niilleasetetut velvollisuudet. Sen vuoksi on aiheellista edel-lyttää, että annetaan ilmoitus siitä, mitkä tiedoista ovattarvittavan kokemuksen omaavan arvioijan arvioimia, ja
säätää niiden rekisteröintien prosenttimäärästä, joiden
vaatimustenmukaisuuden kemikaalivirasto tarkistaa.(66) Kemikaalivirastolle olisi lisäksi annettava valtuudet vaatiasuoritettujen arviointien perusteella valmistajilta, maahan-tuojilta tai jatkokäyttäjiltä lisätietoja aineista, joiden epäil-lään aiheuttavan riskin ihmisten terveydelle tai ympäris-tölle esimerkiksi siksi, että niitä on sisämarkkinoilla
suuria määriä. Kemikaaliviraston yhteistyössä jäsenval-
tioiden kanssa kehittämien aineiden arvioinnin tärkeysjär-jestyksen laatimista koskevien perusteiden pohjalta olisiotettava käyttöön aineiden arviointia koskeva säännölli-sesti päivitettävä yhteisön toimintasuunnitelma ja annet-
tava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtä-
väksi siihen sisällytettyjen aineiden arviointi. Jos tuotanto-paikalla käytettävien erotettujen välituotteiden käytöstäaiheutuu vastaavantasoinen riski kuin luvanvaraistenaineiden käytöstä, jäsenvaltioiden toimivaltaisille viran-omaisille olisi lisäksi annettava mahdollisuus vaatia lisä-
tietoja perustelluissa tapauksissa.
(67) Kemikaaliviraston jäsenvaltioiden komitean omistapäätösluonnoksistaan tekemän yhteisen sopimuksen
pitäisi tarjota perusta tehokkaalle järjestelmälle, jossanoudatetaan toissijaisuuden periaatetta samalla kun sisä-markkinoita toteutetaan. Jos yksi tai useampi jäsenvaltiotai kemikaalivirasto ei hyväksy päätösluonnosta, se olisihyväksyttävä keskitetyssä menettelyssä. Jos jäsenvaltioiden
komitea ei pääse yksimielisyyteen, komission olisi tehtävä
päätös komiteamenettelyä noudattaen.
(68) Arviointi voi johtaa päätelmään, jonka mukaan olisi
ryhdyttävä toimiin rajoitus- tai lupamenettelyn mukaisesti
tai olisi harkittava riskinhallintatoimia muun soveltuvanlainsäädännön mukaisesti. Tiedot arviointimenettelynedistymisestä olisi sen vuoksi julkistettava.
(69) Ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun riittävänkorkean tason varmistamiseksi, ottaen huomioon rele-vantit väestöryhmät ja mahdollisesti tietyt haavoittuvatalaryhmät, olisi erittäin suurta huolta aiheuttaviin ainei-
siin kiinnitettävä ennalta varautumisen periaatteen mukai-
sesti erityistä huomiota. Lupa olisi myönnettävä, jos lupaahakevat luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt osoittavatlupaviranomaiselle, että aineiden käytöstä ihmistenterveydelle ja ympäristölle aiheutuvat riskit ovat riittävän
hyvin hallinnassa. Muulloin käyttö voidaan silti sallia, jos
voidaan osoittaa, että aineen käytöstä aiheutuvat sosioe-konomiset hyödyt ylittävät sen käyttöön liittyvät riskit jaettä sellaisia soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai teknii-koita ei ole saatavilla, jotka olisivat taloudellisesti ja tekni-sesti toimivia. Sisämarkkinoiden moitteettoman
toiminnan kannalta on aiheellista, että myöntävänä viran-
omaisena olisi komissio.29.5.2007 L 136/9 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(70) Erityistä huolta aiheuttavien aineiden haitalliset vaiku-
tukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön olisi estettäväsoveltamalla asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä,jotta varmistetaan, että aineen käytöistä mahdollisestiaiheutuvat riskit ovat riittävän hyvin hallinnassa, ja jotta
nämä aineet voidaan korvata asteittain soveliaalla turvalli-
semmalla aineella. Olisi sovellettava riskinhallintatoimen-piteitä, joilla varmistetaan, että aineita valmistettaessa,markkinoille saatettaessa ja käytettäessä altistuminennäille aineille, myös päästöille ja häviöille, on koko elin-
kaaren ajan alle kynnysarvon, jonka ylittyessä voi esiintyä
haitallisia vaikutuksia. Olisi aina toteutettava toimenpi-teitä, joilla vähennetään altistuminen sellaisille aineille,joille on myönnetty lupa, ja muille aineille, joille ei olemahdollista vahvistaa turvallista altistumistasoa, ja näidenaineiden päästöt niin alhaisiksi kuin se on teknisesti ja
käytännössä mahdollista, jotta voidaan minimoida haitta-
vaikutusten todennäköisyys. Kemikaaliturvallisuusrapor-teissa olisi yksilöitävä toimenpiteet, joilla varmistetaanriittävä hallinta. Näitä toimenpiteitä olisi sovellettava jatarvittaessa suositeltava toimitusketjussa seuraaville toimi-
joille.
(71) REACHin täytäntöönpanohankkeiden tulosten pohjalta
voidaan kehittää metodologioita syöpää aiheuttavia japerimää vaurioittavia aineita koskevien kynnysarvojen
määrittämiseksi. Asianomaista liitettä voidaan muuttaa
näiden metodologioiden pohjalta, jotta kynnysarvojavoidaan tarvittaessa käyttää ja samalla taata ihmistenterveyden ja ympäristön suojelun korkea taso.
(72) Jotta tuettaisiin tavoitetta eli erittäin suurta huolta aiheut-
tavien aineiden korvaamista lopullisesti soveltuvilla vaih-
toehtoisilla aineilla tai tekniikoilla, kaikkien luvanhaki-joiden olisi toimitettava vaihtoehdoista analyysi, jossatarkastellaan niiden riskejä ja korvaamisen teknistä jataloudellista toteutettavuutta, myös tietoja tutkimuksista
ja kehittämisestä, joita hakija suorittaa tai aikoo suorittaa.
Lisäksi lupia olisi tarkasteltava uudelleen, tapauskohtai-sesti määritettävin määräajoin, ja niille olisi yleensä asetet-tava ehtoja, joihin kuuluu esimerkiksi seuranta.
(73) Sellaisenaan tai valmisteissa tai esineissä esiintyvienaineiden korvaamista olisi edellytettävä, kun aineenvalmistus, käyttö tai markkinoille saattaminen aiheuttaaihmisten terveydelle tai ympäristölle riskin, jota ei voidahyväksyä, ottaen huomioon soveltuvien turvallisempienvaihtoehtoisten aineiden ja tekniikoiden saatavuus sekä
sosioekonomiset hyödyt käytettäessä ainetta, jonka riskejä
ei voida hyväksyä.
(74) Kaikkien, jotka hakevat lupia erityistä huolta aiheuttavienaineiden käyttöön sellaisenaan tai valmisteissa taikka
aineiden sisällyttämiseen esineisiin, olisi tarkasteltava
tällaisen aineen korvaamista soveltuvilla turvallisemmillavaihtoehtoisilla aineilla tai tekniikoilla tekemällä analyysi
vaihtoehdoista, mahdollisten vaihtoehtojen käyttöön liit-tyvistä riskeistä sekä korvaamisen teknisestä ja taloudelli-sesta toteutettavuudesta.
(75) Mahdollisuus asettaa rajoituksia vaarallisten aineiden,valmisteiden ja esineiden valmistukselle, markkinoillesaattamiselle ja käytölle koskee vähäisin poikkeuksin
kaikkia aineita, jotka kuuluvat tämän asetuksen sovelta-
misalaan. Syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien tailisääntymismyrkyllisten aineiden kategoriaan 1 tai2 kuuluvien aineiden markkinoille saattamiselle ja kulut-tajakäytölle sellaisenaan tai valmisteessa olisi edelleen
asetettava rajoituksia.
(76) Kansainvälisellä tasolla saadut kokemukset osoittavat, ettäaineet, joiden ominaisuudet tekevät niistä hitaasti
hajoavia, biokertyviä ja myrkyllisiä tai erittäin hitaastihajoavia ja erittäin voimakkaasti biokertyviä, aiheuttavaterityistä huolta, ja näiden aineiden tunnistamiseksi onkehitetty perusteita. Tiettyjen muidenkin aineiden aiheut-tamat ongelmat ovat riittävän suuria, jotta niitä voidaan
käsitellä samalla tavoin tapauskohtaisesti. Liitteessä XIII
olevia kriteerejä olisi tarkasteltava uudelleen ottaenhuomioon nykykokemus ja mahdolliset uudet koke-mukset näiden aineiden tunnistamisesta, ja niitä olisitarvittaessa muutettava ihmisten terveyden ja ympäristön
suojelun korkean tason takaamiseksi.
(77) Järjestelmän toimivuuden ja käytännöllisyyden vuoksiniin luonnollisten ja oikeushenkilöiden kannalta, joiden
on laadittava hakemusasiakirjat ja ryhdyttävä asianmukai-siin riskinhallintatoimenpiteisiin, kuin viranomaistenkannalta, joiden on käsiteltävä lupahakemukset,ainoastaan rajoitettu määrä aineita olisi määrättävä luvan-varaisiksi samanaikaisesti ja hakemuksille olisi asetettava
realistiset määräajat samalla kun tietyt käytöt voidaan
vapauttaa lupavaatimuksesta. Aineet, joiden tunnistetaantäyttävän lupamenettelyn perusteet, olisi sisällytettäväluetteloon aineista, jotka mahdollisesti sisällytetään lupa-menettelyn piiriin. Tähän luetteloon kuuluvat kemikaali-
viraston työohjelmaan sisältyvät aineet olisi nimettävä
selvästi.
(78) Kemikaaliviraston olisi annettava neuvoja luvanvaraistenaineiden etusijajärjestyksen laatimisesta, jotta varmiste-taan, että päätökset heijastavat yhteiskunnan tarpeita sekätieteellistä tietoa ja sen kehittymistä.
(79) Aineen täydellinen kieltäminen merkitsisi sitä, että mille-kään sen käytölle ei voitaisi antaa lupaa. Tällöin olisikinhyödytöntä sallia lupahakemusten jättäminen. Tällaisissatapauksissa aine olisi poistettava niiden aineiden luette-
losta, joista hakemus voidaan jättää, ja lisättävä rajoitet-
tujen aineiden luetteloon.29.5.2007 L 136/10 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(80) Sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan takaamiseksi ja
ihmisten terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojaa-miseksi olisi varmistettava lupamenettelyjä ja rajoituksiakoskevien säännösten välinen toimiva vuorovaikutus. Kunaine lisätään niiden aineiden luetteloon, joista voidaan
hakemus tehdä, sitä tällöin koskevat rajoitukset tulisi
säilyttää. Kemikaaliviraston olisi harkittava, onko tietynaineen käytöstä esineissä koituva riski riittävän hyvinhallinnassa, ja jos näin ei ole, sen tulisi valmistella lisära-joitusten käyttöönottamista koskeva asiakirja-aineisto sel-
laisten aineiden osalta, joiden käyttö on luvanvaraista.
(81) Jotta lähestymistapa yksittäisten aineiden käyttöjen lupiin
olisi yhdenmukainen, kemikaaliviraston olisi annettavalausuntoja kyseisistä käytöistä aiheutuvista riskeistä, mu-kaan lukien lausunnot siitä, onko aine riittävän hyvin
hallinnassa, ja mahdollisista kolmansien osapuolten sille
toimittamista sosioekonomisista analyyseista. Komissionolisi otettava nämä lausunnot huomioon harkitessaansitä, myönnetäänkö lupa vai ei.
(82) Lupavaatimuksen noudattamisen tehokkaan seurannan javalvonnan mahdollistamiseksi sellaisten jatkokäyttäjien,
jotka hyötyvät niiden toimittajalle myönnetystä luvasta,
olisi ilmoitettava kemikaalivirastolle käyttävänsä ainetta.
(83) Näissä olosuhteissa on soveliasta, että komissio tekeelopulliset päätökset luvan myöntämisestä tai epäämisestäsääntelymenettelyä noudattaen, jotta voidaan tarkastella
niiden merkitystä jäsenvaltioissa laajasti käsitettynä ja
ottaa jäsenvaltiot tiiviimmin mukaan päätöksiin.
(84) Nykyisen järjestelmän nopeuttamiseksi rajoitusmenettelyolisi uudistettava ja olisi korvattava direktiivi 76/769/ETY,jota on merkittävästi muutettu ja mukautettu useita
kertoja. Kaikki kyseisen direktiivin nojalla kehitetyt rajoi-
tukset olisi selvyyden vuoksi sisällytettävä tähän asetuk-seen, jossa ne olisivat tällaisen uuden, nopeutetun rajoi-tusmenettelyn pohjana. Tämän asetuksen liitteen XVIIsoveltamista olisi tarvittaessa helpotettava komissionlaatimilla ohjeilla.
(85) Liitteen XVII osalta jäsenvaltioiden olisi voitava pitää siir-tymäkauden ajan voimassa tiukempia rajoituksia edellyt-täen, että niistä on ilmoitettu Euroopan yhteisön perusta-missopimuksen mukaisesti. Tämän pitäisi koskea sellaistaainetta sellaisenaan, valmisteessa tai esineessä, jonka
valmistus, markkinoille saattaminen tai käyttö on rajoi-
tettua. Komission pitäisi laatia ja julkaista luettelon näistärajoituksista. Näin komissio saisi tilaisuuden tarkistaa
kyseisiä toimenpiteitä ja mahdollisesti yhtenäistää niitä.
(86) Valmistajien, maahantuojien ja jatkokäyttäjien pitäisi ollavelvollisia määrittelemään riskinhallintatoimenpiteet,jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa ihmisten
terveyden ja ympäristön korkeatasoinen suojelu, kun
aineita valmistetaan, saatetaan markkinoille tai käytetäänjoko sellaisenaan, valmisteessa tai esineessä. Asianmukai-sista rajoituksista olisi kuitenkin säädettävä, jos edellämainittuja toimia pidetään riittämättöminä ja jos yhteisön
lainsäädännön antaminen on perusteltua.
(87) Ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemisen vuoksi
aineen valmistukselle, markkinoille saattamiselle taikäytölle sellaisenaan, valmisteessa tai esineessä asetetutrajoitukset voivat sisältää valmistusta, markkinoille saatta-mista tai käyttöä koskevia ehtoja tai kieltoja. Sen vuoksi
on tarpeen luetteloida tällaiset rajoitukset ja niiden
mahdolliset muutokset.
(88) Jotta rajoituksia koskevia ehdotuksia voitaisiin valmistellaja jotta kyseinen lainsäädäntö toimisi tehokkaasti, jäsen-valtioiden, kemikaaliviraston, yhteisön muiden elinten,komission ja sidosryhmien välisen yhteistyön, koordi-
noinnin ja tiedonkulun olisi toimittava hyvin.
(89) Jotta jäsenvaltiot voisivat esittää ehdotuksia tiettyjen,
ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskienkäsittelemiseksi, niiden olisi laadittava yksityiskohtaistenvaatimusten mukainen asiakirja-aineisto. Aineistossa olisiesitettävä perustelut yhteisön laajuiselle toiminnalle.
(90) Jotta rajoituksia käsiteltäisiin yhdenmukaisesti, kemikaali-viraston olisi koordinoitava menettelyä esimerkiksi nimit-tämällä asiaa käsittelevät esittelijät ja varmentamalla, ettäasiaankuuluvien liitteiden vaatimuksia on noudatettu.Kemikaaliviraston olisi pidettävä luetteloa aineista, joistaollaan laatimassa rajoituksia koskevaa asiakirja-aineistoa.
(91) Jotta komissio voisi käsitellä tiettyä ihmisten terveydelletai ympäristölle aiheutuvaa riskiä, johon on tarpeenpuuttua koko yhteisössä, sen olisi voitava antaa kemikaa-liviraston tehtäväksi laatia rajoituksia koskeva asiakirja-aineisto.
(92) Kemikaaliviraston olisi avoimuussyistä julkaistava
kyseinen asiakirja-aineisto ja ehdotetut rajoitukset ja
pyydettävä niitä koskevia huomautuksia.29.5.2007 L 136/11 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(93) Jotta menettely saatettaisiin päätökseen ajallaan, kemikaa-
liviraston olisi annettava ehdotettua toimenpidettä ja senvaikutuksia koskevat lausunnot, jotka perustuvat esitte-lijän valmistelemaan lausuntoluonnokseen.
(94) Rajoitusmenettelyn nopeuttamiseksi komission olisilaadittava muutosehdotuksensa tietyn ajan kuluessa kemi-kaaliviraston lausuntojen vastaanottamisesta.
(95) Kemikaaliviraston olisi oltava keskeisessä asemassavarmistettaessa, että sidosryhmät ja kansalaiset pitävätkemikaalilainsäädäntöä sekä sitä koskevia päätöksenteko-
prosesseja ja tieteellistä perustaa luotettavina. Kemikaali-
virastolla tulisi olla myös keskeinen asema tätä asetusta jasen täytäntöönpanoa koskevan tiedotuksen yhteen sovit-tamisessa. Yhteisön toimielinten, jäsenvaltioiden, kansa-laisten ja sidosryhmien luottamuksella kemikaalivirastoon
on siten olennainen merkitys. Tästä syystä on erityisen
tärkeää taata kemikaaliviraston riippumattomuus, senkorkeatasoinen tieteellinen ja tekninen kapasiteetti jasääntelymahdollisuudet sekä avoimuus ja tehokkuus.
(96) Kemikaaliviraston rakenteen olisi sovelluttava sen tehtä-
viin. Vastaavien yhteisön virastojen toiminnasta saatu
kokemus on tässä mielessä suuntaa-antava, muttarakenne olisi mukautettava vastaamaan tästä asetuksestajohtuvia erityistarpeita.
(97) Tehokas tiedottaminen kemiallisista riskeistä ja siitä,miten niitä voidaan hallita, on olennainen osa tällä
asetuksella perustettavaa järjestelmää. Kemikaaliviraston
olisi otettava huomioon kemikaalialan ja muiden alojenparhaat käytänteet valmistellessaan ohjeita kaikille sidos-ryhmille.
(98) Tehokkuuden vuoksi kemikaaliviraston sihteeristön
henkilökunnan olisi suoritettava lähinnä teknis-hallinnol-
liset ja tieteelliset tehtävät ilman jäsenvaltioiden tieteel-listen ja teknisten resurssien tukea. Pääjohtajan olisivarmistettava, että kemikaalivirasto suorittaa tehtävänsätehokkaasti ja riippumattomasti. Jotta varmistetaan, että
kemikaalivirasto täyttää tehtävänsä, hallintoneuvoston
kokoonpano olisi suunniteltava siten, että se edustaakutakin jäsenvaltiota, komissiota ja muita komissionsidosryhmien osallistumisen varmistamiseksi nimeämiäasiaankuuluvia osapuolia sekä Euroopan parlamenttia javarmistaa sen mahdollisimman korkeatasoisen päte-
vyyden ja asianmukaisen ja laaja-alaisen asiantunte-
muksen kemikaalien turvallisuuden ja niiden sääntelynalalla sekä sen, että sillä on asiaankuuluvaa asiantunte-
musta yleisistä taloudellisista ja oikeudellisista asioista.
(99) Kemikaalivirastolla olisi oltava siltä vaadittujen toimin-tojen edellyttämät resurssit, jotta se voi täyttää tehtävänsä.
(100) Komission asetuksella olisi määritettävä maksujenrakenne ja määrät, mukaan lukien tietyt tilanteet, joissamäärätty osuus maksuista siirretään asiaankuuluvallejäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.
(101) Kemikaaliviraston hallintoneuvostolla olisi oltava tarvit-tava toimivalta, jotta se voi vahvistaa talousarvion, valvoasen toteuttamista, laatia kemikaaliviraston sisäisetsäännöt, antaa varainhoitoa koskevat säännöt ja nimittää
pääjohtajan.
(102) Kemikaaliviraston riskinarviointikomitean ja sosioekono-misesta analyysista vastaavan komitean olisi komission
yhteydessä toimivien tiedekomiteoiden asemasta annet-tava tieteellisiä lausuntoja vastuualueellaan.
(103) Kemikaaliviraston olisi jäsenvaltioiden komitean välityk-sellä pyrittävä luomaan yhteisymmärrys jäsenvaltioidenviranomaisten välille tietyissä kysymyksissä, joissa edelly-tetään yhdenmukaista lähestymistapaa.
(104) On tarpeen varmistaa tiivis yhteistyö kemikaaliviraston jajäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä, jottariskinarviointikomitean ja sosioekonomisesta analyysista
vastaavan komitean tieteelliset lausunnot perustuisivat
mahdollisimman laajaan yhteisössä saatavilla olevaantieteelliseen ja tekniseen asiantuntemukseen; samastasyystä komiteoiden olisi voitava turvautua erityisalojenlisäasiantuntemukseen.
(105) Koska luonnollisten ja oikeushenkilöiden vastuuta kemi-kaalien turvallisen käytön varmistamisessa on lisätty,kemikaalilainsäädännön täytäntöönpanon valvontaa on
tehostettava. Kemikaaliviraston olisi siksi tarjottava jäsen-
valtioille foorumi, jossa ne voisivat vaihtaa kemikaalilain-säädännön täytäntöönpanon valvontaa koskevia tietoja jakoordinoida siihen liittyviä toimenpiteitä. Virallisemmatpuitteet hyödyttäisivät jäsenvaltioiden tämän alan yhteis-työtä, joka on nykyisin epävirallista.
(106) Kemikaalivirastoon olisi perustettava valituslautakunta,joka takaa luonnollisten ja oikeushenkilöiden, joita kemi-
kaaliviraston päätökset koskevat, tekemien muutoshake-
musten käsittelyn.29.5.2007 L 136/12 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(107) Kemikaaliviraston toiminta olisi rahoitettava osittain
luonnollisten ja oikeushenkilöiden suorittamilla maksuillaja osittain Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta.Yhteisön talousarviomenettelyä olisi sovellettava tukiin,joita maksetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousar-
viosta. Tilintarkastustuomioistuimen olisi vastattava tilin-
tarkastuksesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioonsovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvostonasetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassatarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuk-
sesta 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission
asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (
1) 91 artiklan
mukaisesti.
(108) Kolmansien maiden edustajien olisi voitava osallistuakemikaaliviraston työskentelyyn, jos komissio ja kemikaa-livirasto pitävät osallistumista asianmukaisena.
(109) Kemikaaliviraston olisi edistettävä yhteisön ja jäsenval-tioiden asemaa kansainvälisten säädösten yhdenmukaista-
mistoiminnassa tekemällä yhteistyötä sellaisten organisaa-
tioiden kanssa, joiden etuja tällainen yhdenmukaista-minen koskee. Laajan kansainvälisen yhteisymmärryksenedistämiseksi kemikaaliviraston olisi otettava huomioonolemassa olevat ja tulevat kemikaalien sääntelyä koskevat
kansainväliset standardit kuten yleinen yhdenmukaistettu
kemikaalien luokittelu- ja merkintäjärjestelmä.
(110) Kemikaaliviraston olisi huolehdittava tarvittavasta infra-struktuurista, jotta luonnolliset ja oikeushenkilöt selviy-tyvät niistä velvollisuuksista, joita niille asetetaan tietojenyhteiskäyttöä koskevissa säännöksissä.
(111) On tärkeää välttää sekaannuksia tämän kemikaalivirastonja muiden vastaavien elinten tehtävien välillä. Tällaisia
elimiä ovat ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä
koskevista yhteisön lupa- ja valvontamenettelyistä ja Eu-roopan lääkeviraston perustamisesta 31 päivänä maalis-kuuta 2004 annetulla Euroopan parlamentin janeuvoston asetuksella (EY) N:o 726/2004 (
2) perustettu
Euroopan lääkevirasto (EMEA), elintarvikelainsäädäntöä
koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroo-
pan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisestasekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menette-lyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetulla Euroopanparlamentin ja neuvoston asetuksella (EY)
N:o 178/2002 (
3) perustettu Euroopan elintarviketurvalli-
suusviranomainen (EFSA) sekä neuvoston 22 päivänäheinäkuuta 2003 tekemällä päätöksellä (
4) perustettu
työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollonneuvoa-antava komitea. Sen vuoksi kemikaalivirastonolisi vahvistettava menettelytapasäännöt niitä tapauksia
varten, jolloin yhteistyö EFSAn tai työturvallisuuden,työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komi-
tean kanssa on tarpeellista. Tämä asetus ei saisi muutoinrajoittaa yhteisön lainsäädännössä EMEAlle, EFSAlle jatyöturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollonneuvoa-antavalle komitealle annettua toimivaltaa.
(112) Jotta sellaisenaan käytettävien ja valmisteisiin sisältyvienaineiden sisämarkkinat toimisivat ja samalla taattaisiinihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso,olisi annettava luokitusten ja merkintöjen luetteloakoskevat säännöt.
(113) Luetteloon sisällyttämistä varten kemikaalivirastolle olisiilmoitettava kaikkien sellaisten markkinoille saatettavienaineiden luokitus ja merkinnät, jotka ovat joko rekiste-röintivelvollisuuden alaisia tai joihin sovelletaan direk-
tiivin 67/548/ETY 1 artiklaa.
(114) Jotta varmistetaan väestön ja erityisesti niiden henkilöiden
yhdenmukainen suojelu, jotka joutuvat kosketuksiin tiet-tyjen aineiden kanssa, sekä muun luokituksia ja merkin-töjä koskevan yhteisön lainsäädännön asianmukainen
noudattaminen, luetteloon olisi kirjattava direktiivin
67/548/ETY ja direktiivin 1999/45/EY mukainen samanaineen valmistajien ja maahantuojien mahdollisestisopima luokitus sekä yhteisön tasolla tehdyt päätöksetjoidenkin aineiden luokituksen ja merkintöjen yhdenmu-kaistamisesta. Tässä yhteydessä olisi otettava täysimääräi-
sesti huomioon direktiivin 67/548/ETY mukaisten
toimien, mukaan lukien kyseisen direktiivin liitteen I luet-telon sisältämien aineiden tai aineryhmien luokituksen jamerkintöjen, yhteydessä tehty työ ja saatu kokemus.
(115) Resurssit olisi kohdistettava eniten huolta herättäviin
aineisiin. Tästä syystä aine olisi lisättävä direktiivin
67/548/ETY liitteeseen I, jos kyseinen aine täyttää perus-teet sen luokittelemiseksi karsinogeenisuus-, mutageeni-suus- tai lisääntymismyrkyllisyyskategoriaan 1, 2 tai 3kuuluvaksi aineeksi, hengitysteitä herkistäväksi aineeksi
tai muita vaikutuksia koskevat luokituskriteerit tapaus-
kohtaisesti. Olisi annettava säännöksiä, joiden nojallatoimivaltaiset viranomaiset voisivat esittää kemikaaliviras-tolle ehdotuksia. Kemikaaliviraston olisi annettava ehdo-tuksesta lausuntonsa ja asianosaisilla olisi oltava mahdol-lisuus esittää huomautuksia. Komission olisi tämän
jälkeen tehtävä päätös.
(116) Jäsenvaltioiden ja kemikaaliviraston säännölliset kerto-
mukset tämän asetuksen toiminnasta auttavat olennaisestivalvomaan sen täytäntöönpanoa samoin kuin seuraamaanalan suuntauksia. Kertomusten tuloksista tehtävät
päätelmät ovat tärkeää aineistoa tarkasteltaessa tätä
asetusta ja laadittaessa mahdollisia muutosehdotuksia.29.5.2007 L 136/13 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.
(2) EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna
aetuksella (EY) N:o 1901/2006 (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 1).
(3) EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna komission asetuksella (EY) N:o 575/2006 (EUVL L 100,
8.4.2006., s. 3).
(4) EUVL C 218, 13.9.2003, s. 1.
(117) EU:n kansalaisilla pitäisi olla saatavilla tietoa kemikaa-
leista, joille he saattavat altistua, jotta he voisivat tehdäkemikaalien käyttöään koskevia perusteltuja valintoja.Avoimuutta parantava ratkaisu olisi antaa kansalaisillemaksuton ja helppokäyttöinen pääsy kemikaaliviraston
tietokannan perustietoihin, joihin kuuluu lyhyt kuvaus
aineiden vaarallisista ominaisuuksista, merkintöjä koske-vista vaatimuksista sekä asiaa koskevasta yhteisön lainsää-dännöstä, mukaan lukien sallitut käytöt ja riskinhallinta-toimenpiteet. Kemikaaliviraston ja jäsenvaltioiden olisi
annettava tietojensaantimahdollisuus ympäristötiedon
julkisesta saatavuudesta 28 päivänä tammikuuta 2003annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin2003/4/EY (
1), Euroopan parlamentin, neuvoston ja
komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parla-
mentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (
2) ja
tiedon saatavuudesta, yleisön osallistumisesta päätöksen-tekoon sekä oikeuden saatavuudesta ympäristöasioissakoskevan yleissopimuksen, jonka sopimuspuoli Euroopanyhteisö on, mukaisesti.
(118) Annettaessa tietoja tämän asetuksen nojalla noudatetaanasetuksen (EY) N:o 1049/2001 erityisvaatimuksia. Tuossaasetuksessa asetetaan sitovat määräajat tietojen antami-
selle sekä menettelyä koskevat takeet, muutoksenhakuoi-
keus mukaan lukien. Hallintoneuvoston olisi vahvistettavanäiden kemikaalivirastolle asetettavien vaatimusten sovel-tamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
(119) Koska jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovatjäsenvaltioissa lähellä sidosryhmiä, niiden olisi osallistut-tava yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon lisäksimyös aineiden riskejä ja kemikaalilainsäädännöstäjohtuvia luonnollisten ja oikeushenkilöiden velvoitteita
koskevaan tietojenvaihtoon. Samalla tarvitaan tiivistä
yhteistyötä kemikaaliviraston, komission ja jäsenval-tioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä, jotta varmis-tetaan koko viestintäprosessin johdonmukaisuus ja tehok-kuus.
(120) Tällä asetuksella perustetun järjestelmän tehokas toimintaedellyttää jäsenvaltioiden, kemikaaliviraston ja komissionvälistä tiivistä yhteistyötä, koordinointia ja tietojen vaihtoa
täytäntöönpanon valvonnan alalla.
(121) Tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi jäsen-
valtioiden olisi toteutettava tehokkaita seuranta- javalvontatoimenpiteitä. Tarvittavat tarkastukset olisi suun-
niteltava ja suoritettava, ja niiden tuloksista olisi laadittavaselvitys.
(122) Jäsenvaltioiden toteuttamien täytäntöönpanon valvonta-toimien avoimuuden, puolueettomuuden ja johdonmukai-suuden takaamiseksi jäsenvaltioiden on tarpeen säätääasianmukaisesta seuraamusjärjestelmästä; tarkoituksenaon vahvistaa vaatimusten rikkomiselle tehokkaat, oikea-suhteiset ja varoittavat seuraamukset, koska vaatimusten
rikkominen saattaa johtaa ihmisten terveyden ja ympä-
ristön vahingoittumiseen.
(123) Tämän asetuksen ja tiettyjen sen muutosten täytäntöön-panon edellyttämistä toimenpiteistä olisi päätettävä
menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa
käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdynneuvoston päätöksen 1999/468/EY (
3) mukaisesti.
(124) Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä valtuudet muuttaaliitteitä tietyissä tapauksissa, vahvistaa testimenetelmiä
koskevia sääntöjä, vaihdella vaatimustenmukaisuuden
tarkistamista varten valittujen asiakirja-aineistojenprosenttiosuutta ja muuttaa niiden valintaperusteita sekävahvistaa kriteerit sen määrittelemiseksi, millaiset ovatriittävät perustelut sille, että testaus ei ole teknisistä syistä
mahdollista. Koska nämä ovat laajakantoisia toimenpi-
teitä, joilla muutetaan tämän asetuksen muita kuinkeskeisiä osia tai täydennetään tätä asetusta lisäämälläuusia muita kuin keskeisiä osia, ne olisi hyväksyttävänoudattaen päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassasäädettyä sääntelymenettelyä, johon liittyy valvonta.
(125) On olennaisen tärkeää, että kemiallisia aineita säännellääntehokkaasti ja oikea-aikaisesti sinä aikana, jolloin siirry-tään tämän asetuksen säännösten täysimääräiseen sovelta-miseen ja erityisesti kemikaaliviraston käynnistysvai-
heessa. Tästä syystä olisi säädettävä, että komissio antaa
tarvittavaa tukea kemikaaliviraston perustamisessa, myössopimusten tekemisessä ja väliaikaisen pääjohtajan nimit-tämisessä, kunnes kemikaaliviraston hallintoneuvosto voinimittää pääjohtajan itse.
(126) Jotta asetuksen (ETY) N:o 793/93 sekä direktiivin76/769/ETY puitteissa tehdystä työstä saataisiin täysihyöty ja jotta kyseinen työ ei menisi hukkaan, komissioolisi valtuutettava panemaan käynnistysvaiheen aikanaalulle rajoituksia, jotka perustuvat kyseiseen työhön ja
joista päätettäessä ei tarvitse noudattaa tässä asetuksessa
säädettyä täysimääräistä rajoitusmenettelyä. Kun tämäasetus tulee voimaan, kaikkia näitä tekijöitä on käytettäväriskinhallintatoimenpiteiden tukemiseksi.29.5.2007 L 136/14 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EUVL L 41, 14.2.2003, s. 26.
(2) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.(3) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna
päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).
(127) Tämän asetuksen säännösten olisi tultava voimaan
vaiheittain uuteen järjestelmään siirtymisen helpottami-seksi. Lisäksi säännösten vähittäisen voimaantulon avullakaikki asianosaiset, toisin sanoen viranomaiset, luonnol-liset ja oikeushenkilöt ja sidosryhmät, voivat kohdistaa
resurssinsa uusiin velvoitteisiin valmistautumiseen oikea-
aikaisesti.
(128) Tällä asetuksella korvataan direktiivi 76/769/ETY, komis-sion direktiivi 91/155/ETY (
1), komission direktiivi
93/67/ETY (2), komission direktiivi 93/105/EY (3), komis-
sion direktiivi 2000/21/EY (4), asetus (ETY) N:o 793/93
ja komission asetus (EY) N:o 1488/94 (5). Nämä direk-
tiivit ja asetukset olisi sen vuoksi kumottava.
(129) Johdonmukaisuuden vuoksi olisi muutettava direktiivi1999/45/EY, jossa käsitellään tämän asetuksen soveltami-salaan kuuluvia kysymyksiä.(130) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämänasetuksen tavoitteita eli sääntöjen antamista aineista jaEuroopan kemikaaliviraston perustamisesta, vaan nevoidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, jotenyhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen
5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukai-
sesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuuspe-riaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikäon näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(131) Tässä asetuksessa otetaan huomioon perusoikeudet ja-periaatteet, jotka tunnustetaan erityisesti Euroopan
unionin perusoikeuskirjassa (
6). Asetuksen tarkoituksena
on erityisesti varmistaa, että perusoikeuskirjan 37 artiklas-sa tarkoitettuja ympäristönsuojelua ja kestävää kehitystäkoskevia periaatteita noudatetaan kaikilta osin,
OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:29.5.2007 L 136/15 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) Komission direktiivi 91/155/ETY, annettu 5 päivänä maaliskuuta
1991, yksityiskohtaisten järjestelyjen määrittelemisestä ja vahvistami-
sesta vaarallisia valmisteita koskevaa erityistietojärjestelmää varten
direktiivin 88/379/ETY 10 artiklan täytäntöönpanemiseksi (EYVL L 76,
22.3.1991, s. 35), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
direktiivillä 2001/58/EY (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 24).
(2) Komission direktiivi 93/67/ETY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1993,
neuvoston direktiivin 67/548/ETY mukaisesti ilmoitettujen aineiden
ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien vaarojen arviointiperiaatteiden
vahvistamisesta (EYVL L 227, 8.9.1993, s. 9).
(3) Komission direktiivi 93/105/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta
1993, neuvoston direktiivin 67/548/ETY muuttamisesta seitsemännen
kerran annetun direktiivin 12 artiklassa tarkoitetuissa teknisissä asiakir-
joissa vaadittavat tiedot sisältävästä liitteestä VII D (EYVL L 294,
30.11.1993, s. 21).
(4) Komission direktiivi 2000/21/EY, annettu 25 päivänä huhtikuuta
2000, neuvoston direktiivin 67/548/ETY 13 artiklan 1 kohdan viiden-
nessä luetelmakohdassa tarkoitettujen yhteisön säädösten luettelosta
(EYVL L 103, 28.4.2000, s. 70).
(5) Komission asetus (EY) N:o 1488/94, annettu 28 päivänä kesäkuuta
1994, olemassa olevien aineiden ihmisille ja ympäristölle aiheuttamien
riskien arviointia koskevien periaatteiden vahvistamisesta neuvoston
asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti (EYVL L 161, 29.6.1994, s. 3). (6) EYVL C 364, 18.12.2000, s. 1.
SISÄLLYSLUETTELO
Sivu
I OSASTO YLEISET SEIKAT 18
1 luku Aihe, soveltamisala ja soveltaminen 18
2 luku Määritelmät ja yleinen säännös 19
II OSASTO AINEIDEN REKISTERÖINTI 22
1 luku Yleinen rekisteröintivelvollisuus ja tietovaatimukset 22
2 luku Rekisteröidyiksi katsotut aineet 27
3 luku Tietyntyyppisiä eristettyjä välituotteita koskeva rekisteröintivelvollisuus ja tietovaatimukset 28
4 luku Kaikkia rekisteröintejä koskevat yhteiset säännökset 29
5 luku Vaiheittain rekisteröitäviin aineisiin ja ilmoitettuihin aineisiin sovellettavat siirtymäsäännökset 31
III OSASTO TIETOJEN YHTEISKÄYTTÖ JA TARPEETTOMIEN TESTIEN VÄLTTÄMINEN 32
1 luku Tavoitteet ja yleiset säännöt 32
2 luku Muita kuin vaiheittain rekisteröitäviä aineita ja niitä vaiheittain rekisteröitävien aineiden rekis-
teröijiä, jotka eivät ole tehneet esirekisteröintiä, koskevat säännöt 32
3 luku Vaiheittain rekisteröitäviä aineita koskevat säännöt 33
IV OSASTO TIEDOTTAMINEN TOIMITUSKETJUSSA 35
V OSASTO JATKOKÄYTTÄJÄT 37
VI OSASTO ARVIOINTI 39
1 luku Asiakirja-aineiston arviointi 39
2 luku Aineen arviointi 40
3 luku Välituotteiden arviointi 42
4 luku Yhteiset säännökset 42
VII OSASTO LUPAMENETTELY 44
1 luku Lupavaatimus 44
2 luku Lupien myöntäminen 46
3 luku Lupamenettelyt toimitusketjussa 50VIII OSASTO TIETTYJEN VAARALLISTEN AINEIDEN JA VALMISTEIDEN VALMISTUSTA, MARKKINOILLE
SAATTAMISTA JA KÄYTTÖÄ KOSKEVAT RAJOITUKSET 50
1 luku Yleiset seikat 50
2 luku Rajoitusmenettely 50
IX OSASTO MAKSUT JA KUSTANNUKSET 52
X OSASTO KEMIKAALIVIRASTO 53
XI OSASTO LUOKITUSTEN JA MERKINTÖJEN LUETTELO 63
XII OSASTO TIEDOTTAMINEN 64
XIII OSASTO TOIMIVALTAISET VIRANOMAISET 66
XIV OSASTO TÄYTÄNTÖÖNPANON VALVONTA 66
XV OSASTO SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 66
LIITE I AINEIDEN ARVIOINTIA JA KEMIKAALITURVALLISUUSRAPORTTIEN LAATI-
MISTA KOSKEVAT YLEISSÄÄNNÖKSET 72
LIITE II OPAS KÄYTTÖTURVALLISUUSTIEDOTTEEN LAATIMISEEN 84
LIITE III PERUSTEET AINEILLE, JOITA REKISTERÖIDÄÄN 1–10 TONNIA 93
LIITE IV VAPAUTUKSET 2 ARTIKLAN 7 KOHDAN a ALAKOHDAN MUKAISESTA REKISTE-
RÖINTIVELVOLLISUUDESTA 94
LIITE V VAPAUTUKSET 2 ARTIKLAN 7 KOHDAN b ALAKOHDAN MUKAISESTA REKISTE-
RÖINTIVELVOLLISUUDESTA 9829.5.2007 L 136/16 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Sivu
LIITE VI ASETUKSEN 10 ARTIKLASSA TARKOITETUT TIETOVAATIMUKSET 99
LIITE VII VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN
MAAHAN VÄHINTÄÄN YHDEN TONNIN MÄÄRINÄ 103
LIITE VIII VAKIOTIEDOT AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN MAAHAN
VÄHINTÄÄN 10 TONNIN MÄÄRINÄ 107
LIITE IX VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN
MAAHAN VÄHINTÄÄN 100 TONNIN MÄÄRINÄ 111
LIITE X VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN
MAAHAN VÄHINTÄÄN 1 000 TONNIN MÄÄRINÄ 116
LIITE XI YLEISET SÄÄNNÖT LIITTEISSÄ VII–X VAHVISTETTUJEN VAKIOTESTAUSOHJEL-
MIEN MUKAUTTAMISEKSI 119
LIITE XII YLEISET MÄÄRÄYKSET JATKOKÄYTTÄJILLE AINEIDEN ARVIOINTIA JA KEMI-
KAALITURVALLISUUSRAPORTTIEN LAATIMISTA VARTEN 122
LIITE XIII PERUSTEET HITAASTI HAJOAVIEN, BIOKERTYVIEN JA MYRKYLLISTEN
AINEIDEN SEKÄ ERITTÄIN HITAASTI HAJOAVIEN JA ERITTÄIN VOIMAKKAASTI
BIOKERTYVIEN AINEIDEN TUNNISTAMISEKSI 124
LIITE XIV LUVANVARAISTEN AINEIDEN LUETTELO 125
LIITE XV ASIAKIRJA-AINEISTOT 126
LIITE XVI SOSIOEKONOMINEN ANALYYSI 128
LIITE XVII TIETTYJEN VAARALLISTEN AINEIDEN, VALMISTEIDEN JA TUOTTEIDEN VALMIS-
TUKSEN, MARKKINOILLE SAATTAMISEN JA KÄYTÖN RAJOITUKSET 12929.5.2007 L 136/17 Euroopan unionin virallinen lehti FI
I OSASTO
YLEISET SEIKAT
1 LUKU
Aihe, soveltamisala ja soveltaminen
1 artikla
Aihe ja soveltamisala
1. Tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa korkeata-
soinen ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu, mukaan lukien
vaihtoehtoisten keinojen edistäminen aineiden vaarojen arvioi-miseksi, sekä aineiden vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla samallakilpailukykyä ja innovointia edistäen.
2. Tässä asetuksessa annetaan säännöksiä, jotka koskevat
3 artiklassa tarkoitettuja aineita ja valmisteita. Näitä säännöksiä
sovelletaan kyseisten aineiden valmistukseen, markkinoille saat-tamiseen ja käyttöön sellaisenaan, valmisteissa tai esineissä sekävalmisteiden markkinoille saattamiseen.
3. Tämä asetus perustuu periaatteeseen, jonka mukaan
valmistajien, maahantuojien ja jatkokäyttäjien on varmistettava,että he valmistavat, saattavat markkinoille tai käyttävät sellaisiaaineita, jotka eivät vaikuta haitallisesti ihmisten terveyteen taiympäristöön. Asetuksen säännökset perustuvat ennalta varautu-
misen periaatteeseen.
2 artikla
Soveltaminen
1. Tätä asetusta ei sovelleta:
a) radioaktiivisiin aineisiin, jotka kuuluvat perusnormien vahvis-
tamisesta työntekijöiden ja väestön terveyden suojelemiseksiionisoivasta säteilystä aiheutuvilta vaaroilta 13 päivänätoukokuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin96/29/Euratom (
1) soveltamisalaan;
b) aineisiin sellaisenaan, valmisteessa tai esineessä, jotka ovat
tullin valvonnassa, edellyttäen ettei niitä käsitellä eikä proses-soida, ja jotka ovat väliaikaisessa varastossa tai vapaa-alueellatai vapaavarastossa jälleenvientiä varten tai kauttakuljetetta-
vana;
c) erottamattomiin välituotteisiin;
d) vaarallisten aineiden ja vaarallisiin valmisteisiin sisältyvien
vaarallisten aineiden kuljetukseen rautateillä, maanteillä, sisä-vesillä, merillä tai ilmassa.
2. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä
2006/12/EY (
2) määritelty jäte ei ole tämän asetuksen 3 artiklassa
tarkoitettu aine, valmiste tai esine.3. Jäsenvaltiot voivat sallia vapautukset tämän asetuksen
noudattamisesta erityisissä tapauksissa tiettyjen aineiden osaltasellaisenaan, valmisteessa tai esineessä, jos se on tarpeen maanpuolustuksen vuoksi.
4. Tätä asetusta sovelletaan rajoittamatta seuraavan lainsää-
dännön soveltamista:
a) työpaikkoja ja ympäristöä koskeva yhteisön lainsäädäntö,
johon sisältyvät toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuudenja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänäkesäkuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/391/ETY (
3),
ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen
yhtenäistämiseksi 24 päivänä syyskuuta 1996 annettu
neuvoston direktiivi 96/61/EY (4), direktiivi 98/24/EY,
yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi2000/60/EY (
5) ja direktiivi 2004/37/EY.
b) direktiivi 76/768/ETY mainitun direktiivin soveltamisalaan
kuuluvien selkärankaisilla tehtävien testien osalta.
5. II, V, VI ja VII osaston säännöksiä ei sovelleta siltä osin
kuin ainetta käytetään:
a) asetuksen (EY) N:o 726/2004, eläinlääkkeitä koskevista
yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetunEuroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin2001/82/EY (
6), ja ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista
yhteisön säännöistä 6 päivänä marraskuuta 2001 annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin2001/83/EY (
7) soveltamisalaan kuuluvissa ihmisille tai eläi-
mille tarkoitetuissa lääkkeissä;
b) asetuksen (EY) N:o 178/2002 mukaisissa elintarvikkeissa tai
rehuissa, mukaan lukien käyttö:
i) elintarvikkeissa sallittuja lisäaineita koskevan jäsenval-
tioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulu-kuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin89/107/ETY (
8) soveltamisalaan kuuluvana elintarvik-
keiden lisäaineena;29.5.2007 L 136/18 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 159, 29.6.1996, s. 1.
(2) EUVL L 114, 27.4.2006, s. 9.(3) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna
asetuksella (EY) N:o 1882/2003.
(4) EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY)
N:o 166/2006 (EUVL L 33, 4.2.2006, s. 1).
(5) EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutet-
tuna päätöksellä N:o 2455/2001/EY (EYVL L 331, 15.12.2001, s. 1).
(6) EYVL L 311, 28.11.2001, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna direktiivillä 2004/28/EY (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 58).
(7) EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1901/2006.
(8) EYVL L 40, 11.2.1989, s. 27, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.
ii) elintarvikkeissa sallittuja aromeja ja niiden valmistusai-
neita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämi-sestä 22 päivänä kesäkuuta 1988 annetun neuvostondirektiivin 88/388/ETY (
1) ja Euroopan parlamentin ja
neuvoston asetuksen (EY) N:o 2232/96 mukaisesti
laaditun, elintarvikkeissa käytettyjä aromiaineita koskevan
luettelon hyväksymisestä 23 päivänä helmikuuta 1999tehdyn komission päätöksen 1999/217/EY (
2) soveltamis-
alaan kuuluvana elintarvikkeiden aromiaineena;
iii) eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä
syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin janeuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (
3) soveltamis-
alaan kuuluvana rehujen lisäaineena;
iv) tietyistä eläinten ruokinnassa käytettävistä tuotteista
30 päivänä kesäkuuta 1982 annetun neuvoston direk-tiivin 82/471/ETY (
4) soveltamisalaan kuuluvassa eläinten
ruokinnassa.
6. IV osaston säännöksiä ei sovelleta seuraaviin lopullisessa
muodossa oleviin valmisteisiin, jotka on tarkoitettu loppukäyttä-jälle:
a) asetuksen (EY) N:o 726/2004 ja direktiivin 2001/82/EY
soveltamisalaan kuuluvat ja direktiivissä 2001/83/EY määri-tellyt ihmisille tai eläimille tarkoitetut lääkkeet;
b) direktiivissä 76/768/ETY määritellyt kosmeettiset valmisteet;
c) lääkinnälliset laitteet, jotka ovat invasiivisia tai joita käytetään
suorassa kosketuksessa ihmiskehon kanssa, siltä osin kuinyhteisön lainsäädännössä vahvistetaan vaarallisten aineiden ja
valmisteiden osalta luokitusta ja merkintöjä koskevat sään-
nökset, joilla varmistetaan sama tietojen antamisen jasuojelun taso kuin direktiivillä 1999/45/EY;
d) asetuksen (EY) N:o 178/2002 mukaiset elintarvikkeet tai
rehut, mukaan lukien käyttö:
i) neuvoston direktiivin 89/107/ETY soveltamisalaan kuulu-
vana elintarvikkeiden lisäaineena;
ii) direktiivin 88/388/ETY ja päätöksen 1999/217/EY sovel-
tamisalaan kuuluvana elintarvikkeiden aromiaineena;
iii) asetuksen (EY) N:o 1831/2003 soveltamisalaan kuulu-
vana rehujen lisäaineena;
iv) direktiivin 82/471/ETY soveltamisalaan kuuluvassa
eläinten ruokinnassa.
7. Seuraavia koskee vapautus II, V ja VI osaston soveltami-
sesta:
a) liitteeseen IV sisältyvät aineet, koska näistä aineista on
olemassa riittävät tiedot siitä, että niiden aiheuttaman riskinkatsotaan olevan erittäin pieni niiden sisäisten ominaisuuk-
sien vuoksi;
b) liitteen V kattamat aineet, koska näiden aineiden osalta rekis-
teröinnin katsotaan olevan epätarkoituksenmukainen taitarpeeton ja niiden vapauttaminen kyseisten osastojen sovel-tamisesta ei haittaa tämän asetuksen tavoitteita;
c) aineet, sellaisenaan tai valmisteissa, jotka on rekisteröity
II osaston mukaisesti, jotka toimitusketjun toimija vie yhtei-
söstä ja jotka saman toimitusketjun sama tai toinen toimija
jälleentuo yhteisöön, kun viimeksi mainittu toimija osoittaa,että
i) jälleentuotava aine on sama kuin viety aine;
ii) hänelle on toimitettu vietyä ainetta koskevat tiedot 31 tai
32 artiklan mukaisesti;
d) aineet, sellaisenaan, valmisteissa tai esineissä, jotka on rekis-
teröity II osaston mukaisesti ja jotka hyödynnetään yhtei-sössä, jos:
i) hyödyntämisprosessin seurauksena syntyvä aine on sama
kuin II osaston mukaisesti rekisteröity aine; ja
ii) hyödyntämisen suorittavalla laitoksella on käytettävissään
31 ja 32 artiklassa vaaditut tiedot II osaston mukaisestirekisteröidystä aineesta.
8. Tuotantopaikalla käytettäviä erotettuja välituotteita ja kulje-
tettavia erotettuja välituotteita koskee vapautus:
a) II osaston 1 luvun soveltamisesta, lukuun ottamatta 8 ja
9 artiklaa, ja
b) VII osaston soveltamisesta.
9. II ja VI osaston säännöksiä ei sovelleta polymeereihin.
2 LUKU
Määritelmät ja yleinen säännös
3 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1.’aineella’ alkuainetta ja sen yhdisteitä sellaisina kuin ne esiin-
tyvät luonnossa tai millä tahansa valmistusmenetelmällätuotettuina, mukaan luettuna aineen pysyvyyden säilyttämi-seksi tarvittavat lisäaineet ja valmistusprosessista johtuvatepäpuhtaudet mutta lukuun ottamatta liuottimia, jotka
voidaan erottaa vaikuttamatta aineen pysyvyyteen tai muut-
tamatta sen koostumusta;29.5.2007 L 136/19 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 184, 15.7.1988, s. 61, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.
(2) EYVL L 84, 27.3.1999, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna komission päätöksellä 2006/253/EY (EUVL L 91,
29.3.2006, s. 48).
(3) EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29, asetus sellaisena kuin se on muutet-
tuna komission asetuksella (EY) N:o 378/2005 (EUVL L 59, 5.3.2005,
s. 8).
(4) EYVL L 213, 21.7.1982, s. 8, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna komission direktiivillä 2004/116/EY (EUVL L 379,
24.12.2004, s. 81).
2.’valmisteella’ seosta tai liuosta, joka koostuu kahdesta tai
useammasta aineesta;
3.’esineellä’ tuotetta, jolle annetaan tuotannossa erityinen
muoto, pinta tai rakenne, joka määrittää sen käyttötarkoi-
tusta enemmän kuin sen kemiallinen koostumus;
4.’esineen tuottajalla’ luonnollista tai oikeushenkilöä, joka
valmistaa tai kokoaa esineen yhteisössä;
5.’polymeerillä’ ainetta, joka koostuu molekyyleistä, joille on
ominaista yhden tai useamman tyyppisten monomeeriyksik-
köjen muodostama jakso. Näiden molekyylien on mooli-massan suhteen jakaannuttava useisiin eri moolimassaluok-kiin siten, että erot johtuvat pääasiassa monomeeriyksik-köjen lukumäärien eroista. Polymeeri koostuu seuraavasti:
a) sen massasta suurempi osa koostuu molekyyleistä, joissa
on vähintään kolme monomeeriyksikköä, jotka ovatkovalenttisesti sitoutuneet vähintään yhteen toiseenmonomeeriyksikköön tai muuhun lähtöaineeseen;
b) sen massasta pienempi osa koostuu keskenään saman-
painoisista molekyyleistä.
Tässä määritelmässä ’monomeeriyksiköllä’ tarkoitetaan
polymeerissä esiintyvää monomeerin reagoinutta muotoa;
6.’monomeerillä’ ainetta, joka pystyy muodostamaan kova-
lenttisidoksellisia jaksoja muiden samanlaisten tai erilaisten
molekyylien kanssa tietyssä prosessissa, jossa on polymeerinmuodostumiselle soveltuvat olosuhteet;
7.’rekisteröijällä’ aineen valmistajaa tai maahantuojaa tai
esineen tuottajaa tai maahantuojaa, joka hakee aineen rekis-
teröintiä;
8.’valmistuksella’ luonnossa esiintyvien aineiden tuottamista
tai erottamista;
9.’valmistajalla’ yhteisön alueelle sijoittautunutta luonnollista
tai oikeushenkilöä, joka valmistaa ainetta yhteisön alueella;
10.’maahantuonnilla’ fyysistä tuomista yhteisön tullialueelle;
11.’maahantuojalla’ yhteisön alueelle sijoittautunutta luonnol-
lista tai oikeushenkilöä, joka vastaa maahantuonnista;
12.’markkinoille saattamisella’ toimittamista tai tarjoamista
kolmannelle osapuolelle joko maksua vastaan tai maksutta.Maahantuontia pidetään markkinoille saattamisena;
13.’jatkokäyttäjällä’ yhteisön alueelle sijoittautunutta luonnol-
lista tai oikeushenkilöä, joka ei ole valmistaja eikä maahan-
tuoja ja joka käyttää ainetta joko sellaisenaan tai valmis-
teessa omassa teollisessa tai ammatillisessa toiminnassaan.Jakelija tai kuluttaja ei ole jatkokäyttäjä. Jälleentuojaa, jokakuuluu 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan poikkeuksen sovel-tamisalaan, pidetään jatkokäyttäjänä;
14.’jakelijalla’ yhteisön alueelle sijoittautunutta luonnollista tai
oikeushenkilöä, myös vähittäismyyjää, joka ainoastaanvarastoi ja saattaa markkinoille aineen sellaisenaan tai
valmisteessa, kolmansien osapuolten puolesta;
15.’välituotteella’ ainetta, jota valmistetaan kemiallista proses-
sointia varten tai kulutetaan tai käytetään kemiallisessa
prosessoinnissa sen muuntamiseksi toiseksi aineeksi(jäljempänä ’synteesi’):
a)’erottamattomalla välituotteella’ välituotetta, jota ei
synteesin aikana tarkoituksellisesti poisteta (paitsi näyt-
teenottoa varten) laitteistosta, jossa synteesi tapahtuu.
Tällaiseen laitteistoon kuuluvat reaktioastia, sen lisälait-teet ja kaikki laitteet, joiden kautta aine (aineet) kulkee(kulkevat) jatkuvatoimisessa tai panosprosessissa, sekäputkistot, jotka on tarkoitettu reaktioseoksen siirtämi-
seen astiasta toiseen seuraavaa reaktiovaihetta varten,
mutta siihen eivät kuulu säiliöt ja muut astiat, joissaainetta (aineita) varastoidaan valmistuksen jälkeen;
b)’tuotantopaikalla käytettävällä erotetulla välituotteella’
välituotetta, joka ei täytä erottamattoman välituotteen
kriteereitä, kun välituotteen valmistus ja toisen (toisten)aineen (aineiden) synteesi kyseisestä välituotteestatapahtuu samalla tuotantopaikalla, jonka toiminnastavastaa yksi tai useampi oikeushenkilö;
c)’kuljetettavalla erotetulla välituotteella’ välituotetta, joka
ei täytä erottamattoman välituotteen kriteereitä ja jotakuljetetaan muiden tuotantopaikkojen välillä tai toimite-taan muille tuotantopaikoille;
16.’tuotantopaikalla’ yksittäistä paikkaa, jossa tietty infrastruk-
tuuri ja laitteet ovat yhteiskäytössä, silloin kun aineen(aineiden) valmistajia on enemmän kuin yksi;
17.’toimitusketjun toimijoilla’ kaikkia toimitusketjuun kuuluvia
valmistajia ja/tai maahantuojia ja/tai jatkokäyttäjiä;
18.’kemikaalivirastolla’ tällä asetuksella perustettua Euroopan
kemikaalivirastoa;
19.’toimivaltaisella viranomaisella’ viranomaista tai viranomai-
sia tai elimiä, jotka jäsenvaltiot ovat perustaneet huolehti-maan tästä asetuksesta aiheutuvien velvollisuuksien täyttä-misestä;
20.’vaiheittain rekisteröitävällä aineella’ ainetta, joka täyttää
vähintään yhden seuraavista perusteista:
a) aine sisältyy Euroopassa kaupallisessa käytössä olevien
kemiallisten aineiden luetteloon (EINECS-luetteloon);
b) ainetta on valmistettu yhteisössä tai Euroopan unioniin
1 päivänä tammikuuta 1995 tai 1 päivänä toukokuuta2004 liittyneissä maissa vähintään yhden kerran muttavalmistaja tai maahantuoja ei ole saattanut sitä markki-noille kertaakaan tämän asetuksen voimaantuloa edeltä-
vien 15 vuoden aikana, edellyttäen, että valmistajalla tai
maahantuojalla on tästä asiakirjanäyttöä;29.5.2007 L 136/20 Euroopan unionin virallinen lehti FI
c) valmistaja tai maahantuoja saattoi ainetta markkinoille
yhteisössä tai Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta1995 tai 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneissä maissaennen tämän asetuksen voimaantuloa, ja aine katsottiinilmoitetuksi direktiivin 67/548/ETY 8 artiklan 1 kohdan
ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti, mutta se ei
täytä tässä asetuksessa säädettyä polymeerin määri-telmää, edellyttäen, että valmistajalla tai maahantuojallaon tästä asiakirjanäyttöä;
21.’ilmoitetulla aineella’ ainetta, josta on tehty ilmoitus ja joka
voidaan saattaa markkinoille direktiivin 67/548/ETY mukai-sesti;
22.’tuote- ja prosessisuuntautuneella tutkimuksella ja kehittä-
misellä’ kaikkea tieteellistä kehittämistä, joka liittyy tuoteke-
hitykseen, ja sellaisenaan, valmisteissa tai esineissä olevanaineen jatkokehittämistä, jossa käytetään koelaitteistoa taituotantokokeita tuotantoprosessin kehittämiseksi ja/taiaineen käyttöalojen testaamiseksi;
23.’tieteellisellä tutkimuksella ja kehittämisellä’ tieteellisiä
kokeita, analyyseja tai kemiallista tutkimusta, jotka suorite-taan valvotuissa olosuhteissa määrän ollessa alle yksi tonni
vuodessa;
24.’käytöllä’ prosessointia, formulointia, kulutusta, varastointia,
säilytystä, käsittelyä, täyttämistä pakkauksiin, siirtoapakkauksesta toiseen, sekoittamista, esineen tuotantoa taimitä tahansa muuta käyttämistä;
25.’rekisteröijän omalla käytöllä’ rekisteröijän harjoittamaa teol-
lista tai ammatillista käyttöä;
26.’tunnistetulla käytöllä’ aineen käyttöä sellaisenaan tai valmis-
teessa tai toimitusketjun toimijan tarkoittamaa valmisteenkäyttöä, kyseisen toimijan oma käyttö mukaan luettuna, tai
toimitusketjussa seuraavan jatkokäyttäjän kyseiselle toimi-
jalle kirjallisesti ilmoittamaa käyttöä;
27.’täydellisellä tutkimusraportilla’ täydellistä ja kattavaa
kuvausta tietojen saamiseksi suoritetusta toiminnasta. Tähänsisältyy kirjallisuudessa julkaistu suoritettua tutkimustakuvaava tieteellinen julkaisu kokonaisuudessaan tai suori-tettua tutkimusta kuvaava testauslaitoksen laatima täydel-
linen raportti;
28.’yksityiskohtaisella tutkimustiivistelmällä’ yksityiskohtaista
tiivistelmää täydellisen tutkimusraportin tavoitteista, mene-
telmistä, tuloksista ja päätelmistä; siinä on annettava riittä-västi tietoa, jotta tutkimus voidaan arvioida itsenäisesti,jolloin tarve tutkia täydellistä tutkimusraporttia on mahdol-lisimman vähäinen;
29.’tutkimustiivistelmällä’ tiivistelmää täydellisen tutkimusra-
portin tavoitteista, menetelmistä, tuloksista ja päätelmistä;
siinä on annettava riittävästi tietoa, jotta voidaan arvioida
tutkimuksen merkityksellisyys;
30.’vuodella’ kalenterivuotta, ellei toisin määrätä; vaiheittain
rekisteröitävien aineiden osalta, joita on tuotu maahan taivalmistettu vähintään kolmen peräkkäisen vuoden aikana,
vuosittaiset määrät lasketaan kolmen edellisen kalenteri-vuoden tuotannon tai maahantuonnin määrien keskiarvonperusteella;
31.’rajoituksella’ valmistusta, käyttöä tai markkinoille saatta-
mista koskevaa ehtoa tai kieltoa;
32.’aineen tai valmisteen toimittajalla’ valmistajaa, maahan-
tuojaa, jatkokäyttäjää tai jakelijaa, joka saattaa markkinoilleaineen —sellaisenaan tai valmisteissa —tai valmisteen;
33.’esineen toimittajalla’ esineen tuottajaa tai maahantuojaa,
jakelijaa tai muuta toimitusketjun toimijaa, joka saattaa
esineen markkinoille;
34.’aineen tai valmisteen vastaanottajalla’ jatkokäyttäjää tai
jakelijaa, jolle toimitetaan ainetta tai valmistetta;
35.’esineen vastaanottajalla’ teollista tai ammattimaista käyt-
täjää tai jakelijaa, jolle toimitetaan esine mutta joka ei olekuluttaja;
36.’pienillä ja keskisuurilla yrityksillä (pk-yritykset) ’mikroyri-
tysten ja pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä
6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituk-sessa (
1) määriteltyjä pieniä ja keskisuuria yrityksiä;
37.’altistumisskenaariolla’ olosuhteiden yhdistelmiä, toimintao-
losuhteet ja riskinhallintatoimenpiteet mukaan lukien, joissakuvataan miten aine valmistetaan tai miten sitä käytetään
sen elinkaaren aikana ja miten valmistaja tai maahantuoja
hallitsee tai suosittaa jatkokäyttäjiä hallitsemaan ihmisten jaympäristön altistumista. Nämä altistumisskenaariot voivatkattaa yhden tietyn prosessin tai käytön tai tarvittaessauseita prosesseja tai käyttöjä;
38.’käyttö- ja altistumiskategorialla’ altistumisskenaariota, joka
kattaa laajan joukon prosesseja tai käyttöjä ja jossa prosessit
tai käytöt esitetään vähintään käytön lyhyenä yleisenäkuvauksena;
39.’luonnossa esiintyvällä aineella’ luonnonainetta sellaisenaan,
käsittelemättömänä tai käsiteltynä ainoastaan manuaalisin,mekaanisin tai painovoimaan perustuvin menetelmin; liuot-
tamalla veteen, vaahdottamalla, erottamalla veden avulla,
höyrytislauksella tai lämmittämällä ainoastaan veden poista-miseksi, tai joka erotetaan ilmasta mitä tahansa menetelmääkäyttäen;
40.’kemiallisesti muuntamattomalla aineella’ ainetta, jonka
kemiallinen rakenne pysyy muuttumattomana, vaikka se
olisi käynyt läpi kemiallisen prosessin tai käsittelyn taikka
sitä olisi käsitelty fysikaalis-mineralogisessa muuntoproses-sissa, esimerkiksi epäpuhtauksien poistamiseksi;
41.’lejeeringillä’ makroskooppisesti homogeenistä metallimate-
riaalia, joka koostuu kahdesta tai useammasta aineosasta,jotka on yhdistetty niin, ettei niitä voida helposti erottaa
mekaanisin menetelmin.29.5.2007 L 136/21 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36.
4 artikla
Yleinen säännös
Valmistaja, maahantuoja tai tarvittaessa jatkokäyttäjä voi, samalla
kun sillä säilyy täysi vastuu tämän asetuksen mukaisten velvoit-teidensa noudattamisesta, nimetä ulkopuolisen edustajan huoleh-timaan kaikista 11 artiklan, 19 artiklan, III osaston ja 53 artiklan
mukaisista menettelyistä, joihin liittyy muiden valmistajien,
maahantuojien tai tarvittaessa jatkokäyttäjien kanssa käytäviäneuvotteluja. Näissä tapauksissa kemikaalivirasto ei tavallisestiilmoita edustajan nimenneen valmistajan tai maahantuojan taijatkokäyttäjän henkilöllisyyttä muille valmistajille, maahantuojilletai tarvittaessa jatkokäyttäjille.
II OSASTO
AINEIDEN REKISTERÖINTI
1 LUKU
Yleinen rekisteröintivelvollisuus ja tietovaatimukset
5 artikla
Ei tietoja, ei markkinoita
Jollei 6, 7, 21 ja 23 artiklasta muuta johdu, aineita sellaisenaan,
valmisteissa tai esineissä ei saa valmistaa yhteisössä eikä saattaa
markkinoille, jollei niitä ole rekisteröity tämän osaston asiaakoskevien säännösten mukaisesti kun sitä edellytetään.
6 artikla
Yleinen velvollisuus rekisteröidä aineet sellaisenaan tai
valmisteissa
1. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, valmistajan tai
maahantuojan, joka valmistaa tai tuo ainetta joko sellaisenaantai yhdessä tai useammassa valmisteessa vuodessa yhden tonnin
tai enemmän, on toimitettava rekisteröinti kemikaalivirastolle.
2. Monomeereihin, joita käytetään tuotantopaikalla erotet-
tuina välituotteina tai kuljetettavina erotettuina välituotteina, eisovelleta 17 ja 18 artiklaa.
3. Polymeerin valmistajan tai maahantuojan on toimitettava
kemikaalivirastolle rekisteröinti monomeeriaineesta (-aineista) taimuusta aineesta (aineista), joita jokin toimitusketjun aiempi
toimija ei ole vielä rekisteröinyt, jos molemmat seuraavista edel-
lytyksistä täyttyvät:a) polymeerin painosta (p/p) 2 prosenttia tai enemmän koostuu
tällaisesta monomeeriaineesta (-aineista) tai muusta aineesta(aineista), jotka ovat monomeeriyksikköjen ja kemiallisestisidottujen aineiden muodossa;
b) tällaisen monomeeriaineen (-aineiden) tai muun aineen
(aineiden) määräksi tulee yhteensä vähintään yksi tonnivuodessa.
4. Rekisteröintiin on liitettävä IX osaston mukainen maksu.
7 artikla
Esineiden sisältämien aineiden rekisteröinti ja
ilmoittaminen
1. Esineiden tuottajan tai maahantuojan on toimitettava
kemikaalivirastolle rekisteröinti esineiden sisältämästä aineesta,jos kumpikin seuraavista edellytyksistä täyttyy:
a) kyseiset esineet sisältävät ainetta yhteensä enemmän kuin
yhden tonnin vuodessa tuottajaa tai maahantuojaa kohden;
b) ainetta on tarkoitus vapautua tavallisissa tai kohtuullisesti
ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.
Rekisteröintiin on liitettävä IX osaston mukainen maksu.
2. Esineiden tuottajan tai maahantuojan on tämän artiklan
4 kohdan mukaisesti ilmoitettava kemikaalivirastolle, jos ainetäyttää 57 artiklan perusteet ja se tunnistetaan 59 artiklan
1 kohdan mukaisesti, jos kumpikin seuraavista edellytyksistä
täyttyy:
a) kyseiset esineet sisältävät ainetta yhteensä enemmän kuin
yhden tonnin vuodessa tuottajaa tai maahantuojaa kohden;
b) aineen pitoisuus esineissä on enemmän kuin 0,1 painopro-
senttia (p/p).
3. Edellä 2 kohtaa ei sovelleta, jos tuottaja tai maahantuoja
voi sulkea pois mahdollisuuden, että ihmiset tai ympäristövoisivat altistua aineelle tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoita-vissa käyttöolosuhteissa, mukaan lukien hävittäminen. Tällaisissa
tapauksissa tuottajan tai maahantuojan on toimitettava esineen
vastaanottajalle asianmukaiset ohjeet.
4. Ilmoituksen on sisällettävä seuraavat tiedot:
a) tuottajan tai maahantuojan tunnistetiedot ja yhteystiedot
siten kuin liitteessä VI olevassa 1 jaksossa täsmennetään,lukuun ottamatta niiden omia käyttötiloja;
b) 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rekisteröintinumero
(tarkoitetut rekisteröintinumerot), jos saatavilla;29.5.2007 L 136/22 Euroopan unionin virallinen lehti FI
c) aineen tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevan 2 jakson
2.1–2.3.4 kohdassa täsmennetään;
d) aineen (aineiden) luokitus siten kuin liitteessä VI olevan
4 jakson 4.1 ja 4.2 kohdassa täsmennetään;
e) lyhyt kuvaus aineen (aineiden) käytö(i)stä esineessä
liitteessä VI olevan 3 jakson 5 kohdan mukaisesti ja esineen
(esineiden) käytöistä;
f) aineen (aineiden) tonnimäärien rajat, kuten 1–10 tonnia, 10–
100 tonnia ja niin edelleen.
5. Kemikaalivirasto voi tehdä päätöksiä, joissa edellytetään,
että esineiden tuottajat tai maahantuojat ilmoittavat rekisteröitä-
väksi tämän osaston mukaisesti kyseisten esineiden sisältämätaineet, jos kaikki seuraavista edellytyksistä täyttyvät:
a) kyseiset esineet sisältävät ainetta yhteensä enemmän kuin
yhden tonnin vuodessa tuottajaa tai maahantuojaa kohden;
b) kemikaalivirastolla on perusteita epäillä, että:
i) ainetta vapautuu esineistä, ja
ii) aineen vapautuminen esineistä muodostaa riskin ihmisten
terveydelle ja ympäristölle;
c) aineeseen ei sovelleta 1 kohtaa.
Rekisteröintiin on liitettävä IX osaston mukainen maksu.
6. Edellä 1–5 kohtaa ei sovelleta aineisiin, jotka on jo rekis-
teröity kyseistä käyttöä varten.
7. Tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa aletaan soveltaa kuusi
kuukautta sen jälkeen, kun aine on tunnistettu 59 artiklan1 kohdan mukaisesti, 1 päivästä kesäkuuta 2011 alkaen.
8. Edellä 1–7 kohdan edellyttämistä täytäntöönpanotoimista
päätetään 133 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyänoudattaen.
8 artikla
Yhteisön ulkopuolelle sijoittautuneen valmistajan ainoa
edustaja
1. Yhteisön ulkopuolelle sijoittautunut luonnollinen tai
oikeushenkilö, joka valmistaa ainetta sellaisenaan, valmisteissatai esineissä, sekoittaa valmisteen tai valmistaa esineen, jota
tuodaan yhteisöön, voi yhteisestä sopimuksesta nimittää yhtei-
söön sijoittautuneen luonnollisen tai oikeushenkilön täyttämäänyksinomaisena edustajanaan tämän osaston mukaiset maahan-tuojien velvollisuudet.
2. Edustajan on myös noudatettava kaikkia muita maahan-
tuojille tämän asetuksen nojalla kuuluvia velvollisuuksia. Tätävarten hänellä on oltava riittävä kokemus aineiden käsittelystäkäytännössä ja niihin liittyvästä tiedosta ja, tämän kuitenkaan
rajoittamatta 36 artiklan soveltamista, hänen on pidettävä saata-
villa ja ajan tasalla tiedot maahantuoduista määristä ja asiak-kaista, joille tavaraa on myyty, sekä tiedot 31 artiklassa tarkoi-
tetun käyttöturvallisuustiedotteen viimeisimmän päivityksentoimittamisesta.
3. Jos edustaja nimitetään 1 ja 2 kohdan mukaisesti, yhteisön
ulkopuolelle sijoittautuneen valmistajan on ilmoitettava samaan
toimitusketjuun kuuluvalle maahantuojalle (maahantuojille)nimityksestä. Näitä maahantuojia on pidettävä jatkokäyttäjinätämän asetuksen soveltamista varten.
9 artikla
Vapautus yleisestä rekisteröintivelvollisuudesta, jos ainetta
käytetään tuote- ja prosessisuuntautuneen tutkimuksen ja
kehittämisen tarpeisiin
1. Asetuksen 5, 6, 7, 17, 18 ja 21 artiklaa ei sovelleta viiden
vuoden aikana aineeseen, jota valmistetaan yhteisössä taituodaan maahan tuote- ja prosessisuuntautunutta tutkimusta jakehittämistä varten, jota valmistaja tai maahantuoja tai esineidentuottaja tekee itse tai yhteistyössä luetteloon kirjattujen asiak-
kaiden kanssa ja sellaisena määränä, joka rajoittuu tuote- ja
prosessisuuntautuneen tutkimuksen ja kehittämisen tarpeisiin.
2. Edellä 1 kohdan soveltamiseksi valmistajan tai maahan-
tuojan tai esineiden tuottajan on ilmoitettava kemikaalivirastolle
seuraavat tiedot:
a) valmistajan tai maahantuojan tai esineiden tuottajan tunniste-
tiedot siten kuin liitteessä VI olevassa 1 jaksossa täsmenne-tään;
b) aineen tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevassa
2 jaksossa täsmennetään;
c) aineen mahdollinen luokitus siten kuin liitteessä VI olevassa
4 jaksossa täsmennetään;
d) arvioitu määrä siten kuin liitteessä VI olevan 3 jakson
3.1 kohdassa täsmennetään;
e) luettelo 1 kohdassa tarkoitetuista asiakkaista, mukaan lukien
heidän nimensä ja osoitteensa.
Ilmoitukseen on liitettävä IX osaston mukainen maksu.
Edellä 1 kohdassa säädetty aika alkaa siitä, kun kemikaalivirasto
vastaanottaa ilmoituksen.
3. Kemikaalivirasto tarkistaa ilmoittajan toimittamien tietojen
täydellisyyden ja 20 artiklan 2 kohtaa sovelletaan tarvittaessa
mukautettuna. Kemikaalivirasto kirjaa ilmoitukselle numeron ja
ilmoituspäivän, joka on se päivä, jona kemikaalivirasto vas-taanottaa ilmoituksen, ja ilmoittaa viipymättä kyseisen numeronja päivän asianomaiselle valmistajalle tai maahantuojalle taiesineiden tuottajalle. Kemikaalivirasto myös toimittaa nämä
tiedot asianomaisen jäsenvaltion (asianomaisten jäsenvaltioiden)
toimivaltaiselle viranomaisille (toimivaltaisille viranomaisille).29.5.2007 L 136/23 Euroopan unionin virallinen lehti FI
4. Kemikaalivirasto voi päättää asettaa ehtoja sen varmistami-
seksi, että ainetta tai valmistetta tai esinettä, johon aine on sisäl-lytetty, käsittelee ainoastaan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitet-tujen luetteloon kirjattujen asiakkaiden henkilöstö hyväksyttä-västi valvotuissa olosuhteissa työntekijöiden ja ympäristön
suojelua koskevan lainsäädännön vaatimusten mukaisesti, eikä
sitä anneta yleisön saataville missään vaiheessa sellaisenaan taivalmisteessa tai esineessä, ja että jäljelle jäävät määrät kerätäänhävittämistä varten poikkeusajan jälkeen.
Tällaisissa tapauksissa kemikaalivirasto voi pyytää ilmoittajaa
antamaan tarvittavia lisätietoja.
5. Ellei toisin määrätä, aineen valmistaja tai maahantuoja voi
valmistaa ainetta tai tuoda sitä maahan tai esineiden tuottaja tai
maahantuoja voi tuottaa esineitä tai tuoda niitä maahan aikaisin-
taan kahden viikon kuluttua ilmoituksesta.
6. Valmistajan tai maahantuojan tai esineiden tuottajan on
noudatettava kaikkia kemikaaliviraston 4 kohdan mukaisestimahdollisesti asettamia ehtoja.
7. Kemikaalivirasto voi pyynnöstä päättää pidentää viiden
vuoden poikkeusaikaa enintään viidellä lisävuodella tai, jos onkyse aineiden käytöstä yksinomaan ihmisillä tai eläimillä käytet-täväksi tarkoitettujen lääkkeiden kehittämiseen tai aineista, joita
ei saateta markkinoille, enintään kymmenellä lisävuodella, jos
valmistaja tai maahantuoja tai esineiden tuottaja voi osoittaa,että tällainen pidennys on oikeutettu tutkimus- ja kehittämisoh-jelman perusteella.
8. Kemikaalivirasto toimittaa viipymättä mahdolliset päätös-
luonnokset kunkin sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisille viran-
omaisille, jossa valmistus, maahantuonti, tuotanto tai tuote- japrosessisuuntautunut tutkimus tapahtuu.
Kun kemikaalivirasto tekee päätöksiä, joista säädetään 4 ja
7 kohdassa, se ottaa huomioon näiden toimivaltaisten viran-
omaisten mahdollisesti esittämät huomautukset.
9. Kemikaaliviraston ja asianomaisten jäsenvaltioiden toimi-
valtaisten viranomaisten on kaikissa tapauksissa käsiteltävä 1–8 kohdan mukaisesti toimitettuja tietoja luottamuksellisina.
10. Kemikaaliviraston päätöksiin, jotka on tehty tämän
artiklan 4 ja 7 kohdan nojalla, voidaan hakea muutosta 91, 92ja 93 artiklan mukaisesti.
10 artikla
Yleisiä rekisteröintitarkoituksia varten toimitettavat tiedot
Edellä 6 artiklassa tai 7 artiklan 1 tai 5 kohdassa vaaditun rekis-
teröinnin on sisällettävä kaikki seuraavat tiedot:a) tekninen asiakirja-aineisto, johon sisältyvät:
i) valmistajan (valmistajien) tai maahantuojan (maahan-
tuojien) tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevassa1 jaksossa täsmennetään;
ii) aineen tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevassa
2 jaksossa täsmennetään;
iii) tiedot aineen valmistuksesta ja käytö(i)stä siten kuin
liitteessä VI olevassa 3 jaksossa täsmennetään; näidentietojen on katettava kaikki rekisteröijän tunnistetut
käytöt. Nämä tiedot voivat sisältää asiaankuuluvat
käyttö- ja altistumiskategoriat, jos rekisteröijä katsoo senasianmukaiseksi;
iv) aineen luokitus ja merkinnät siten kuin liitteessä VI
olevassa 4 jaksossa täsmennetään;
v) ohjeet aineen turvallisesta käytöstä siten kuin liitteessä VI
olevassa 5 jaksossa täsmennetään;
vi) tutkimustiivistelmät tiedoista, jotka on saatu liitteitä
VII–XI soveltamalla;
vii) yksityiskohtaiset tutkimustiivistelmät tiedoista, jotka on
saatu liitteitä VII–XI soveltamalla, jos sitä edellytetään
liitteen I mukaisesti;
viii) ilmoitus siitä, mitkä iii, iv, vi ja vii alakohdan tai
b alakohdan nojalla toimitetuista tiedoista ovat valmis-tajan tai maahantuojan valitseman ja tarvittavan koke-muksen omaavan arvioijan arvioimia;
ix) testausehdotukset, jos ne on lueteltu liitteissä IX ja X;
x) 1–10 tonnia valmistettavien tai maahantuotavien
aineiden osalta liitteessä VI olevassa 6 jaksossa tarkoi-tetut altistumistiedot:
xi) pyyntö, joka koskee niitä 119 artiklan 2 kohdassa
tarkoitettuja tietoja, jotka olisi valmistajan tai maahan-
tuojan mielestä jätettävä julkaisematta Internetissä
77 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti, mukaanlukien perustelut sille, miksi julkaiseminen voisi haitatahänen tai jonkin toisen asianomaisen kaupallisia etuja.
Lukuun ottamatta tapauksia, joita koskee 25 artiklan 3 kohta,
27 artiklan 6 kohta tai 30 artiklan 3 kohta, rekisteröijällä onoltava laillisesti hallussaan vi ja vii alakohdassa yhteenvetona
esitetty täydellinen tutkimusraportti tai hänellä on oltava
lupa viitata siihen rekisteröintiä varten;29.5.2007 L 136/24 Euroopan unionin virallinen lehti FI
b) muodoltaan liitteessä I määritetty kemikaaliturvallisuusra-
portti, jos se vaaditaan 14 artiklan mukaan. Tämän raportinasiaa koskevat jaksot voivat sisältää asiaankuuluvat käyttö- jaaltistumiskategoriat, jos rekisteröijä katsoo sen asianmukai-seksi.
11 artikla
Useiden rekisteröijien yhteinen tietojen toimittaminen
1. Jos yksi tai useampi valmistaja aikoo valmistaa ja/tai yksi
tai useampi maahantuoja aikoo tuoda maahan ainetta yhteisössäja/tai on 7 artiklan nojalla rekisteröintivelvollinen, sovelletaanseuraavaa.
Jollei 3 kohdasta muuta johdu, yksi toisen (muiden) hyväksyn-
tänsä antavan (antavien) rekisteröijän (rekisteröijien) suostumuk-
sella toimiva rekisteröijä, jäljempänä ’päärekisteröijä’ , toimittaa
ensin edellä 10 artiklan a alakohdan iv, vi, vii ja ix alakohdassatarkoitetut tiedot ja 10 artiklan a alakohdan viii alakohdassatarkoitetun asiaankuuluvan tiedon.
Kunkin rekisteröijän on tämän jälkeen toimitettava erikseen
10 artiklan a alakohdan i, ii, iii ja x alakohdassa täsmennetyttiedot sekä 10 artiklan a alakohdan viii alakohdassa tarkoitettuasiaankuuluva tieto.
Rekisteröijät voivat itse päättää, toimittavatko ne 10 artiklan
a alakohdan v alakohdassa ja b alakohdassa täsmennetyt tiedotsekä 10 artiklan a alakohdan viii alakohdassa tarkoitetun asiaan-
kuuluvan tiedon erikseen vai toimittaako yksi rekisteröijä nämä
tiedot muiden puolesta.
2. Kunkin rekisteröijän on noudatettava 1 kohtaa ainoastaan
niiden 10 artiklan a alakohdan iv, vi, vii ja ix alakohdassa tarkoi-tettujen tietojen osalta, joita edellytetään rekisteröintiä vartenhänen tonnimääränsä puitteissa 12 artiklan mukaisesti.
3. Rekisteröijä voi toimittaa 10 artiklan a alakohdan iv, vi, vii
ja ix alakohdassa tarkoitetut tiedot erikseen, jos:
a) hänelle aiheutuisi kohtuuttomat kustannukset niiden toimit-
tamisesta yhteisesti; tai
b) tietojen toimittaminen yhteisesti johtaisi sellaisten tietojen
antamiseen, joiden hän katsoo olevan kaupallisesti arkaluon-teisia, ja aiheuttaisi hänelle todennäköisesti merkittävääkaupallista haittaa, tai
c) hän on päärekisteröijän kanssa eri mieltä kyseisten tietojen
valinnasta.Jos sovelletaan a, b tai c alakohtaa, rekisteröijän on toimitettava
asiakirja-aineiston mukana selitys sille, miksi kustannuksetolisivat kohtuuttomat tai miksi tietojen antaminen aiheuttaisitodennäköisesti merkittävää kaupallista haittaa, tai selvitettäväerimielisyyden luonne tapauksen mukaan.
4. Rekisteröintiin on liitettävä IX osaston mukainen maksu.
12 artikla
Tonnimäärän mukaisesti toimitettavat tiedot
1. Edellä 10 artiklan a alakohdassa tarkoitetun teknisen asia-
kirja-aineiston on sisällettävä kyseisen säännöksen vi ja
vii alakohdan osalta kaikki merkitykselliset rekisteröijän saata-
villa olevat fysikaalis-kemialliset, toksikologiset ja ekotoksikolo-giset tiedot ja vähintään seuraavat seikat:
a) liitteessä VII täsmennetyt tiedot niistä muista kuin vaiheittain
rekisteröitävistä aineista ja niistä yhden tai molemmatliitteessä III mainituista perusteista täyttävistä vaiheittain
rekisteröitävistä aineista, joita valmistaja valmistaa tai
maahantuoja tuo maahan vähintään yhden tonnin vuodessa;
b) liitteessä VII olevassa 7 jaksossa täsmennetyt tiedot fysikaalis-
kemiallisista ominaisuuksista niiden vaiheittain rekisteröitä-vien aineiden osalta, joita valmistaja valmistaa tai maahan-
tuoja tuo maahan vähintään yhden tonnin vuodessa ja jotka
eivät täytä kumpaakaan liitteessä III mainituista perusteista;
c) liitteissä VII ja VIII täsmennetyt tiedot niistä aineista, joita
valmistaja valmistaa tai maahantuoja tuo maahan vähintään10 tonnia vuodessa;
d) liitteissä VII ja VIII täsmennetyt tiedot ja testausehdotukset
liitteessä IX täsmennettyjen tietojen toimittamiseksi niistä
aineista, joita valmistaja valmistaa tai maahantuoja tuomaahan vähintään 100 tonnia vuodessa;
e) liitteissä VII ja VIII täsmennetyt tiedot ja testausehdotukset
liitteissä IX ja X täsmennettyjen tietojen toimittamiseksi niistä
aineista, joita valmistaja valmistaa tai maahantuoja tuo
maahan vähintään 1 000 tonnia vuodessa.
2. Heti kun jo rekisteröidyn aineen määrä valmistajaa tai
maahantuojaa kohti saavuttaa seuraavan tonnimääräisen kyn-nysarvon, valmistajan tai maahantuojan on ilmoitettava kemi-kaalivirastolle välittömästi lisätiedoista, joita hän tarvitsee
1 kohdan mukaisesti. Sovelletaan 26 artiklan 3 ja 4 kohtaa
tarvittaessa mukautettuina.29.5.2007 L 136/25 Euroopan unionin virallinen lehti FI
3. Tätä artiklaa sovelletaan esineiden tuottajiin tarvittaessa
mukautettuna.
13 artikla
Yleiset vaatimukset aineiden sisäisiä ominaisuuksia
koskevan tiedon tuottamisesta
1. Tietoa aineiden sisäisistä ominaisuuksista voidaan tuottaa
muilla keinoilla kuin testaamalla edellyttäen, että liitteessä XIsäädetyt edellytykset täyttyvät. Tietoa erityisesti myrkyllisyydestäihmiselle tuotetaan aina kun se on mahdollista muilla keinoilla
kuin selkärankaisilla eläimillä testaamalla, käyttämällä vaihtoeh-
toisia menetelmiä, esimerkiksi in vitro -menetelmiä tai kvalitatii-visia tai kvantitatiivisia rakenne-aktiivisuusmalleja tai tietojarakenteellisesti samankaltaisista aineista (ryhmittely tai interpo-laation käyttö (read-across)). Testausta liitteen VIII 8.6 ja
8.7 kohdan sekä liitteiden IX ja X mukaan ei tarvitse tehdä, jos
se voidaan perustella liitteessä XI olevassa 3 kohdassa täsmenne-tyillä tiedoilla altistumisesta ja toteutetuista riskinhallintatoimen-piteistä.
2. Näitä menetelmiä tarkastellaan uudelleen ja parannetaan
säännöllisesti selkärankaisilla tehtävien testien sekä niissä käytet-tävien eläinten määrän vähentämiseksi. Tarvittaessa komissioesittää asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan mahdollisimmanpian ehdotuksen testimenetelmistä 133 artiklan 4 kohdassatarkoitetun menettelyn mukaisesti annetun komission asetuksen
sekä tämän asetuksen liitteiden muuttamisesta tarpeen mukaan
eläinkokeiden korvaamiseksi, vähentämiseksi tai parantamiseksi.Kyseiseen komission asetukseen tehtävät muutokset hyväksytään3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti, ja muutokset tämänasetuksen liitteisiin hyväksytään 131 artiklassa tarkoitetun
menettelyn mukaisesti.
3. Jos aineiden sisäisiä ominaisuuksia koskevan tiedon tuotta-
miseksi vaaditaan testausta, on testit suoritettava noudattaenkomission asetuksessa säädettyjä testausmenetelmiä tai noudat-
taen muita komission tai kemikaaliviraston asianmukaisiksi
tunnustamia kansainvälisiä testausmenetelmiä. Komissiohyväksyy kyseisen asetuksen, jolla on tarkoitus muuttaa tämänasetuksen muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, 133 artik-lan 4 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
Tietoa aineiden sisäisistä ominaisuuksista voidaan tuottaa
muiden testausmenetelmien mukaisesti edellyttäen, ettäliitteessä XI säädetyt edellytykset täyttyvät.
4. Ympäristötoksikologiset ja toksikologiset tutkimukset ja
analyysit on suoritettava direktiivissä 2004/10/EY säädettyjenhyvän laboratoriokäytännön periaatteiden tai muiden komission
tai kemikaaliviraston vastaaviksi tunnustamien kansainvälistenstandardien mukaisesti ja tarvittaessa direktiivin 86/609/ETYsäännösten mukaisesti.
5. Jos aine on jo rekisteröity, uudella rekisteröijällä on oikeus
viitata tutkimustiivistelmiin tai yksityiskohtaisiin tutkimustiivis-telmiin, jotka on aiemmin toimitettu samasta aineesta, edellyt-
täen että hän voi osoittaa, että hän on nyt rekisteröimässä
ainetta, joka on sama kuin aiemmin rekisteröity, että myös senpuhtausaste ja epäpuhtauksien laatu ovat samat ja että aiempirekisteröijä on antanut (aiemmat rekisteröijät ovat antaneet)luvan viitata täydellisiin tutkimusraportteihin rekisteröintiä
varten.
Uusi rekisteröijä ei saa viitata tällaisiin tutkimuksiin niiden
tietojen toimittamiseksi, joita edellytetään liitteessä VI olevassa
2 jaksossa.
14 artikla
Kemikaaliturvallisuusraportti ja velvollisuus soveltaa ja
suosittaa riskinhallintatoimenpiteitä
1. Rajoittamatta direktiivin 98/24/EY 4 artiklan soveltamista
kemikaaliturvallisuusarviointi on suoritettava ja kemikaaliturval-lisuusraportti laadittava kaikista tämän luvun mukaisesti rekister-öitävistä aineista, joiden määrä on vähintään 10 tonnia vuodessarekisteröijää kohti.
Kemikaaliturvallisuusraportissa on dokumentoitava kemikaali-
turvallisuusarviointi, joka suoritetaan 2-7 kohdan ja liitteen I
mukaisesti joko kustakin aineesta sellaisenaan tai valmisteessa
tai esineessä taikka aineryhmästä.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua kemikaaliturvallisuusar-
viointia ei tarvitse suorittaa aineesta, jota on valmisteessa, joskyseisen valmisteeseen sisältyvän aineen pitoisuus on vähäisempikuin alhaisin seuraavista:
a) sovellettavat pitoisuudet, jotka on määritelty direktiivin
1999/45/EY 3 artiklan 3 kohdassa olevassa taulukossa;
b) pitoisuusrajat, jotka on annettu direktiivin 67/548/ETY
liitteessä I;
c) pitoisuusrajat, jotka on annettu direktiivin 1999/45/EY
liitteessä II olevassa B osassa;
d) pitoisuusrajat, jotka on annettu direktiivin 1999/45/EY
liitteessä III olevassa B osassa;29.5.2007 L 136/26 Euroopan unionin virallinen lehti FI
e) pitoisuusrajat, jotka on annettu yhteisesti sovitulla tavalla
nimikkeelle tämän asetuksen XI osaston nojalla laaditussaluokitusten ja merkintöjen luettelossa;
f) 0,1 painoprosenttia (p/p), jos aine täyttää tämän asetuksen
liitteessä XIII mainitut perusteet.
3. Aineen kemikaaliturvallisuusarviointiin on sisällyttävä
seuraavat vaiheet:
a) ihmisten terveydelle aiheutuvan vaaran arviointi;
b) fysikaalis-kemiallinen vaaran arviointi;
c) ympäristövaarojen arviointi;
d) hitaasti hajoavien, biokertyvien ja myrkyllisten (PBT-) ja erit-
täin hitaasti hajoavien ja erittäin voimakkaasti biokertyvien
(vPvB-) aineiden arviointi.
4. Jos rekisteröijä päättelee 3 kohdan a–d vaiheiden suoritta-
misen tuloksena, että aine täyttää direktiivin 67/548/ETY
mukaiset vaaralliseksi luokittelun kriteerit tai aine määritellään
PBT- tai vPvB-aineeksi, kemikaaliturvallisuusarviointiin on sisäl-lyttävä seuraavat lisävaiheet:
a) altistumisen arviointi, johon sisältyy altistumisskenaario(ide)n
laatiminen (tai tarvittaessa asiaankuuluvien käyttö- ja altistu-
miskategorioiden määritys) ja altistumisen estimointi;
b) riskinluonnehdinta.
Altistumisskenaarioissa (tarvittaessa käyttö- ja altistumiskatego-
rioissa), altistumisen arvioinnissa ja riskinluonnehdinnassa onkäsiteltävä kaikkia rekisteröijän tunnistettuja käyttöjä.
5. Kemikaaliturvallisuusraportin ei tarvitse sisältää tarkas-
telua, joka koskee ihmisten terveydelle seuraavista käytöistä
aiheutuvia riskejä:
a) käyttö elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa tarvik-
keissa, jotka kuuluvat elintarvikkeen kanssa kosketukseen
joutuvista materiaaleista ja tarvikkeista 27 päivänä lokakuuta
2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen(EY) N:o 1935/2004 (
1) soveltamisalaan;
b) käyttö kosmeettisissa valmisteissa, jotka kuuluvat direktiivin
76/768/ETY soveltamisalaan.6. Kunkin rekisteröijän on määritettävä ja sovellettava asian-
mukaisia toimenpiteitä kemikaaliturvallisuusarvioinnissa yksilöi-tyjen riskien hallitsemiseksi ja tarvittaessa suositettava niitä31 artiklan mukaisesti toimittamissaan käyttöturvallisuustiedot-teissa.
7. Kunkin rekisteröijän, jolta edellytetään kemikaaliturvalli-
suusarvioinnin suorittamista, on pidettävä kemikaaliturvallisuus-
raporttinsa saatavilla ja ajan tasalla.
2 LUKU
Rekisteröidyiksi katsotut aineet
15 artikla
Kasvinsuojeluaineisiin ja biosidituotteisiin sisältyvät aineet
1. Tehoaineet ja apuaineet, joita valmistetaan tai tuodaan
maahan käytettäväksi ainoastaan kasvinsuojeluaineissa ja jotkasisältyvät joko neuvoston direktiivin 91/414/ETY (
2) liitteeseen I
tai komission asetukseen (ETY) N:o 3600/92 (3), komission
asetukseen (EY) N:o 703/2001 (4), komission asetukseen (EY)
N:o 1490/2002 (5) tai komission päätökseen 2003/565/EY (6),
ja aineet, joiden asiakirja-aineiston täydellisyydestä on tehtykomission päätös direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan nojalla,katsotaan rekisteröidyiksi ja rekisteröinti päätökseen saatetuksivalmistusta tai maahan tuontia kasvinsuojeluaineena käyttöä
varten, ja siten niiden katsotaan täyttävän tämän osaston 1 ja 5
luvun vaatimukset.29.5.2007 L 136/27 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EUVL L 338, 13.11.2004, s. 4.(2) Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta
1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230,
19.8.1991, s. 1), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna
komission direktiivillä 2006/136/EY (EUVL L 349, 12.12.2006, s. 42).
(3) Komission asetus (ETY) N:o 3600/92, annettu 11 päivänä joulukuuta
1992, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetunneuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun
työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksi-
tyiskohtaisista säännöistä (EYVL L 366, 15.12.1992, s. 10), asetus sel-
laisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY)
N:o 2266/2000 (EYVL L 259, 13.10.2000, s. 27).
(
4) Komission asetus (EY) N:o 703/2001, annettu 6 päivänä huhtikuuta
2001, direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työoh-
jelman toisessa vaiheessa arvioitavien kasvinsuojeluaineiden tehoai-
neiden vahvistamisesta ja niiden esittelijöiksi nimettyjen jäsenvaltioiden
luettelon tarkistamisesta (EYVL L 98, 7.4.2001, s. 6).
(5) Komission asetus (EY) N:o 1490/2002, annettu 14 päivänä elokuuta
2002, neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoi-
tetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista
yksityiskohtaisista lisäsäännöistä (EYVL L 224, 21.8.2002, s. 23), asetus
sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) 1744/2004
(EUVL L 311, 8.10.2004, s. 23).
(6) Komission päätös 2003/565/EY, tehty 25 päivänä heinäkuuta 2003,
neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa säädetyn ajan-
jakson pidentämisestä (EUVL L 192, 31.7.2003, s. 40).
2. Tehoaineet, joita valmistetaan tai tuodaan maahan käytet-
täväksi ainoastaan biosidituotteissa ja jotka sisältyvät joko biosi-dituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin98/8/EY (
1) liitteisiin I, IA tai IB tai direktiivin 98/8/EY
16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työoh-
jelman toisesta vaiheesta annettuun komission asetukseen (EY)N:o 2032/2003 (
2), direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdan
toisessa alakohdassa tarkoitetun päätöksen päivämäärään saakka,katsotaan rekisteröidyiksi ja rekisteröinti päätökseen saatetuksi
valmistusta tai maahan tuontia biosidituotteessa käyttöä varten,
ja siten niiden katsotaan täyttävän tämän osaston 1 ja 5 luvunvaatimukset.
16 artikla
Komission, kemikaaliviraston ja rekisteröidyiksi katsotta-
vien aineiden rekisteröijien velvollisuudet
1. Komissio tai asiaankuuluva yhteisön elin antaa 10 artiklassa
edellytettyjä tietoja vastaavat tiedot kemikaaliviraston käyttöön15 artiklan mukaisesti rekisteröidyiksi katsottujen aineidenosalta. Kemikaalivirasto sisällyttää tietokantoihinsa nämä tiedottai viittauksen niihin ja ilmoittaa siitä toimivaltaisille viranomai-
sille viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2008.
2. Jäljempänä 21, 22 ja 25–28 artiklaa ei sovelleta 15 artiklan
mukaisesti rekisteröidyiksi katsottujen aineiden käyttöjä.
3 LUKU
Tietyntyyppisiä erotettuja välituotteita koskeva rekisteröin-
tivelvollisuus ja tietovaatimukset
17 artikla
Tuotantopaikalla käytettävien erotettujen välituotteiden
rekisteröinti
1. Valmistajan, joka valmistaa tuotantopaikalla käytettävää
erotettua välituotetta vähintään yhden tonnin vuodessa, ontoimitettava kemikaalivirastolle rekisteröinti tuotantopaikallakäytettävästä erotetusta välituotteesta.
2. Tuotantopaikalla käytettävää erotettua välituotetta
koskevan rekisteröinnin on sisällettävä kaikki seuraavat tiedot
siinä määrin kuin valmistaja kykenee toimittamaan ne ilmanlisätestausta:
a) valmistajan tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevassa
1 jaksossa täsmennetään;
b) välituotteen tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevan
2 jakson 2.1–2.3.4 kohdassa täsmennetään;
c) välituotteen luokitus siten kuin liitteessä VI olevassa
4 jaksossa täsmennetään;d) saatavilla olevat tiedot välituotteen fysikaalis-kemiallisista,
ihmisten terveyteen tai ympäristöön vaikuttavista ominai-suuksista. Jos saatavilla on täydellinen tutkimusraportti, ontoimitettava tutkimustiivistelmä;
e) käytön lyhyt yleinen kuvaus siten kuin liitteessä VI olevan
3 jakson 3.5 kohdassa täsmennetään;
f) yksityiskohtaiset tiedot sovelletuista riskinhallintatoimenpi-
teistä.
Lukuun ottamatta tapauksia, joita koskee 25 artiklan 3 kohta,
27 artiklan 6 kohta tai 30 artiklan 3 kohta, rekisteröijällä on
oltava laillisesti hallussaan d alakohdassa yhteenvetona esitetty
täydellinen tutkimusraportti tai hänellä on oltava lupa viitatasiihen rekisteröintiä varten.
Rekisteröintiin on liitettävä IX osaston mukainen maksu.3. Edellä 2 kohtaa sovelletaan tuotantopaikalla käytettäviin
erotettuihin välituotteisiin ainoastaan, jos valmistaja vahvistaa,
että aine valmistetaan ja sitä käytetään ainoastaan tiukasti valvo-
tuissa olosuhteissa siten, että se on täysin eristetty ympäristös-tään teknisin keinoin koko elinkaarensa ajan. Valvonta- ja ohjel-mointitekniikoita käytetään päästöjen ja mahdollisen niistä seu-raavan altistumisen minimoimiseksi.
Jos nämä edellytykset eivät täyty, rekisteröintiin on sisällytettävä
10 artiklassa täsmennetyt tiedot.
18 artikla
Kuljetettavien erotettujen välituotteiden rekisteröinti
1. Valmistajan, joka valmistaa, tai maahantuojan, joka tuo
maahan kuljetettavaa erotettua välituotetta vähintään yhdentonnin vuodessa, on toimitettava kemikaalivirastolle rekisteröinti
kuljetettavasta erotetusta välituotteesta.
2. Kuljetettavaa erotettua välituotetta koskevan rekisteröinnin
on sisällettävä kaikki seuraavat tiedot:
a) valmistajan tai maahantuojan tunnistetiedot siten kuin
liitteessä VI olevassa 1 jaksossa täsmennetään;
b) välituotteen tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevan
2 jakson 2.1–2.3.4 kohdassa täsmennetään;
c) välituotteen luokitus siten kuin liitteessä VI olevassa
4 jaksossa täsmennetään;
d) saatavilla olevat tiedot välituotteen fysikaalis-kemiallisista,
ihmisten terveyteen tai ympäristöön vaikuttavista ominai-suuksista. Jos saatavilla on täydellinen tutkimusraportti, ontoimitettava tutkimustiivistelmä;
e) käytön lyhyt yleinen kuvaus siten kuin liitteessä VI olevan
3 jakson 3.5 kohdassa täsmennetään;29.5.2007 L 136/28 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna komission direktiivillä 2006/140/EY (EUVL L 414,
30.12.2006, s. 78).
(2) EUVL L 307, 24.11.2003, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1849/2006 (EUVL L 355,
15.12.2006, s. 63).
f) tiedot sovelletuista ja käyttäjälle suositelluista riskinhallinta-
toimenpiteistä 4 kohdan mukaisesti.
Lukuun ottamatta tapauksia, joita koskee 25 artiklan 3 kohta,
27 artiklan 6 kohta tai 30 artiklan 3 kohta, rekisteröijällä onoltava laillisesti hallussaan täydellinen tutkimusraportti taihänellä on oltava lupa viitata siihen d alakohdan mukaisestiyhteenvetona esitettynä rekisteröintiä varten.
Rekisteröintiin on liitettävä IX osaston mukainen maksu.
3. Sellaisen kuljetettavan erotetun välituotteen rekisteröinnin,
jota kuljetetaan enemmän kuin 1 000 tonnia vuodessa valmis-tajaa tai maahantuojaa kohti, on sisällettävä liitteessä VII täsmen-netyt tiedot 2 kohdan mukaisesti edellytettyjen tietojen lisäksi.
Näiden tietojen tuottamiseen sovelletaan 13 artiklaa.
4. Edellä 2 ja 3 kohtaa sovelletaan ainoastaan sellaisiin kulje-
tettaviin erotettuihin välituotteisiin, joiden osalta valmistaja taimaahantuoja varmistuu itse tai vakuuttaa, että hän on saanutkäyttäjältä vahvistuksen siitä, että toisen (toisten) aineen
(aineiden) synteesi kyseisestä välituotteesta tapahtuu muilla
tuotantopaikoilla seuraavien tarkasti valvottujen ehtojen mukai-sesti:
a) aine on tiukasti eristettävä teknisin keinoin koko sen elin-
kaaren aikana, mukaan luettuna valmistus, puhdistus, lait-teiden puhtaanapito ja kunnossapito, näytteenotto, analyysit,laitteiden tai astioiden täyttö ja tyhjennys, jätteiden käsittelytai puhdistus sekä varastointi;
b) käytetään menettelytapa- ja valvontatekniikoita päästöjen ja
mahdollisen niistä seuraavan altistumisen minimoimiseksi;
c) ainoastaan asianmukaisesti koulutettu ja luvan saanut henki-
lökunta voi käsitellä ainetta;
d) puhtaanapidon ja kunnossapidon yhteydessä on sovellettava
erityismenettelyjä, kuten huuhtelua ja pesua, ennen kuin
järjestelmä avataan ja siihen mennään sisälle;
e) onnettomuustapauksissa ja kun syntyy jätettä, on käytettävä
menettelyjä ja/tai valvontatekniikoita päästöjen ja niistä
aiheutuvan altistumisen minimoimiseen puhdistuksen tai
puhtaanapidon ja kunnossapidon aikana;
f) aineen käsittelyyn liittyvät menettelytavat on dokumentoitava
tarkasti, ja tuotantopaikan toiminnasta vastaavan on valvot-
tava niitä tiukasti.
Jos ensimmäisessä alakohdassa luetellut vaatimukset eivät täyty,
rekisteröinnin on sisällettävä 10 artiklassa täsmennetyt tiedot.
19 artikla
Useiden rekisteröijien yhteinen tietojen toimittaminen
erotettujen välituotteiden osalta
1. Jos yksi tai useampi valmistaja aikoo valmistaa yhteisössä
ja/tai yksi tai useampi maahantuoja aikoo tuoda yhteisööntuotantopaikalla käytettävää tai kuljetettavaa erotettua välituo-
tetta, sovelletaan seuraavaa.
Jollei tämän artiklan 2 kohdasta muuta johdu, yksi toisen
(muiden) hyväksyntänsä antavan (antavien) valmistajan (valmis-tajien) tai maahantuojan (maahantuojien) suostumuksella
toimiva valmistaja tai maahantuoja, jäljempänä ’päärekisteröijä’ ,
toimittaa ensin 17 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa sekä18 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitetut tiedot.
Kunkin rekisteröijän on tämän jälkeen toimitettava erikseen
17 artiklan 2 kohdan a, b, e ja f alakohdassa ja 18 artiklan
2 kohdan a, b, e ja f alakohdassa täsmennetyt tiedot.
2. Valmistaja tai maahantuoja voi toimittaa 17 artiklan
2 kohdan c ja d alakohdassa sekä 18 artiklan 2 kohdan c jad alakohdassa tarkoitetut tiedot erikseen, jos:
a) hänelle aiheutuisi kohtuuttomat kustannukset niiden toimit-
tamisesta yhteisesti; tai
b) tietojen toimittaminen yhteisesti johtaisi sellaisten tietojen
antamiseen, joiden hän katsoo olevan kaupallisesti arkaluon-
teisia, ja aiheuttaisi hänelle todennäköisesti merkittävääkaupallista haittaa, tai
c) hän on päärekisteröijän kanssa eri mieltä kyseisten tietojen
valinnasta.
Jos sovelletaan a, b tai c alakohtaa, valmistajan tai maahantuojan
on toimitettava asiakirja-aineiston mukana selitys sille, miksi
kustannukset olisivat kohtuuttomat tai miksi tietojen antaminen
aiheuttaisi todennäköisesti merkittävää kaupallista haittaa, taiselvitettävä erimielisyyden luonne tapauksen mukaan.
3. Rekisteröintiä koskevaan hakemukseen on liitettävä IX a
osaston mukainen maksu.
4 LUKU
Kaikkia rekisteröintejä koskevat yhteiset säännökset
20 artikla
Kemikaaliviraston tehtävät
1. Kemikaalivirasto kirjaa kullekin rekisteröinnille toimitusnu-
meron, jota on käytettävä kaikessa kyseistä rekisteröintiä koske-vassa kirjeenvaihdossa, kunnes rekisteröinnin katsotaan olevansaatettu päätökseen, sekä toimituspäivän, joka on rekisteröinninvastaanottamispäivä kemikaalivirastossa.
2. Kemikaalivirasto suorittaa kullekin rekisteröinnille täydelli-
syystarkastuksen sen varmistamiseksi, että kaikki 10 ja12 artiklan tai 17 tai 18 artiklan mukaisesti edellytetyt osat sekä6 artiklan 4 kohdassa, 7 artiklan 1 ja 5 kohdassa, 17 artiklan2 kohdassa tai 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröin-timaksu on toimitettu. Täydellisyystarkastukseen ei kuulu
minkään toimitettujen tietojen tai perustelujen laadun tai riittä-
vyyden arviointi.29.5.2007 L 136/29 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Kemikaalivirasto suorittaa täydellisyystarkastuksen kolmen
viikon kuluessa toimituspäivästä, tai jos on kyse vaiheittainrekisteröitäviä aineita koskevista rekisteröinneistä, jotka onjätetty 23 artiklassa säädettyä asianomaista määräaikaa välittö-mästi edeltävien kahden kuukauden aikana, kolmen kuukauden
kuluessa kyseisestä määräajasta.
Jos rekisteröintiasiakirjat ovat puutteelliset, kemikaalivirasto
ilmoittaa rekisteröijälle ennen toisessa alakohdassa tarkoitetun
kolmen viikon tai kolmen kuukauden määräajan päättymistä,
mitä lisätietoja edellytetään, jotta rekisteröintiasiakirjat olisivattäydelliset, ja asettaa kohtuullisen määräajan niiden toimittami-selle. Rekisteröijän on täydennettävä rekisteröintinsä ja toimitet-tava se kemikaalivirastolle asetetussa määräajassa. Kemikaalivi-
rasto vahvistaa lisätietojen jättämispäivän rekisteröijälle. Kemi-
kaalivirasto suorittaa uuden täydellisyystarkastuksen toimitet-tujen lisätietojen tarkastelemiseksi.
Kemikaalivirasto hylkää rekisteröinnin, jos rekisteröijä ei
täydennä rekisteröintiasiakirjojaan asetetussa määräajassa. Rekis-teröintimaksua ei palauteta tällaisissa tapauksissa.
3. Kun rekisteröinti on saatettu päätökseen, kemikaalivirasto
kirjaa kyseiselle aineelle rekisteröintinumeron ja rekisteröin-tipäivän, joka on sama kuin toimituspäivä. Kemikaalivirastoilmoittaa rekisteröintinumeron ja rekisteröintipäivän viipymättäkyseiselle rekisteröijälle. Rekisteröintinumeroa on käytettäväkaikessa tämän jälkeen käytävässä rekisteröintiä koskevassa
kirjeenvaihdossa.
4. Kemikaalivirasto ilmoittaa asianomaisen jäsenvaltion
toimivaltaiselle viranomaiselle 30 päivän kuluessa toimituspäi-
västä, että kemikaaliviraston tietokannassa ovat saatavilla seu-
raavat tiedot:
a) rekisteröintiasiakirja-aineisto sekä toimitus- tai rekisteröin-
tinumero;
b) toimitus- tai rekisteröintipäivä;
c) täydellisyystarkastuksen tulokset; ja
d) mahdollinen lisätietopyyntö sekä edellä 2 kohdan
kolmannen alakohdan mukaisesti asetettu määräaika.
Tämä asianomainen jäsenvaltio on jäsenvaltio, jossa valmistus
tapahtuu tai johon maahantuoja on sijoittautunut.
Jos valmistajalla on tuotantopaikkoja useammassa kuin yhdessä
jäsenvaltiossa, asianomainen jäsenvaltio on jäsenvaltio, jossavalmistajan sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee. Ilmoitus anne-taan myös muille jäsenvaltioille, joissa tuotantopaikkoja sijaitsee.
Kemikaalivirasto ilmoittaa viipymättä asianomaisen jäsenvaltion
toimivaltaiselle viranomaiselle (asianomaisten jäsenvaltioidentoimivaltaisille viranomaisille), kun kemikaaliviraston tietokan-
nassa on saatavilla rekisteröijän mahdollisesti toimittamia lisätie-
toja.5. Kemikaaliviraston päätöksiin, jotka on tehty tämän
artiklan 2 kohdan nojalla, voidaan hakea muutosta 91, 92 ja93 artiklan mukaisesti.
6. Jos uusi rekisteröijä toimittaa kemikaalivirastolle lisätietoja
tietystä aineesta, kemikaalivirasto ilmoittaa olemassa olevillerekisteröijille, että kyseiset tiedot ovat saatavilla tietokannassa22 artiklan soveltamista varten.
21 artikla
Aineiden valmistus ja maahantuonti
1. Rekisteröijä voi aloittaa aineen valmistuksen tai maahan-
tuonnin tai esineen tuottamisen tai maahantuonnin tai jatkaasitä, ellei kemikaalivirasto toisin ilmoita 20 artiklan 2 kohdanmukaisesti kolmen viikon kuluessa toimituspäivästä, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan 8 kohdan soveltamista.
Jos on kyse vaiheittain rekisteröitäviä aineita koskevista rekiste-
röinneistä, tällainen rekisteröijä voi jatkaa aineen valmistusta tai
maahantuontia taikka esineen tuotantoa tai maahantuontia, elleikemikaalivirasto toisin ilmoita 20 artiklan 2 kohdan mukaisestikolmen viikon kuluessa toimituspäivästä tai, jos rekisteröinti ontoimitettu 23 artiklassa säädettyä asianomaista määräaikaa välit-tömästi edeltävien kahden kuukauden aikana, ellei kemikaalivi-
rasto toisin ilmoita 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti kolmen
kuukauden kuluessa kyseisestä määräajasta, sanotun kuitenkaanrajoittamatta 27 artiklan 8 kohdan soveltamista.
Jos kyseessä on 22 artiklan mukainen rekisteröinnin ajanta-
saistus, rekisteröijä voi jatkaa aineen valmistusta tai maahan-tuontia taikka esineen tuotantoa tai maahantuontia, ellei kemi-kaalivirasto toisin ilmoita 20 artiklan 2 kohdan mukaisestikolmen viikon kuluessa ajantasaistuspäivästä, sanotun kuiten-
kaan rajoittamatta 27 artiklan 8 kohdan soveltamista.
2. Jos kemikaalivirasto on ilmoittanut rekisteröijälle, että
hänen on toimitettava lisätietoja 20 artiklan 2 kohdan
kolmannen alakohdan mukaisesti, rekisteröijä voi aloittaa
valmistuksen tai maahantuonnin tai esineen tuottamisen taimaahantuonnin, ellei kemikaalivirasto toisin ilmoita kolmenviikon kuluessa siitä, kun kemikaalivirasto on vastaanottanuthänen rekisteröintiasiakirjojensa täydentämiseksi tarvittavat lisä-tiedot, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 27 artiklan 8 kohdan
soveltamista.
3. Jos päärekisteröijä jättää osia rekisteröintiasiakirjoista
yhden tai useamman muun rekisteröijän puolesta, siten kuin 11
tai 19 artiklassa säädetään, kyseiset muut rekisteröijät saavatvalmistaa ainetta yhteisössä tai tuoda sitä maahan taikka tuottaaesineitä tai tuoda niitä maahan vasta tämän artiklan 1 tai2 kohdassa säädetyn määräajan päätyttyä ja edellyttäen, ettäkemikaalivirasto ei ole toisin ilmoittanut muiden puolesta
toimivan päärekisteröijän rekisteröinnin tai tämän oman rekiste-
röinnin osalta.29.5.2007 L 136/30 Euroopan unionin virallinen lehti FI
22 artikla
Rekisteröijien muut velvollisuudet
1. Rekisteröinnin jälkeen rekisteröijä on vastuussa siitä, että
hän oma-aloitteisesti saattaa rekisteröintinsä viipymättä ajantasalle asiaankuuluvin uusin tiedoin ja toimittaa tiedot kemikaa-livirastolle seuraavissa tapauksissa:
a) muutos rekisteröijän asemassa, kuten valmistajana tai
maahantuojana tai esineiden tuottajana toimiminen, tai
tunnistetiedoissa, kuten nimi tai osoite;
b) muutos aineen koostumuksessa siten kuin liitteessä VI
olevassa 2 jaksossa täsmennetään;
c) muutokset vuotuisissa määrissä tai kokonaismäärissä, jotka
rekisteröijä valmistaa tai tuo maahan, tai rekisteröijän tuotta-
miin tai maahantuomiin esineisiin sisältyvien aineiden mää-rissä, jos näiden muutosten seurauksena tonnimäärämuuttuu, mukaan lukien valmistuksen tai maahantuonninlopettaminen;
d) uudet tunnistetut käytöt ja uudet käytöt, joita ei suositella,
siten kuin liitteessä VI olevan 3 jakson 7 kohdassa täsmenne-tään, joita varten ainetta valmistetaan tai tuodaan maahan;
e) uusi tieto riskeistä, joita aineesta aiheutuu ihmisten tervey-
delle ja/tai ympäristölle ja joista rekisteröijän voidaan kohtuu-
della olettaa olevan tietoinen, joka johtaa käyttöturvallisuus-
tiedotteen tai kemikaaliturvallisuusraportin muutoksiin;
f) muutos aineen luokituksessa ja merkinnöissä;
g) ajantasaistus tai muutos kemikaaliturvallisuusraportissa tai
liitteessä VI olevassa 5 jaksossa;
h) rekisteröijä toteaa tarpeen suorittaa liitteessä IX tai liitteessä X
olevassa luettelossa tarkoitettu testi, jolloin laaditaan testaus-
ehdotus;
i) muutos rekisteröityjen tietojen saatavuudessa.
Kemikaalivirasto toimittaa nämä tiedot asianomaisen jäsenval-
tion toimivaltaiselle viranomaiselle.
2. Rekisteröijä toimittaa kemikaalivirastolle rekisteröinnin
ajantasaistuksen, johon sisältyvät 40, 41 tai 46 artiklan mukai-sesti tehdyssä päätöksessä vaaditut tiedot tai ottaa huomioon
60 ja 73 artiklan mukaisesti tehdyn päätöksen kyseisessä
päätöksessä tarkoitetussa määräajassa. Kemikaalivirasto ilmoittaaasiaankuuluvan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, ettätiedot ovat saatavilla sen tietokannassa.
3. Kemikaalivirasto suorittaa 20 artiklan 2 kohdan ensim-
mäisen ja toisen alakohdan mukaisen täydellisyystarkastuksenkunkin ajan tasalle saatetun rekisteröinnin osalta. Jos ajanta-saistus on 12 artiklan 2 kohdan ja tämän artiklan 1 kohdanc alakohdan mukainen, kemikaalivirasto tarkastaa rekisteröijän
toimittamien tietojen täydellisyyden, ja 20 artiklan 2 kohtaa
sovelletaan tarvittaessa mukautettuina.4. Jos tapaus kuuluu 11 tai 19 artiklan soveltamisalaan, on
kunkin rekisteröijän toimitettava erikseen tämän artiklan1 kohdan c alakohdassa täsmennetyt tiedot.
5. Ajantasaistukseen on liitettävä IX osaston mukaisen
maksun asiaankuuluva osa.
5 LUKU
Vaiheittain rekisteröitäviin aineisiin ja ilmoitettuihin aineisiin
sovellettavat siirtymäsäännökset
23 artikla
Vaiheittain rekisteröitäviä aineita koskevat erityis-
säännökset
1. Edellä 5 artiklaa, 6 artiklaa, 7 artiklan 1 kohtaa, 17 artiklaa,
18 artiklaa ja 21 artiklaa ei sovelleta seuraaviin aineisiin ennen1 päivää joulukuuta 2010:
a) vaiheittain rekisteröitävät aineet, jotka on luokiteltu syöpää
aiheuttavien, perimää vaurioittavien tai lisääntymismyrkyl-
listen aineiden kategoriaan 1 tai 2 direktiivin 67/548/ETY
mukaisesti ja joita jokin valmistaja valmistaa yhteisössä taimaahantuoja tuo maahan vähintään yhden tonnin vuodessavähintään kerran 1 päivän kesäkuuta 2007 jälkeen;
b) vaiheittain rekisteröitävät aineet, jotka on luokiteltu erittäin
myrkyllisiksi vesieliöille ja jotka voivat aiheuttaa pitkäaikaisia
haittavaikutuksia vesiympäristössä (R50/53) direktiivin
67/548/ETY mukaisesti ja joita jokin valmistaja valmistaayhteisössä tai maahantuoja tuo maahan vähintään 100tonnia vuodessa vähintään kerran 1 päivän kesäkuuta 2007jälkeen;
c) vaiheittain rekisteröitävät aineet, joita jokin valmistaja
valmistaa yhteisössä tai maahantuoja tuo maahan vähintään
1 000 tonnia vuodessa vähintään kerran 1 päivän kesäkuuta
2007 jälkeen.
2. Edellä 5 artiklaa, 6 artiklaa, 7 artiklan 1 kohtaa, 17 artiklaa,
18 artiklaa ja 21 artiklaa ei sovelleta ennen 1 päivää kesäkuuta2013 sellaisiin vaiheittain rekisteröitäviin aineisiin, joita jokinvalmistaja valmistaa yhteisössä tai maahantuoja tuo maahanvähintään 100 tonnia vuodessa vähintään kerran 1 päivän kesä-
kuuta 2007 jälkeen.
3. Edellä 5 artiklaa, 6 artiklaa, 7 artiklan 1 kohtaa, 17 artiklaa,
18 artiklaa ja 21 artiklaa ei sovelleta ennen 1 päivää kesäkuuta2018 sellaisiin vaiheittain rekisteröitäviin aineisiin, joita jokinvalmistaja valmistaa yhteisössä tai maahantuoja tuo maahanvähintään yhden tonnin vuodessa vähintään kerran 1 päivänkesäkuuta 2007 jälkeen.
4. Rekisteröintihakemus voidaan jättää milloin tahansa ennen
asianomaista määräaikaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1–
3 kohdan soveltamista.
5. Tätä artiklaa sovelletaan myös 7 artiklan nojalla rekisteröi-
tyihin aineisiin, tarvittaessa mukautettuna.29.5.2007 L 136/31 Euroopan unionin virallinen lehti FI
24 artikla
Ilmoitetut aineet
1. Tässä osastossa direktiivin 67/548/ETY mukaista ilmoi-
tusta pidetään rekisteröintinä, ja kemikaalivirasto antaa sille re-kisteröintinumeron 1 päivään joulukuuta 2008 mennessä.
2. Jos valmistetun tai maahantuodun ilmoitetun aineen
määrä valmistajaa tai maahantuojaa kohti nousee 12 artiklassatarkoitettuun seuraavaan tonnimääräiseen kynnysarvoon,kyseistä tonnimääräistä kynnysarvoa sekä kaikkia alempia tonni-määräisiä kynnysarvoja vastaavat vaadittavat lisätiedot on toimi-tettava 10 ja 12 artiklan mukaisesti, ellei niitä jo ole toimitettu
kyseisten artiklojen mukaisesti.
III OSASTO
TIETOJEN YHTEISKÄYTTÖ JA TARPEETTOMIEN TESTIEN
VÄLTTÄMINEN
1 LUKU
Tavoitteet ja yleiset säännöt
25 artikla
Tavoitteet ja yleiset säännöt
1. Eläinkokeiden välttämiseksi on selkärankaisilla tehtäviin
testeihin ryhdyttävä tämän asetuksen soveltamiseksi ainoastaanviimeisenä keinona. On myös ryhdyttävä toimenpiteisiin muidentestien päällekkäisyyden rajoittamiseksi.
2. Tietojen yhteiskäyttö ja yhteinen toimittaminen tämän
asetuksen mukaisesti voi koskea teknisiä tietoja ja erityisestiaineiden sisäisiä ominaisuuksia koskevia tietoja. Rekisteröijienon pidättäydyttävä vaihtamasta tietoja liiketoiminnastaan, erityi-sesti tuotantokapasiteetista, tuotannon tai myynnin määrästä,maahantuonnin määrästä tai markkinaosuuksista.
3. Jokin toinen valmistaja tai maahantuoja voi käyttää rekiste-
röintiä varten tutkimustiivistelmiä tai yksityiskohtaisia tutkimus-tiivistelmiä tutkimuksista, jotka on toimitettu tämän asetuksenmukaisen rekisteröinnin yhteydessä vähintään 12 vuottaaiemmin.
2 LUKU
Muita kuin vaiheittain rekisteröitäviä aineita ja niitä vaiheit-tain rekisteröitävien aineiden rekisteröijiä, jotka eivät ole
tehneet esirekisteröintiä, koskevat säännöt
26 artikla
Rekisteröintiä edeltävä selvitysvelvollisuus
1. Muun kuin vaiheittain rekisteröitävän aineen mahdollisen
rekisteröijän tai vaiheittain rekisteröitävän aineen mahdollisenrekisteröijän, joka ei ole tehnyt esirekisteröintiä 28 artiklan
mukaisesti, on tiedusteltava kemikaalivirastolta, onko rekiste-röintiä jo haettu samalle aineelle. Hänen on toimitettava tiedus-telun mukana kemikaalivirastolle kaikki seuraavat tiedot:
a) omat tunnistetietonsa siten kuin liitteessä VI olevassa
1 jaksossa täsmennetään, lukuun ottamatta käyttötiloja;
b) aineen tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevassa
2 jaksossa täsmennetään;
c) selostus siitä, mitkä tietovaatimukset edellyttäisivät hänen
tekevän uusia tutkimuksia selkärankaisilla;
d) selostus siitä, mitkä tietovaatimukset edellyttäisivät hänen
tekevän muita uusia tutkimuksia.
2. Jos samaa ainetta ei ole aiemmin rekisteröity, kemikaalivi-
raston on ilmoitettava asiasta mahdolliselle rekisteröijälle.
3. Jos sama aine on aiemmin rekisteröity vähemmän kuin 12
vuotta aikaisemmin, kemikaalivirasto ilmoittaa mahdollisellerekisteröijälle viipymättä aiemman rekisteröijän (aiempien rekis-teröijien) nimet ja osoitteet sekä asiaankuuluvat tiivistelmät tai
yksityiskohtaiset tutkimustiivistelmät, jotka nämä mahdollisesti
ovat jo toimittaneet.
Selkärankaisilla tehtyjä tutkimuksia ei pidä toistaa.Kemikaalivirasto ilmoittaa samanaikaisesti aiemmille rekisteröi-
jille mahdollisen rekisteröijän nimen ja osoitteen. Saatavillaolevat tutkimukset on annettava mahdollisen rekisteröijän käyt-
töön 27 artiklan mukaisesti.
4. Jos useita mahdollisia rekisteröijiä on esittänyt tiedustelun
samasta aineesta, kemikaalivirasto ilmoittaa kaikille mahdollisillerekisteröijille viipymättä muiden mahdollisten rekisteröijiennimet ja osoitteet.
27 artikla
Olemassa olevien tietojen yhteiskäyttö rekisteröityjen
aineiden osalta
1. Jos aine on rekisteröity vähemmän kuin 12 vuotta aikai-
semmin siten kuin 26 artiklan 3 kohdassa tarkoitetaan:
a) mahdollisen rekisteröijän on pyydettävä, kun kyseessä ovat
tiedot, joihin liittyy selkärankaisilla tehtyjä testejä, ja
b) mahdollinen rekisteröijä voi pyytää, kun kyseessä ovat tiedot,
joihin ei liity selkärankaisilla tehtyjä testejä,
aiemmalta rekisteröijältä (aiemmilta rekisteröijiltä) tiedot, joita
hän tarvitsee 10 artiklan a kohdan vi ja vii alakohdan osalta re-
kisteröintiä varten.29.5.2007 L 136/32 Euroopan unionin virallinen lehti FI
2. Kun on pyydetty tietoja 1 kohdan mukaisesti, 1 kohdassa
tarkoitettujen mahdollisen rekisteröijän ja aiemman rekisteröijän(rekisteröijien) on ryhdyttävä kaikkiin toimiin päästäkseen sopi-mukseen niiden tietojen jakamiseksi, joita mahdollinen rekiste-röijä (mahdolliset rekisteröijät) pyytävät 10 artiklan a kohdan vi
ja vii alakohdan osalta. Tällainen sopimus voidaan korvata saat-
tamalla asia välimiesoikeuden ratkaistavaksi ja hyväksymällä väli-tystuomio.
3. Edellisen rekisteröijän ja mahdollisen rekisteröijän
(mahdollisten rekisteröijien) on pyrittävä kaikin keinoin varmis-
tamaan, että tietojen yhteiskäytöstä aiheutuvat kustannukset
määritetään tasapuolisella, avoimella ja syrjimättömällä tavalla.Tätä saatetaan helpottaa noudattamalla kustannusten jakamistakoskevia ohjeita, jotka perustuvat kyseisiin periaatteisiin ja jotkakemikaalivirasto hyväksyy 77 artiklan 2 kohdan g alakohdan
mukaisesti. Rekisteröijien on jaettava ainoastaan niitä tietoja
koskevat kustannukset, jotka heidän on toimitettava rekisteröin-tivaatimustensa täyttämiseksi.
4. Kun tietojen yhteiskäytöstä on päästy sopimukseen,
aiemman rekisteröijän on saatettava sovittu tieto uuden rekiste-
röijän saataville ja annettava uudelle rekisteröijälle lupa viitata
aiemman rekisteröijän täydelliseen tutkimusraporttiin.
5. Jos tällaiseen sopimukseen ei päästä, mahdollinen rekiste-
röijä (rekisteröijät) ilmoittaa kemikaalivirastolle ja aiemmallerekisteröijälle (aiemmille rekisteröijille) asiasta aikaisintaan yhden
kuukauden kuluttua siitä, kun hän on vastaanottanut kemikaali-
virastolta aiemman rekisteröijän (aiempien rekisteröijien) nimenja osoitteen.
6. Yhden kuukauden kuluessa 5 kohdassa tarkoitetusta tiedon
vastaanottamisesta kemikaalivirasto antaa mahdolliselle rekiste-
röijälle luvan viitata pyytämiinsä tietoihin rekisteröin-
tiasiakirjoissaan edellyttäen, että mahdollinen rekisteröijätoimittaa kemikaaliviraston pyynnöstä näyttöä siitä, että hän onmaksanut näistä tiedoista aiemmalle rekisteröijälle (aiemmillerekisteröijille) osuuden aiheutuneista kustannuksista. Aiemmalla
rekisteröijällä (aiemmilla rekisteröijillä) on oikeus vaatia mahdol-
liselta rekisteröijältä kohtuullista osuutta sen aiheuttamistakustannuksista. Kemikaalivirasto voi kohtuullisen osuuden laske-misen helpottamiseksi hyväksyä ohjeita 77 artiklan 2 kohdang alakohdan mukaisesti. Edellyttäen, että aiempi rekisteröijä(aiemmat rekisteröijät) antaa täydellisen tutkimusraportin
mahdollisen rekisteröijän käyttöön, sillä (niillä) on oikeus vaatia
mahdolliselta rekisteröijältä yhtäläinen osuus tämän aiheutta-mista kustannuksista, ja vaateelle voidaan hakea täytäntöön-panoa kansallisissa tuomioistuimissa.
7. Kemikaaliviraston päätöksiin, jotka on tehty tämän
artiklan 6 kohdan nojalla, voidaan hakea muutosta 91, 92 ja
93 artiklan mukaisesti.8. Edellä 21 artiklan 1 kohdan mukaista rekisteröinnin
odotusaikaa pidennetään uuden rekisteröijän osalta neljälläkuukaudella, jos aiempi rekisteröijä sitä pyytää.
3 LUKU
Vaiheittain rekisteröitäviä aineita koskevat säännöt
28 artikla
Vaiheittain rekisteröitäviä aineita koskeva esi-
rekisteröintivelvollisuus
1. Saadakseen hyödyntää 21 artiklassa säädettyä siirtymäjär-
jestelmää, kunkin sellaisen vaiheittain rekisteröitävän aineen,jonka määrä on vähintään yksi tonni vuodessa, mukaan luet-
tuina välituotteet rajoituksetta, mahdollisen rekisteröijän on
toimitettava kaikki seuraavat tiedot kemikaalivirastolle:
a) aineen nimi siten kuin liitteessä VI olevassa 2 jaksossa
täsmennetään, mukaan luettuna sen EINECS- ja CAS-
numero, tai jos niitä ei ole saatavilla, muut mahdollisettunnistekoodit;
b) rekisteröijän nimi ja osoite sekä yhteyshenkilön nimi ja
tarvittaessa häntä 4 artiklan mukaisesti edustavan henkilön
nimi ja osoite siten kuin liitteessä VI olevassa 1 jaksossatäsmennetään;
c) rekisteröinnille tarkoitettu määräaika ja tonnimääräinen taso;
d) sen aineen nimi (niiden aineiden nimet), jonka (joiden) osalta
saatavilla olevat tiedot ovat merkityksellisiä liitteessä XI
olevien 1.3 ja 1.5 kohdan soveltamiseksi, siten kuin
liitteessä VI olevassa 2 jaksossa täsmennetään, mukaan luet-tuna EINECS- ja CAS-numero, tai jos niitä ei ole saatavilla,muut mahdolliset tunnistekoodit.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava sen
ajanjakson kuluessa, joka alkaa 1 päivänä kesäkuuta 2008 japäättyy 1 päivänä joulukuuta 2008.
3. Rekisteröijät, jotka eivät toimita 1 kohdassa vaadittuja
tietoja, eivät voi vedota 23 artiklaan.
4. Kemikaalivirasto julkaisee 1 päivään tamikuuta 2009
mennessä verkkosivuillaan luettelon 1 kohdan a ja d alakohdassatarkoitetuista aineista. Kyseiseen luetteloon merkitään ainoastaanaineiden nimet ja niiden EINECS- ja CAS-numerot, jos ne ovatsaatavilla, sekä muut tunnistekoodit ja ensimmäinen rekisteröin-
nille tarkoitettu määräaika.
5. Luettelon julkaisemisen jälkeen sellaisen aineen jatkokäyt-
täjä, jota ei ole mainittu luettelossa, voi ilmoittaa kemikaaliviras-tolle kiinnostuksestaan aineeseen, yhteystietonsa sekä nykyisentoimittajansa tiedot. Kemikaalivirasto julkaisee verkkosivuillaan
aineen nimen ja antaa jatkokäyttäjän yhteystiedot pyynnöstä
mahdolliselle rekisteröijälle.29.5.2007 L 136/33 Euroopan unionin virallinen lehti FI
6. Mahdolliset rekisteröijät, jotka valmistavat tai tuovat
maahan vaiheittain rekisteröitävää ainetta ensimmäistä kertaavähintään yhden tonnin vuodessa tai käyttävät vaiheittain rekis-teröitävää ainetta ensimmäistä kertaa esineiden tuotannossataikka tuovat ensimmäistä kertaa maahan esineen, joka sisältää
vaiheittain rekisteröitävää ainetta, joka edellyttäisi rekisteröintiä,
1 päivän joulukuuta 2008 jälkeen, voivat soveltaa 23 artiklaaedellyttäen, että ne toimittavat tämän artiklan 1 kohdassa tarkoi-tetut tiedot kemikaalivirastolle kuuden kuukauden kuluessaaineen ensimmäisestä valmistamisesta, maahantuonnista tai
käyttämisestä, kun määrä on vähintään yksi tonni vuodessa, ja
viimeistään 12 kuukautta ennen 23 artiklassa mainittua asiaan-kuuluvaa määräaikaa.
7. Kaikkien niiden vaiheittain rekisteröitävien aineiden
valmistajat tai maahantuojat, joita valmistetaan tai tuodaanmaahan vähemmän kuin yksi tonni vuodessa ja jotka ovat kemi-kaaliviraston tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti julkaisemassaluettelossa, sekä näiden aineiden jatkokäyttäjät ja kolmannet
osapuolet, joilla on tietoa näistä aineista, voivat toimittaa kemi-
kaalivirastolle näiden aineiden osalta tämän artiklan 1 kohdassatarkoitetut tiedot tai muut asiaankuuluvat tiedot tarkoituksenaanosallistua 29 artiklassa tarkoitettuun foorumiin ainetta koskevientietojen vaihtamiseksi.
29 artikla
Foorumit ainetta koskevien tietojen vaihtamiseksi
1. Kaikki mahdolliset rekisteröijät, jatkokäyttäjät ja kolmannet
osapuolet, jotka ovat toimittaneet tietoja kemikaalivirastolle28 artiklan mukaisesti samasta vaiheittain rekisteröitävästä
aineesta tai joiden tietoja kemikaalivirasto pitää hallussaan
15 artiklan mukaisesti, tai rekisteröijät, jotka ovat tehneetkyseistä vaiheittain rekisteröitävää ainetta koskevan rekisteröin-nin ennen 23 artiklan 3 kohdassa asetettua määräaikaa, ovatosapuolina foorumissa kyseistä ainetta koskevien tietojen vaihta-
miseksi (tietojenvaihtofoorumissa).
2. Kunkin tietojenvaihtofoorumin tavoitteena on:
a) rekisteröintiä varten helpottaa 10 artiklan a alakohdan vi ja
vii alakohdassa täsmennettyjen tietojen vaihtoa mahdollistenrekisteröijien kesken, jolloin vältetään tutkimusten päällekkäi-syys; ja
b) sopia luokituksesta ja merkinnöistä, jos aineen luokituksessa
ja merkinnöissä on eroja mahdollisten rekisteröijien kesken.
3. Tietojenvaihtofoorumin osapuolien on toimitettava muille
osapuolille olemassa olevat tutkimukset, vastattava muidenosapuolien tietopyyntöihin, todettava yhteisesti uusien tutki-musten tarve 2 kohdan a alakohdassa esitettyihin tarkoituksiinja järjestettävä tällaisten tutkimusten toteuttaminen. Kukin tieto-
jenvaihtofoorumi toimii 1 päivään kesäkuuta 2018 saakka.
30 artikla
Testeihin liittyvien tietojen yhteiskäyttö
1. Ennen testien suorittamista rekisteröintiin liittyvien tieto-
vaatimusten täyttämiseksi tietojenvaihtofoorumin osapuolten on
selvitettävä tiedustelemalla asiaa fooruminsa piirissä, onkoasiaankuuluva tutkimus jo saatavilla. Jos jollakin foorumin
osapuolella on hallussaan asiaankuuluva tutkimus, johon liittyyselkärankaisilla tehtyjä testejä, kyseisen foorumin osapuolen onpyydettävä kyseistä tutkimusta. Jos jollakin foorumin osapuolellaon hallussaan asiaankuuluva tutkimus, johon ei liity selkärankai-
silla tehtyjä testejä, foorumin osapuoli voi pyytää kyseistä tutki-
musta.
Yhden kuukauden kuluessa pyynnöstä tutkimuksen haltijan on
toimitettava tositteet tutkimuksen kustannuksista sitä pyytäneelleosapuolelle (osapuolille). Tämän osapuolen (osapuolten) ja
haltijan on pyrittävä kaikin keinoin varmistamaan, että tietojen
yhteiskäytöstä aiheutuvat kustannukset määritetään tasapuoli-sella, avoimella ja syrjimättömällä tavalla. Tätä saatetaan hel-pottaa noudattamalla kustannusten jakamista koskevia ohjeita,jotka perustuvat kyseisiin periaatteisiin ja jotka kemikaalivirastohyväksyy 77 artiklan 2 kohdan g alakohdan mukaisesti. Jos he
eivät pääse tällaiseen sopimukseen, kustannukset on jaettava
tasan. Tutkimuksen haltijan on annettava lupa viitata täydelliseentutkimusraporttiin rekisteröintiä varten kahden viikon kuluessamaksun vastaanottamisesta. Rekisteröijien on jaettava ainoastaanniitä tietoja koskevat kustannukset, jotka heidän on toimitettava
rekisteröintivaatimustensa täyttämiseksi.
2. Jos kenelläkään tietojenvaihtofoorumin osapuolella ei ole
saatavilla asiaankuuluvaa testejä sisältävää tutkimusta, yksimuiden puolesta toimiva foorumin osapuoli suorittaa ainoastaanyhden tutkimuksen tietovaatimusta kohti kussakin foorumissa.Osapuolten on ryhdyttävä kaikkiin kohtuullisiin toimiin päästäk-
seen kemikaaliviraston asettamassa määräajassa sopimukseen
siitä, kuka suorittaa testin muiden osapuolten puolesta jatoimittaa tiivistelmän tai yksityiskohtaisen tutkimustiivistelmänkemikaalivirastolle. Jos sopimukseen ei päästä, kemikaalivirastomäärittää, kuka rekisteröijä tai jatkokäyttäjä suorittaa testin.Kaikki tutkimusta pyytäneet foorumin osapuolet osallistuvat
tutkimuksen laatimisen kustannuksiin osuudella, joka vastaa
osallistuvien mahdollisten rekisteröijien lukumäärää. Niilläosapuolilla, jotka eivät itse suorita tutkimusta, on oikeus saadatäydellinen tutkimusraportti kahden viikon kuluessa maksunsuorittamisesta tutkimuksen suorittaneelle osapuolelle.
3. Jos 1 kohdassa tarkoitetun tutkimuksen, johon liittyy sel-
kärankaisilla tehtävää testausta, haltija kieltäytyy toimittamastajoko näyttöä kyseisen tutkimuksen kustannuksista tai itse tutki-musta toiselle osapuolelle (osapuolille), hän ei pysty jatkamaanrekisteröintiä ennen kuin hän toimittaa tiedot toiselle osapuo-lelle (osapuolille). Toinen osapuoli (osapuolet) jatkavat rekiste-
röintiä täyttämättä asiaankuuluvaa tietovaatimusta ja esittävät
syyn tähän rekisteröintiasiakirjoissa. Tutkimusta ei toisteta, paitsijos tietojen haltija ei ole toimittanut tietoja toiselle osapuolelle(osapuolille) 12 kuukauden kuluessa niiden rekisteröintipäivästäja kemikaalivirasto päättää, että niiden olisi toistettava testi. Jos
jokin toinen rekisteröijä on kuitenkin jo tehnyt rekisteröinnin,
johon sisältyvät nämä tiedot, kemikaalivirasto antaa toiselleosapuolelle (osapuolille) luvan viitata näihin tietoihin rekisteröin-tiasiakirjoissaan. Tällä toisella rekisteröijällä on oikeus vaatiatoiselta osapuolelta (osapuolilta) yhtäläistä osuutta kustannuk-sista edellyttäen, että hän antaa täydellisen tutkimusraportin
toisen osapuolen (osapuolten) käyttöön, ja vaateelle voidaan
hakea täytäntöönpanoa kansallisissa tuomioistuimissa.29.5.2007 L 136/34 Euroopan unionin virallinen lehti FI
4. Jos 1 kohdassa tarkoitetun tutkimuksen, johon ei liity sel-
kärankaisilla tehtävää testausta, haltija kieltäytyy toimittamastajoko näyttöä kyseisen tutkimuksen kustannuksista tai itse tutki-musta toiselle osapuolelle (osapuolille), tietojenvaihtofooruminmuut osapuolet jatkavat rekisteröintiä aivan kuin foorumissa ei
olisi saatavilla asiaankuuluvaa tutkimusta.
5. Kemikaaliviraston päätöksiin, jotka on tehty tämän
artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla, voidaan hakea muutosta 91, 92ja 93 artiklan mukaisesti.
6. Tutkimuksen haltijalle, joka on kieltäytynyt toimittamasta
joko näyttöä tutkimuksen kustannuksista tai itse tutkimustatämän artiklan 3 tai 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, on määrät-tävä seuraamuksia 126 artiklan mukaisesti.
IV OSASTO
TIEDOTTAMINEN TOIMITUSKETJUSSA
31 artikla
Käyttöturvallisuustiedotteita koskevat vaatimukset
1. Aineen tai valmisteen toimittajan on toimitettava aineen
tai valmisteen vastaanottajalle liitteen II mukaisesti laadittu käyt-töturvallisuustiedote, jos
a) aine tai valmiste täyttää direktiivin 67/548/ETY tai
1999/45/EY mukaiset vaaralliseksi luokittelun kriteerit; tai
b) jos aine on hitaasti hajoava, biokertyvä ja myrkyllinen tai
erittäin hitaasti hajoava ja erittäin voimakkaasti biokertyväliitteessä XIII esitettyjen perusteiden mukaisesti; tai
c) jos aine sisältyy 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti laadittuun
luetteloon muista kuin a ja b alakohdassa tarkoitetuistasyistä.
2. Toimitusketjun jokaisen toimijan, jonka edellytetään 14 tai
37 artiklan nojalla suorittavan jonkin aineen kemikaaliturvalli-
suusarvioinnin, on varmistettava, että käyttöturvallisuustiedot-teeseen sisältyvät tiedot vastaavat tähän arviointiin sisältyviätietoja. Jos käyttöturvallisuustiedote laaditaan valmistetta vartenja toimitusketjun toimija on suorittanut valmisteen kemikaalitur-
vallisuusarvioinnin, riittää, että käyttöturvallisuustiedotteeseen
sisältyvät tiedot ovat yhdenmukaiset valmisteen kemikaaliturval-lisuusraportin eivätkä kunkin valmisteeseen sisältyvän aineenkemikaaliturvallisuusraportin kanssa.
3. Toimittajan on toimitettava vastaanottajalle tämän pyyn-
nöstä liitteen II mukaisesti laadittu käyttöturvallisuustiedote, josvalmiste ei täytä direktiivin 1999/45/EY 5, 6 ja 7 artiklanmukaisia vaaralliseksi luokittelun kriteereitä mutta sisältää:
a) yksittäisinä pitoisuuksina vähintään 1 painoprosentin muiden
kuin kaasumaisten valmisteiden osalta ja vähintään 0,2 tila-
vuusprosenttia kaasumaisten valmisteiden osalta vähintäänyhtä sellaista ainetta, joka aiheuttaa vaaraa ihmisten tervey-delle tai ympäristölle; tai
b) yksittäisinä pitoisuuksina vähintään 0,1 painoprosentin
muiden kuin kaasumaisten valmisteiden osalta vähintäänyhtä sellaista ainetta, joka on hitaasti hajoava, biokertyvä ja
myrkyllinen tai erittäin hitaasti hajoava ja erittäin voimak-kaasti biokertyvä liitteessä XIII esitettyjen kriteereiden mukai-sesti tai joka on sisällytetty muista kuin a alakohdassa tarkoi-tetuista syistä 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti laadittuun
luetteloon; tai
c) sellaista ainetta, jonka osalta yhteisössä on työperäisen altis-
tumisen raja-arvo.
4. Käyttöturvallisuustiedotetta ei tarvitse toimittaa, jos ylei-
sölle tarjottavista tai myytävistä vaarallisista aineista tai valmis-
teista annetaan riittävät tiedot, joiden perusteella käyttäjät voivat
toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ihmisten terveyden, turvalli-suuden ja ympäristön suojaamiseksi, paitsi jos jatkokäyttäjä taijakelija pyytää sen.
5. Käyttöturvallisuustiedote on toimitettava sen jäsenvaltion
(niiden jäsenvaltioiden) virallisilla kielillä, jo(i)ssa aine taivalmiste saatetaan markkinoille, jollei asianomainen jäsenvaltio
toisin säädä.
6. Käyttöturvallisuustiedote on päivättävä, ja sen on sisället-
tävä seuraavat kohdat:
1. aineen tai valmisteen ja yhtiön tai yrityksen tunnistetiedot;
2. vaaran yksilöinti;3. koostumus ja tiedot aineosista;
4. ensiaputoimenpiteet;
5. palontorjuntatoimenpiteet;6. toimenpiteet onnettomuuspäästöissä;
7. käsittely ja varastointi;
8. altistumisen ehkäiseminen ja henkilönsuojaimet;9. fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet;10. stabiilisuus ja reaktiivisuus;
11. myrkyllisyyteen liittyvät tiedot;
12. tiedot kemikaalin vaarallisuudesta ympäristölle;13. jätteiden käsittelyyn liittyvät näkökohdat;
14. kuljetustiedot;
15. lainsäädäntöä koskevat tiedot;16. muut tiedot.
7. Toimitusketjun toimijan, jonka on laadittava kemikaalitur-
vallisuusraportti 14 tai 37 artiklan mukaisesti, on liitettävä
asiaankuuluvat altistumisskenaariot (mukaan lukien tarvittaessakäyttö- ja altistumiskategoriat) käyttöturvallisuustiedotteen liit-teeksi, mukaan lukien tunnistetut käytöt ja liitteessä XI olevan3 jakson soveltamisesta johtuvat erityisehdot.
Jatkokäyttäjän on otettava mukaan asiaankuuluvat altistumisske-
naariot ja käytettävä muita asiaankuuluvia tietoja hänelle toimi-
tetusta käyttöturvallisuustiedotteesta laatiessaan omaa käyttötur-
vallisuustiedotettaan tunnistettujen käyttöjen osalta.29.5.2007 L 136/35 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Jakelijan on toimitettava eteenpäin asiaankuuluvat altistumisske-
naariot ja käytettävä muita asiaankuuluvia tietoja hänelle toimi-tetusta käyttöturvallisuustiedotteesta laatiessaan omaa käyttötur-vallisuustiedotettaan niiden käyttöjen osalta, joista hän ontoimittanut tiedot 37 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
8. Käyttöturvallisuustiedote on toimitettava maksutta paperi-
muodossa tai sähköisesti.
9. Toimittajien on viipymättä saatettava käyttöturvallisuustie-
dote ajan tasalle seuraavissa tilanteissa:
a) heti kun tulee saataville uusia tietoja, jotka voivat vaikuttaa
riskinhallintatoimenpiteisiin, tai uusia tietoja vaaroista;
b) kun lupa on myönnetty tai evätty;
c) kun on asetettu rajoitus.
Uusi ajantasaistettu versio tiedoista, varustettuna merkinnällä
”Tarkistus: (päivämäärä)”, on toimitettava maksutta paperimuo-
dossa tai sähköisesti kaikille aiemmille vastaanottajille, joilleasianomainen toimija on toimittanut ainetta tai valmistetta edel-
listen 12 kuukauden aikana. Rekisteröinnin jälkeen tehtyihin
ajantasaistuksiin on liitettävä rekisteröintinumero.
32 artikla
Velvollisuus tiedottaa toimitusketjussa eteenpäin niistä
aineista sellaisenaan tai valmisteissa, joista ei edellytetä
käyttöturvallisuustiedotetta
1. Kaikkien ainetta sellaisenaan tai valmisteessa toimittavien,
joiden ei tarvitse toimittaa käyttöturvallisuustiedotetta 31 artiklan
mukaisesti, on annettava vastaanottajalle seuraavat tiedot:
a) edellä 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rekisteröintinumero
(-numerot), jos ne ovat saatavilla, niiden aineiden osalta,joista toimitetaan tämän kohdan b, c tai d alakohdanmukaiset tiedot;
b) tieto siitä, onko aine luvanvarainen, ja yksityiskohtaiset tiedot
VII osaston nojalla tässä toimitusketjussa mahdollisesti
myönnetyistä tai evätyistä luvista;
c) yksityiskohtaiset tiedot mahdollisista VIII osaston nojalla
asetetuista rajoituksista;
d) muut ainetta koskevat saatavilla olevat ja olennaiset tiedot,
jotka ovat tarpeen asianmukaisten riskinhallintatoimenpi-teiden määrittelemiseksi ja soveltamiseksi, mukaan lukienliitteessä XI olevan 3 jakson soveltamisesta johtuvat erityis-
ehdot.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on toimitettava
maksutta paperimuodossa tai sähköisesti viimeistään ajankoh-tana, jona ainetta toimitetaan ensimmäisen kerran sellaisenaan
tai valmisteessa 1 päivän kesäkuuta 2007 jälkeen.
3. Aineen toimittajien on saatettava nämä tiedot ajan tasalle
viipymättä seuraavissa tilanteissa:
a) heti kun tulee saataville uusia tietoja, jotka voivat vaikuttaa
riskinhallintatoimenpiteisiin, tai uusia tietoja vaaroista;
b) kun lupa on myönnetty tai evätty;
c) kun on asetettu rajoitus.
Ajan tasalle saatetut tiedot on lisäksi toimitettava maksutta
paperimuodossa tai sähköisesti kaikille aiemmille vastaanotta-
jille, joille asianomainen toimija on toimittanut ainetta tai
valmistetta edellisten 12 kuukauden aikana. Rekisteröinninjälkeen tehtyihin ajantasaistuksiin on liitettävä rekisteröin-tinumero.
33 artikla
Velvollisuus tiedottaa esineiden sisältämistä aineista
1. Sellaisen esineen toimittajan, joka sisältää 57 artiklan
kriteereiden mukaista ainetta, joka on tunnistettu 59 artiklan1 kohdan mukaisesti yli 0,1 painoprosentin pitoisuutena (p/p),on annettava esineen vastaanottajalle esineen turvallisen käytön
mahdollistamiseksi riittävät toimittajan saatavilla olevat tiedot,
joihin sisältyy vähintään aineen nimi.
2. Kuluttajan pyynnöstä sellaisen esineen toimittajan, joka
sisältää 57 artiklan kriteereiden mukaista ainetta, joka on tunnis-
tettu 59 artiklan 1 kohdan mukaisesti yli 0,1 painoprosentinpitoisuutena (p/p), on annettava kuluttajalle esineen turvallisenkäytön mahdollistamiseksi riittävät toimittajan saatavilla olevattiedot, joihin sisältyy vähintään aineen nimi.
Asiaankuuluvat tiedot on toimitettava maksutta 45 päivän
kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.
34 artikla
Velvollisuus tiedottaa aineista ja valmisteista toimitusket-
jussa taaksepäin
Aineen tai valmisteen toimitusketjun toimijoiden on ilmoitettava
seuraavat tiedot toimitusketjussa taaksepäin edelliselle toimijalletai jakelijalle:
a) uudet tiedot vaarallisista ominaisuuksista, riippumatta asian-
omaisista käytöistä;29.5.2007 L 136/36 Euroopan unionin virallinen lehti FI
b) mahdolliset muut tiedot, jotka saattavat asettaa kyseenalai-
seksi ainoastaan tunnistetuista käytöistä heille toimitetussakäyttöturvallisuustiedotteessa yksilöityjen riskinhallintatoi-menpiteiden asianmukaisuuden.
Jakelijoiden on toimitettava nämä tiedot toimitusketjussa taakse-
päin edelliselle toimijalle tai jakelijalle.
35 artikla
Työntekijöiden mahdollisuus saada tietoja
Työnantajan on taattava työntekijöilleen ja heidän edustajilleen
mahdollisuus saada tiedot, jotka on toimitettu 31 ja 32 artiklanmukaisesti niistä aineista tai valmisteista, joita he käyttävät taijoille he voivat altistua työnsä aikana.
36 artikla
Velvollisuus säilyttää tiedot
1. Kunkin valmistajan, maahantuojan, jatkokäyttäjän ja jake-
lijan on koottava yhteen ja pidettävä saatavilla kaikki tiedot, joita
se tarvitsee tämän asetuksen mukaisten velvollisuuksiensa
noudattamiseksi, vähintään 10 vuoden ajan sen jälkeen, kun seon viimeksi valmistanut, tuonut maahan, toimittanut tai käyt-tänyt ainetta tai valmistetta. Tämän valmistajan, maahantuojan,jatkokäyttäjän tai jakelijan on toimitettava pyynnöstä viipymättänämä tiedot tai annettava ne saataville sen jäsenvaltion toimival-
taiselle viranomaiselle, johon se on sijoittautunut, tai kemikaali-
virastolle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta II ja VI osastonsoveltamista.
2. Jos rekisteröijä, jatkokäyttäjä tai jakelija lopettaa toimin-
tansa tai siirtää osan toiminnastaan tai kaiken toimintansakolmannelle osapuolelle, sitä osapuolta, joka vastaa rekisteröijän,
jatkokäyttäjän tai jakelijan yrityksen selvittämisestä tai ottaa
vastuulleen kyseessä olevan aineen tai valmisteen saattamisenmarkkinoille, koskee 1 kohdassa tarkoitettu velvoite, jatkokäyt-täjän tai jakelijan rekisteröijän sijaan.
V OSASTO
JATKOKÄYTTÄJÄT
37 artikla
Jatkokäyttäjän kemikaaliturvallisuusarvioinnit ja velvolli-
suus yksilöidä, soveltaa ja suosittaa riskin-
hallintatoimenpiteitä
1. Jatkokäyttäjä tai jakelija voi toimittaa tietoja avustaakseen
rekisteröinnin valmistelussa.
2. Jatkokäyttäjällä on oikeus ilmoittaa hänelle ainetta sellai-
senaan tai valmisteessa toimittavalle valmistajalle, maahantuo-
jalle, jatkokäyttäjälle tai jakelijalle kirjallisesti (paperimuodossatai sähköisesti) aineen käyttö ja vähintään käytön lyhyt yleinen
kuvaus ja pyytää, että siitä tulisi tunnistettu käyttö. Ilmoittaes-saan käytön hänen on toimitettava riittävät tiedot, joiden avullaaineen toimittanut valmistaja, maahantuoja tai jatkokäyttäjä voilaatia altistumisskenaarion tai tarvittaessa määrittää käyttö- ja
altistumiskategorian jatkokäyttäjän käyttöä varten valmistajan,
maahantuojan tai jatkokäyttäjän kemikaaliturvallisuusarviointiin.
Jakelijat toimittavat nämä tiedot seuraavalle toimijalle tai jakeli-
jalle toimitusketjussa taaksepäin. Tällaisia tietoja vastaanottavatjatkokäyttäjät voivat laatia altistumisskenaarion tunnistetunkäytön (tunnistettujen käyttöjen) osalta tai toimittaa tiedot seu-
raavalle toimijalle toimitusketjussa taaksepäin.
3. Rekisteröityjen aineiden osalta valmistajan, maahantuojan
tai jatkokäyttäjän on noudatettava 14 artiklassa säädettyjävelvollisuuksia joko ennen kuin hän seuraavan kerran toimittaaainetta sellaisenaan tai valmisteessa tämän artiklan 2 kohdassatarkoitetun pyynnön esittäneelle jatkokäyttäjälle, edellyttäen että
pyyntö on esitetty vähintään yhtä kuukautta ennen toimitusta
tai yhden kuukauden kuluessa pyynnöstä, sen mukaan kumpinäistä ajankohdista on myöhäisempi.
Vaiheittain rekisteröitävien aineiden osalta valmistajan, maahan-
tuojan tai jatkokäyttäjän on noudatettava tätä pyyntöä ja14 artiklassa säädettyjä velvollisuuksia ennen 23 artiklassasäädettyä asianomaista määräaikaa, edellyttäen että jatkokäyttäjä
esittää pyyntönsä vähintään 12 kuukautta ennen kyseistä mää-
räaikaa.
Jos valmistaja, maahantuoja tai jatkokäyttäjä 14 artiklan
mukaisen käytön arvioinnin jälkeen ei pysty määrittämään sitätunnistetuksi käytöksi ihmisten terveyden tai ympäristön suoje-luun liittyvistä syistä, hän toimittaa kemikaalivirastolle ja jatko-
käyttäjälle viipymättä kirjallisesti tämän päätöksen perustelut
eikä toimita ainetta jatkokäyttäjille sisällyttämättä näitä peruste-luja 31 tai 32 artiklassa tarkoitettuihin tietoihin. Valmistajan taimaahantuojan on sisällytettävä tämä käyttö liitteessä VI olevan3 jakson 3.7 kohtaan ajantasaistaessaan rekisteröintiä 22 artiklan1 kohdan d alakohdan mukaisesti.
4. Ainetta sellaisenaan tai valmisteessa käyttävän jatkokäyt-
täjän on laadittava kemikaaliturvallisuusraportti liitteen XII
mukaisesti kaikista käytöistä, jotka poikkeavat altistumisskenaa-riossa tai, jos se on asianmukaista, hänelle käyttöturvallisuustie-dotteessa ilmoitetussa käyttö- ja altistumiskategoriassa kuvatuistaedellytyksistä tai käytöistä, joita hänen toimittajansa ei suosittele.
Jatkokäyttäjän ei tarvitse laatia tällaista kemikaaliturvallisuusra-
porttia missään seuraavista tapauksista:
a) käyttöturvallisuustiedotteen toimittamista aineen tai valmis-
teen mukana ei vaadita 31 artiklan mukaisesti;
b) hänen toimittajansa ei edellytetä laativan kemikaaliturvalli-
suusraporttia 14 artiklan mukaisesti;29.5.2007 L 136/37 Euroopan unionin virallinen lehti FI
c) jatkokäyttäjä käyttää ainetta tai valmistetta yhteensä alle
yhden tonnin vuodessa;
d) jatkokäyttäjä toteuttaa tai suosittaa altistumisskenaariota, joka
sisältää vähintään hänelle käyttöturvallisuustiedotteessatoimitetussa altistumisskenaariossa kuvatut edellytykset;
e) aineen pitoisuus valmisteessa alittaa kaikki 14 artiklan
2 kohdassa esitetyt pitoisuudet;
f) jatkokäyttäjä käyttää ainetta tuote- ja prosessisuuntautunutta
tutkimusta ja kehittämistä varten edellyttäen, että ihmisten
terveyteen ja ympäristöön kohdistuvat riskit ovat riittävänhyvin hallinnassa työntekijöiden ja ympäristön suojeluakoskevan lainsäädännön vaatimusten mukaisesti.
5. Jatkokäyttäjän on määritettävä, sovellettava ja tarvittaessa
suositettava asianmukaisia toimenpiteitä niiden riskien asianmu-
kaiseksi hallitsemiseksi, jotka on yksilöity jossain seuraavista:
a) hänelle toimitetussa käyttöturvallisuustiedotteessa (-tiedot-
teissa);
b) hänen omassa kemikaaliturvallisuusarvioinnissaan;
c) hänelle 32 artiklan mukaisesti toimitetuissa riskinhallintatoi-
menpiteitä koskevissa tiedoissa.
6. Jos jatkokäyttäjä ei laadi kemikaaliturvallisuusraporttia
4 kohdan c alakohdan mukaisesti, hänen on tarkasteltava aineenkäyttö(j)ä ja määritettävä asianmukaiset riskinhallintatoimenpi-teet, jotka ovat tarpeen ihmisten terveydelle ja ympäristölle
aiheutuvien riskien riittäväksi hallitsemiseksi, ja sovellettava
niitä. Nämä tiedot on tarvittaessa sisällytettävä hänen laati-maansa käyttöturvallisuustiedotteeseen.
7. Jatkokäyttäjien on pidettävä kemikaaliturvallisuusraport-
tinsa ajan tasalla ja saatavilla.
8. Tämän artiklan 4 kohdan mukaisesti laadittuun kemikaali-
turvallisuusraporttiin ei tarvitse sisältyä ihmisten terveydelle14 artiklan 5 kohdassa esitetyistä käytöistä aiheutuvien riskientarkastelua.
38 artikla
Jatkokäyttäjien velvollisuus ilmoittaa tietoja
1. Jatkokäyttäjän on ennen sellaisen aineen tietyn käytön
aloittamista tai jatkamista, jonka toimitusketjun aiempi toimijaon rekisteröinyt 6 tai 18 artiklan mukaisesti, ilmoitettava kemi-kaalivirastolle tämän artiklan 2 kohdassa täsmennetyt tiedot
seuraavissa tapauksissa:
a) jatkokäyttäjän on laadittava kemikaaliturvallisuusraportti
37 artiklan 4 kohdan mukaisesti; taib) jatkokäyttäjä hyödyntää 37 artiklan 4 kohdan c tai
f alakohdassa esitettyä vapautusta.
2. Jatkokäyttäjän ilmoittamien tietojen on sisällettävä seu-
raavat tiedot:
a) jatkokäyttäjän tunnistetiedot ja yhteystiedot siten kuin
liitteessä VI olevan 1 jakson 1.1 kohdassa täsmennetään;
b) 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rekisteröintinumero
(-numerot), jos ne ovat saatavilla;
c) aineen (aineiden) tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevan
2 jakson 2.1-2.3.4 kohdassa täsmennetään;
d) valmistajan (valmistajien) tai maahantuojan (maahantuojien)
tai muun toimittajan tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI
olevan 1 jakson 1.1 kohdassa täsmennetään;
e) lyhyt yleinen kuvaus käytö(i)stä siten kuin liitteessä VI olevan
3 jakson 3.5 kohdassa täsmennetään, sekä käytön (käyttöjen)
edellytyksistä;
f) ellei jatkokäyttäjää koske 37 artiklan 4 kohdan c alakohdan
vapautus, ehdotus selkärankaisilla tehtävistä lisätesteistä, jos
jatkokäyttäjä pitää sitä tarpeellisena kemikaaliturvallisuusar-viointinsa täydentämiseksi.
3. Jatkokäyttäjän on saatettava nämä tiedot ajan tasalle viipy-
mättä, jos 1 kohdan mukaisesti toimitettuihin tietoihin tuleemuutos.
4. Jatkokäyttäjän on ilmoitettava kemikaalivirastolle, jos
hänen aineelle antamansa luokitus eroaa hänen toimittajansatekemästä luokituksesta.
5. Paitsi jos jatkokäyttäjää koskee 37 artiklan 4 kohdan
c alakohdan vapautus, tietojen ilmoittamista tämän artiklan 1–
4 kohdan mukaisesti ei vaadita sellaisesta aineesta, jota jatko-
käyttäjä käyttää sellaisenaan tai valmisteessa vähemmän kuinyhden tonnin vuodessa kyseessä olevan käytön osalta.
39 artikla
Jatkokäyttäjän velvollisuuksien soveltaminen
1. Jatkokäyttäjien edellytetään noudattavan 37 artiklan vaati-
muksia viimeistään 12 kuukauden kuluttua siitä, kun he ovatvastaanottaneet toimittajiensa heille käyttöturvallisuustiedot-teessa ilmoittaman rekisteröintinumeron.
2. Jatkokäyttäjien edellytetään noudattavan 38 artiklan vaati-
muksia viimeistään kuuden kuukauden kuluttua siitä, kun he
ovat vastaanottaneet toimittajiensa heille käyttöturvallisuustie-
dotteessa ilmoittaman rekisteröintinumeron.29.5.2007 L 136/38 Euroopan unionin virallinen lehti FI
VI OSASTO
ARVIOINTI
1 LUKU
Asiakirja-aineiston arviointi
40 artikla
Testausehdotusten tarkastelu
1. Kemikaaliviraston on tutkittava kaikki rekisteröin-
tiasiakirjoissa tai jatkokäyttäjien raporteissa esitetyt testausehdo-tukset, joiden tarkoituksena on tuottaa aineesta liitteissä IX ja Xtäsmennetyt tiedot. Etusija on annettava niiden aineiden rekiste-
röinneille, joilla on tai saattaa olla PBT- tai vPvB-aineiden
ominaisuuksia taikka herkistäviä ja/tai syöpää aiheuttavien,perimää vaurioittavien tai lisääntymismyrkyllisten aineiden(CMR-aineet) ominaisuuksia, tai niiden direktiivin 67/548/ETYmukaisesti vaarallisiksi luokiteltujen aineiden rekisteröinneille,
joita valmistetaan tai tuodaan maahan yli 100 tonnia vuodessa
ja joiden käytöt johtavat laajaan ja monista lähteistä peräisinolevaan altistumiseen.
2. Tiedot testausehdotuksista, joihin liittyy selkärankaisilla
tehtäviä testejä, julkaistaan kemikaaliviraston verkkosivuilla.Kemikaalivirasto julkaisee verkkosivuillaan aineen nimen, vaa-rojen vaikutuskohteen, jota varten selkärankaisilla tehtävää testiäehdotetaan, ja päivän, johon mennessä mahdolliset kolmansienosapuolten tiedot on toimitettava. Kemikaalivirasto kehottaa
kolmansia osapuolia esittämään 45 päivän kuluessa julkaisupäi-
västä kemikaaliviraston määrittelemässä muodossa tieteellisestipäteviä tietoja ja tutkimuksia, joissa käsitellään testausehdotuk-sessa käsiteltyä ainetta ja vaarojen vaikutuskohdetta. Kemikaali-viraston on otettava huomioon kaikki saamansa tieteellisesti
pätevät tiedot ja tutkimukset valmistellessaan päätöstään
3 kohdan mukaisesti.
3. Kemikaaliviraston on 1 kohdassa tarkoitetun tarkastelun
perusteella laadittava jokin seuraavista päätöksistä, ja kyseinen
päätös on tehtävä 50 ja 51 artiklassa säädetyn menettelynmukaisesti:
a) päätös, jossa vaaditaan asianomaista rekisteröijää (rekiste-
röijiä) tai jatkokäyttäjää (jatkokäyttäjiä) suorittamaan ehdo-tettu testi ja asetetaan määräaika tutkimustiivistelmän toimit-
tamiselle tai, jos sellaista edellytetään liitteessä I, yksityiskoh-
taisen tutkimustiivistelmän toimittamiselle;
b) edellä a alakohdan mukainen päätös, jossa kuitenkin muute-
taan ehtoja, joiden mukaisesti testi on suoritettava;
c) edellä a, b tai d alakohdan mukainen päätös, jossa kuitenkin
vaaditaan rekisteröijää (rekisteröijiä) tai jatkokäyttäjää (jatko-
käyttäjiä) tekemään yksi tai useampia lisätestejä tapauksissa,
joissa testausehdotus ei ole liitteiden IX, X ja XI mukainen;d) päätös, jossa testausehdotus hylätään;
e) edellä a, b tai c alakohdan mukainen päätös, jos saman
aineen useat rekisteröijät tai jatkokäyttäjät ovat esittäneetsamaa testiä koskevia ehdotuksia; päätöksessä annetaan heillemahdollisuus päästä yhteisymmärrykseen siitä, kuka suorittaa
testin heidän kaikkien puolesta, ja antaa asiasta tieto kemi-
kaalivirastolle 90 päivän kuluessa. Jos kemikaalivirastolle eitehdä ilmoitusta tällaisesta yhteisymmärryksestä näiden90 päivän kuluessa, se nimeää tarvittaessa yhden rekisteröijäntai jatkokäyttäjän suorittamaan testin kaikkien rekisteröijienpuolesta.
4. Rekisteröijän tai jatkokäyttäjän on toimitettava vaaditut
tiedot kemikaalivirastolle asetettuun määräaikaan mennessä.
41 artikla
Rekisteröintien vaatimustenmukaisuuden tarkistus
1. Kemikaalivirasto voi tutkia minkä tahansa rekisteröinnin
varmistaakseen minkä tai mitkä tahansa seuraavista seikoista:
a) edellä 10 artiklan mukaisesti toimitetussa teknisessä asiakirja-
aineistossa olevat tiedot ovat 10, 12 ja 13 artiklan ja liit-teiden III ja VI–X vaatimusten mukaiset;
b) tietoja koskevien vakiovaatimusten mukautukset ja niihin liit-
tyvät perustelut, jotka on toimitettu teknisessä asiakirja-
aineistossa, ovat tällaisia mukautuksia koskevien, liitteissä
VII–X asetettujen sääntöjen sekä liitteessä XI asetettujenyleisten sääntöjen mukaiset;
c) vaaditut kemikaaliturvallisuusarviointi ja kemikaaliturvalli-
suusraportti ovat liitteen I vaatimusten mukaiset ja ehdotetutriskinhallintatoimenpiteet ovat riittävät;
d) edellä 11 artiklan 3 kohdan tai 19 artiklan 2 kohdan mukai-
sesti toimitetut selitykset pohjautuvat objektiivisiin seik-
koihin.
2. Luettelo asiakirja-aineistoista, joiden vaatimustenmukai-
suuden kemikaalivirasto tarkistaa, on saatettava jäsenvaltioidentoimivaltaisten viranomaisten saataville.
3. Kemikaalivirasto voi 1 kohdan nojalla suoritetun tarkis-
tuksen perusteella laatia 12 kuukauden kuluessa asiakirja-aineiston vaatimustenmukaisuuden tarkistamisen alkamisestaluonnoksen päätökseksi, jossa rekisteröijää (rekisteröijiä) vaadi-taan toimittamaan kaikki tiedot, jotka tarvitaan rekisteröinnin
(rekisteröintien) saattamiseksi asianomaisten tietovaatimusten
mukaiseksi ja jossa asetetaan asiaankuuluvat määräajat lisätie-tojen toimittamiselle. Kyseinen päätös on tehtävä 50 ja51 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
4. Rekisteröijän on toimitettava vaaditut tiedot kemikaalivi-
rastolle.29.5.2007 L 136/39 Euroopan unionin virallinen lehti FI
5. Varmistaakseen, että rekisteröintiasiakirja-aineistot ovat
tämän asetuksen mukaiset, kemikaalivirasto valitsee vähintäänviisi prosenttia kemikaaliviraston kunkin tonnimäärän osaltavastaanottamista asiakirja-aineistoista vaatimustenmukaisuudentarkastamista varten. Kemikaalivirasto asettaa etusijalle asiakirja-
aineistot, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista perusteista,
mutta ei kuitenkaan valitse yksinomaan tällaisia asiakirja-aineis-toja:
a) asiakirja-aineistoon sisältyvät 10 artiklan a alakohdan iv, vi
ja/tai vii alakohdassa tarkoitetut tiedot, jotka on toimitettu
erikseen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; tai
b) asiakirja-aineisto koskee ainetta, jota valmistetaan tai tuodaan
maahan vähintään yksi tonni vuodessa ja joka ei täytäliitteen VII vaatimuksia, joita sovelletaan joko 12 artiklan1 kohdan a tai b alakohdan nojalla tapauksesta riippuen; tai
c) asiakirja-aineisto koskee ainetta, joka sisältyy 44 artiklan
2 kohdassa tarkoitettuun säännöllisesti päivitettäväänyhteisön toimintasuunnitelmaan.
6. Kuka tahansa kolmas osapuoli voi toimittaa kemikaalivir-
astolle sähköisesti tietoja aineista, jotka sisältyvät 28 artiklan
4 kohdassa tarkoitettuun luetteloon. Kemikaalivirasto ottaa
nämä tiedot huomioon yhdessä 124 artiklan mukaisesti toimi-tettujen tietojen kanssa tarkistaessaan ja valitessaan asiakirja-aineistoja.
7. Komissio voi kemikaalivirastoa kuultuaan tehdä päätöksen
muuttaa valittavien asiakirja-aineistojen prosenttimäärää ja
muuttaa tai lisätä 5 kohdan perusteita 133 artiklan 4 kohdassa
tarkoitettua menettelyä noudattaen.
42 artikla
Toimitettujen tietojen tarkistus ja asiakirja-aineiston
arviointia seuraavat toimet
1. Kemikaaliviraston on tutkittava kaikki 40 tai 41 artiklan
mukaisesti tehdyn päätöksen johdosta toimitetut tiedot ja laadit-tava tarvittaessa asianmukaiset päätökset kyseisten artiklojenmukaisesti.
2. Kun asiakirja-aineiston arviointi on saatettu päätökseen,
kemikaaliviraston on ilmoitettava komissiolle ja jäsenvaltioidentoimivaltaisille viranomaisille saaduista tiedoista ja mahdollisistapäätelmistään. Toimivaltaiset viranomaiset käyttävät tästäarvioinnista saatuja tietoja 45 artiklan 5 kohdan, 59 artiklan3 kohdan ja 69 artiklan 4 kohdan soveltamista varten. Kemikaa-
livirasto käyttää tästä arvioinnista saatuja tietoja 44 artiklaa
soveltaessaan.43 artikla
Testausehdotusten tarkastelua koskeva menettely ja
määräajat
1. Muiden kuin vaiheittain rekisteröitävien aineiden osalta
kemikaaliviraston on laadittava päätösluonnos 40 artiklan3 kohdan mukaisesti 180 päivän kuluessa siitä, kun se onvastaanottanut testausehdotuksen sisältävän rekisteröin-
tiasiakirjan tai jatkokäyttäjän raportin.
2. Vaiheittain rekisteröitävien aineiden osalta kemikaalivi-
raston on laadittava päätösluonnokset 40 artiklan 3 kohdanmukaisesti:
a) 1 päivään joulukuuta 2012 mennessä kaikista niistä rekiste-
röinneistä, jotka vastaanotetaan 1 päivään joulukuuta 2010mennessä ja jotka sisältävät testausehdotuksia, joiden tarkoi-
tuksena on täyttää liitteissä IX ja X olevat tietovaatimukset;
b) 1 päivään kesäkuuta 2016 mennessä kaikista niistä rekiste-
röinneistä, jotka vastaanotetaan 1 päivään kesäkuuta 2013
mennessä ja jotka sisältävät testausehdotuksia, joiden tarkoi-
tuksena on täyttää ainoastaan liitteessä IX olevat tietovaati-mukset;
c) 1 päivään kesäkuuta 2022 mennessä kaikista niistä rekiste-
röinneistä, jotka sisältävät testausehdotuksia ja jotka vastaa-notetaan 1 päivään kesäkuuta 2018 mennessä.
3. Luettelo 40 artiklan mukaisesti arvioitavista rekisteröin-
tiasiakirjoista annetaan jäsenvaltioiden saataville.
2 LUKU
Aineen arviointi
44 artikla
Aineen arvioinnin perusteet
1. Jotta varmistetaan yhdenmukainen lähestymistapa, kemi-
kaalivirasto laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa perusteetaineiden etusijajärjestyksen laatimiseksi niiden lisäarviointiavarten. Etusijajärjestys laaditaan riskin perusteella. Perusteissa onotettava huomioon:
a) vaaroja koskevat tiedot, esimerkiksi aineen rakenteellinen
yhtäläisyys tunnettujen ongelma-aineiden tai sellaisten
aineiden kanssa, jotka ovat hitaasti hajoavia ja mahdollisesti
biokertyviä, antaa aihetta olettaa, että aineella tai yhdellä taiuseammalla sen muuntumistuotteista on ongelmallisiaominaisuuksia tai se on hitaasti hajoava ja mahdollisestibiokertyvä;
b) altistumista koskevat tiedot;
c) tonnimäärä, mukaan lukien useiden rekisteröijien jättämien
rekisteröintien aggregoitu tonnimäärä.29.5.2007 L 136/40 Euroopan unionin virallinen lehti FI
2. Kemikaalivirasto käyttää 1 kohdassa esitettyjä perusteita
laatiakseen ehdotuksen säännöllisesti päivitettäväksi yhteisöntoimintasuunnitelmaksi, jonka on katettava kolmen vuodenjakso ja jossa yksilöidään kunakin vuonna arvioitavat aineet.Aineet sisällytetään suunnitelmaan, jos on perusteita olettaa
(joko kemikaaliviraston toteuttaman asiakirja-aineiston
arvioinnin perusteella tai muun asianmukaisen lähteen perus-teella, mukaan lukien rekisteröintiasiakirja-aineistossa olevattiedot), että tietty aine aiheuttaa riskin ihmisten terveydelle taiympäristölle. Kemikaalivirasto toimittaa ensimmäisen ehdo-
tuksen säännöllisesti päivitettäväksi toimintasuunnitelmaksi
jäsenvaltioille 1 päivään joulukuuta 2011 mennessä. Kemikaali-virasto toimittaa ehdotukset vuosittaisiksi päivityksiksi toiminta-suunnitelmaan jäsenvaltioille kunkin vuoden helmikuun 28päivään mennessä.
Kemikaalivirasto hyväksyy lopullisen säännöllisesti päivitettävän
yhteisön toimintasuunnitelman 76 artiklan 1 kohdane alakohdan nojalla perustetun jäsenvaltioiden komitean, jäljem-
pänä ’jäsenvaltioiden komitea’ , lausunnon perusteella ja julkaisee
suunnitelman verkkosivuillaan nimeten jäsenvaltion, jokatoteuttaa suunnitelmassa lueteltujen aineiden arvioinnin45 artiklassa määritetyllä tavalla.
45 artikla
Toimivaltainen viranomainen
1. Kemikaalivirasto vastaa aineiden arviointiprosessin koordi-
noinnista ja sen varmistamisesta, että säännöllisesti päivitettä-
vässä yhteisön toimintasuunnitelmassa esitetyt aineet arvioidaan.Näin tehdessään kemikaalivirasto tukeutuu jäsenvaltioiden toimi-valtaisiin viranomaisiin. Toteuttaessaan aineen arvioinnin toimi-valtaiset viranomaiset voivat nimetä jonkin toisen elimen toimi-
maan puolestaan.
2. Jäsenvaltio voi valita aineen (aineita) säännöllisesti päivitet-
tävän yhteisön toimintasuunnitelman luonnoksesta tullakseen
46, 47 ja 48 artiklassa tarkoitetuksi toimivaltaiseksi viranomai-seksi. Jos yksikään jäsenvaltio ei valitse tiettyä säännöllisestipäivitettävän toimintasuunnitelman luonnokseen sisältyvääainetta, kemikaalivirasto varmistaa, että aine arvioidaan.
3. Jos kaksi tai useampi jäsenvaltio on ilmaissut kiinnostuk-
sensa saman aineen arvioimiseen eivätkä ne pääse yhteisymmär-rykseen siitä, mikä olisi toimivaltainen viranomainen, 46, 47 ja
48 artiklassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen määrite-
tään seuraavan menettelyn mukaisesti.
Kemikaalivirasto siirtää asian jäsenvaltioiden komitean käsiteltä-
väksi siitä sopimiseksi, mikä viranomainen on toimivaltainenviranomainen, ottaen huomioon sen jäsenvaltion, johon valmis-taja(t) tai maahantuoja(t) on sijoittautunut (ovat sijoittautuneet),yhteisön koko bruttokansantuotteen vastaavat osuudet, tietyn
jäsenvaltion jo arvioimien aineiden lukumäärän ja käytettävissä
olevat asiantuntijat.Jos jäsenvaltioiden komitea pääsee 60 päivän kuluessa asian siir-
tämisestä sen käsiteltäväksi yksimieliseen sopimukseen, asian-omaiset jäsenvaltiot vahvistavat arvioitavat aineet sen mukai-sesti.
Jos jäsenvaltioiden komitea ei pääse asiasta yksimieliseen sopi-
mukseen, kemikaalivirasto toimittaa eriävät mielipiteet komis-
siolle, joka päättää, mikä viranomainen on toimivaltainen viran-
omainen, 133 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelynmukaisesti, ja asianomaiset jäsenvaltiot vahvistavat arvioitavataineet sen mukaisesti.
4. Edellä 2 ja 3 kohdan mukaisesti määritetyn toimivaltaisen
viranomaisen on arvioitava asianomaiset aineet tämän luvun
mukaisesti.
5. Jäsenvaltio voi ilmoittaa kemikaalivirastolle milloin tahansa
aineesta, joka ei sisälly säännöllisesti päivitettävään yhteisön
toimintasuunnitelmaan, jos sillä on tietoja, joiden mukaan aineon arvioitava ensisijaisen tärkeänä. Kemikaalivirasto päättääjäsenvaltioiden komitean lausunnon pohjalta siitä, lisätäänkökyseinen aine säännöllisesti päivitettävään yhteisön toiminta-
suunnitelmaan. Jos aine lisätään säännöllisesti päivitettävään
yhteisön toimintasuunnitelmaan, ehdotuksen tehnyt jäsenvaltiotai jokin muu hyväksyntänsä antava jäsenvaltio arvioi kyseisenaineen.
46 artikla
Lisätietopyynnöt ja toimitettujen tietojen tarkastaminen
1. Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että vaaditaan
lisätietoja, tarvittaessa myös muita kuin liitteissä VII–X vaadittujatietoja, sen on laadittava perusteltu päätösluonnos, jossa rekiste-röijää (rekisteröijiä) vaaditaan toimittamaan kyseiset lisätiedot ja
asetetaan määräaika niiden toimittamiselle. Päätösluonnos on
laadittava 12 kuukauden kuluessa siitä, kun säännöllisesti päivi-tettävä yhteisön toimintasuunnitelma on julkaistu kemikaalivi-raston verkkosivuilla kyseisenä vuonna arvioitavien aineidenosalta. Päätös on tehtävä 50 ja 52 artiklassa säädetyn menettelynmukaisesti.
2. Rekisteröijän on toimitettava vaaditut tiedot kemikaalivi-
rastolle.
3. Toimivaltainen viranomainen tarkastelee toimitettuja
tietoja ja laatii tarvittaessa asianmukaiset päätökset tämänartiklan mukaisesti 12 kuukauden kuluessa tietojen toimittami-sesta.
4. Toimivaltainen viranomainen lopettaa arviointitoimensa
12 kuukauden kuluessa aineen arvioinnin alkamisesta tai 12kuukauden kuluessa 2 kohdan mukaisesta tietojen toimittami-
sesta ja sen on ilmoitettava siitä kemikaalivirastolle. Jos tämä
määräaika ylittyy, arviointi katsotaan lopetetuksi.29.5.2007 L 136/41 Euroopan unionin virallinen lehti FI
47 artikla
Johdonmukaisuus muiden toimien kanssa
1. Aineen arvioinnin on perustuttava kaikkiin kyseisestä
aineesta toimitettuihin asiaankuuluviin tietoihin ja mahdolliseen
tämän osaston mukaiseen aiempaan arviointiin. Jos aineensisäisiä ominaisuuksia koskevat tiedot on tuotettu viittaamallarakenteellisesti samankaltaiseen aineeseen (aineisiin), arviointivoi kattaa myös nämä samankaltaiset aineet. Jos arvioinnista ontehty päätös aiemmin 51 tai 52 artiklan mukaisesti, päätös-
luonnos, jossa vaaditaan lisätietoja 46 artiklan mukaisesti,
voidaan perustella ainoastaan olosuhteiden muutoksella taiuuden tiedon hankkimisella.
2. Jotta varmistettaisiin yhdenmukainen lähestymistapa lisä-
tietoja koskeviin pyyntöihin, kemikaalivirasto seuraa 46 artiklanmukaisesti tehtyjä päätösluonnoksia ja kehittää perusteita jaetusijajärjestystä. Tarvittaessa voidaan antaa täytäntöönpanosää-
döksiä 133 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukai-
sesti.
48 artikla
Aineen arviointia seuraavat toimet
Kun aineen arviointi on saatettu päätökseen, toimivaltaisen vi-
ranomaisen on pohdittava, miten tästä arvioinnista saatujatietoja käytetään 59 artiklan 3 kohdan, 69 artiklan 4 kohdan ja115 artiklan 1 kohdan soveltamista varten. Toimivaltaisen viran-
omaisen on ilmoitettava kemikaalivirastolle päätelmistään siitä,
olisiko saatuja tietoja käytettävä tai miten niitä käytettäisiin.Kemikaalivirasto ilmoittaa puolestaan asiasta komissiolle, rekis-teröijälle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.
3 LUKU
Välituotteiden arviointi
49 artikla
Tuotantopaikalla käytettäviä erotettuja välituotteita
koskevat lisätiedot
Tuotantopaikalla käytettäviin erotettuihin välituotteisiin, joita
käytetään tiukasti valvotuissa olosuhteissa, ei sovelleta asiakirja-
aineiston eikä aineen arviointia. Jos kuitenkin sen jäsenvaltiontoimivaltainen viranomainen, jonka alueella tuotantopaikkasijaitsee, katsoo, että tuotantopaikalla käytettävän erotetun väli-tuotteen käytöstä aiheutuu 57 artiklan kriteereiden mukaistenaineiden käytöstä aiheutuvaa riskitasoa vastaava riski ihmisten
terveydelle tai ympäristölle ja että riskiä ei voida asianmukaisesti
hallita, se voi:
a) vaatia rekisteröijää toimittamaan lisätietoja, jotka liittyvät
suoraan tunnistettuun riskiin. Tähän vaatimukseen on liitet-
tävä kirjalliset perustelut;b) tutkia mahdollisesti toimitetut tiedot ja tarvittaessa suositella
asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä yksilöityjen riskienkäsittelemiseksi kyseisellä tuotantopaikalla.
Edellä ensimmäisessä kohdassa säädetyn menettelyn voi
toteuttaa ainoastaan se toimivaltainen viranomainen, johon
kyseisessä kohdassa viitataan. Toimivaltainen viranomainen
ilmoittaa kyseisen arvioinnin tulokset kemikaalivirastolle, jokapuolestaan ilmoittaa asiasta muiden jäsenvaltioiden toimivaltai-sille viranomaisille ja antaa tulokset heidän saatavilleen.
4 LUKU
Yhteiset säännökset
50 artikla
Rekisteröijien ja jatkokäyttäjien oikeudet
1. Kemikaaliviraston on annettava 40, 41 tai 46 artiklan
mukainen päätösluonnos tiedoksi asianomaiselle rekisteröijälle(rekisteröijille) tai jatkokäyttäjälle (jatkokäyttäjille) ja kerrottavaheille heidän oikeudestaan esittää huomautuksia 30 päivänkuluessa päätösluonnoksen vastaanottamisesta. Jos asianomai-
nen rekisteröijä (rekisteröijät) tai jatkokäyttäjä (jatkokäyttäjät)
haluavat esittää huomautuksia, he esittävät ne kemikaaliviras-tolle. Kemikaalivirasto ilmoittaa puolestaan viipymättä toimival-taiselle viranomaiselle huomautusten toimittamisesta. Toimival-tainen viranomainen (46 artiklan nojalla tehtyjen päätöstenosalta) ja kemikaalivirasto (40 ja 41 artiklan nojalla tehtyjen
päätösten osalta) ottavat huomioon kaikki vastaanotetut
huomautukset, ja ne voivat muuttaa päätösluonnosta vastaa-vasti.
2. Jos rekisteröijä on lopettanut aineen valmistuksen tai
maahantuonnin tai esineen tuotannon tai maahantuonnin taikka
jatkokäyttäjä on lopettanut aineen käytön, hänen on ilmoitettava
siitä kemikaalivirastolle. Tämän johdosta rekisteröity määrähänen rekisteröinnissään nollataan tarvittaessa eikä kyseisestäaineesta voida enää vaatia lisätietoja, paitsi jos rekisteröijäilmoittaa aineen valmistuksen tai maahantuonnin tai esineentuotannon tai maahantuonnin aloittamisesta uudelleen taikka
jatkokäyttäjä ilmoittaa käytön aloittamisesta uudelleen. Kemikaa-
livirasto ilmoittaa asiasta sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viran-omaiselle, johon rekisteröijä tai jatkokäyttäjä on sijoittautunut.
3. Rekisteröijä voi lopettaa aineen valmistuksen tai maahan-
tuonnin tai esineen tuotannon tai maahantuonnin ja jatkokäyt-
täjä voi lopettaa käytön päätösluonnoksen saatuaan. Siinä
tapauksessa rekisteröijän tai jatkokäyttäjän on ilmoitettava tästäkemikaalivirastolle, minkä seurauksena hänen rekisteröintinsä tairaporttinsa ei enää ole voimassa eikä kyseisestä aineesta voidaenää vaatia lisätietoja, paitsi jos hän jättää uuden rekisteröin-tihakemuksen tai raportin. Kemikaalivirasto ilmoittaa asiasta sen
jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, johon rekisteröijä tai
jatkokäyttäjä on sijoittautunut.29.5.2007 L 136/42 Euroopan unionin virallinen lehti FI
4. Sen estämättä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, lisätietoja
voidaan vaatia 46 artiklan mukaisesti jommassakummassa taimolemmissa seuraavista tapauksista:
a) kun toimivaltaisen viranomaisen laatimassa liitteen XV
mukaisessa asiakirja-aineistossa todetaan, että ihmistenterveydelle tai ympäristölle voi aiheutua pitkällä aikavälilläriski, jonka perusteella lisätietoja tarvitaan;
b) kun altistuminen rekisteröijän (rekisteröijien) valmistamalle
tai maahan tuomalle aineelle tai rekisteröijän (rekisteröijien)tuottamassa tai maahan tuomassa esineessä olevalle aineelletaikka jatkokäyttäjän (jatkokäyttäjien) käyttämälle aineellevaikuttaa merkittävästi kyseiseen riskiin.
Jäljempänä 69–73 artiklan mukaista menettelyä sovelletaan
tarvittavin muutoksin.
51 artikla
Päätösten tekeminen asiakirja-aineiston arvioinnin
perusteella
1. Kemikaaliviraston on annettava jäsenvaltioiden toimivaltai-
sille viranomaisille tiedoksi 40 tai 41 artiklan mukainen päätös-
luonnoksensa ja rekisteröijän huomautukset.
2. Jäsenvaltiot voivat 30 päivän kuluessa jakelusta ehdottaa
päätösluonnosta koskevia muutoksia kemikaalivirastolle.
3. Jos kemikaalivirasto ei saa ehdotuksia, se tekee päätöksen
siinä muodossa kuin se on annettu tiedoksi 1 kohdan mukai-sesti.
4. Jos kemikaalivirasto saa muutosehdotuksen, se voi
muuttaa päätösluonnosta. Kemikaalivirasto siirtää päätösluon-noksen sekä mahdolliset muutosehdotukset jäsenvaltioidenkomitean käsiteltäväksi 15 päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoi-tetun 30 päivän määräajan päättymisestä.
5. Kemikaalivirasto antaa viipymättä mahdollisen muutoseh-
dotuksen tiedoksi asianomaisille rekisteröijille tai jatkokäyttäjille,ja antaa heille mahdollisuuden esittää huomautuksia 30 päivän
kuluessa. Jäsenvaltioiden komitea ottaa kaikki saadut huomau-
tukset huomioon.
6. Jos jäsenvaltioiden komitea pääsee 60 päivän kuluessa
asian siirtämisestä sen käsiteltäväksi yksimieliseen sopimukseen
päätösluonnoksesta, kemikaalivirasto tekee päätöksen tämänsopimuksen mukaisesti.
7. Jos jäsenvaltioiden komitea ei pääse yksimielisyyteen,
komissio laatii luonnoksen päätökseksi, joka tehdään 133 artik-
lan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
8. Kemikaaliviraston päätöksiin, jotka on tehty tämän
artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla, voidaan hakea muutosta 91, 92
ja 93 artiklan mukaisesti.52 artikla
Päätösten tekeminen aineiden arvioinnin perusteella
1. Toimivaltaisen viranomaisen on annettava kemikaaliviras-
tolle ja muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille
tiedoksi 46 artiklan mukainen päätösluonnoksensa ja rekiste-
röijän tai jatkokäyttäjän mahdolliset huomautukset.
2. Edellä 51 artiklan 2–8 kohdan säännöksiä sovelletaan
tarvittavin muutoksin.
53 artikla
Kustannusten jakaminen testeissä, kun rekisteröijien ja/tai
jatkokäyttäjien kesken ei ole päästy sopimukseen asiasta
1. Kun rekisteröijien tai jatkokäyttäjien on suoritettava testi
tämän osaston mukaisesti tehdyn päätöksen seurauksena, näidenrekisteröijien tai jatkokäyttäjien on pyrittävä kaikin tavoin pääse-mään sopimukseen siitä, kuka suorittaa testin muiden rekisteröi-
jien tai jatkokäyttäjien puolesta ja tekemään kemikaalivirastolle
ilmoitus 90 päivän kuluessa. Jos kemikaalivirastolle ei tehdäilmoitusta tällaisesta sopimuksesta näiden 90 päivän kuluessa, senimeää yhden rekisteröijän tai jatkokäyttäjän suorittamaan testinkaikkien rekisteröijien puolesta.
2. Jos yksi rekisteröijä tai jatkokäyttäjä suorittaa testin
muiden puolesta, kaikkien osapuolten on jaettava kustannuksettasan.
3. Edellä 1 kohdan tapauksessa testin suorittavan rekiste-
röijän tai jatkokäyttäjän on toimitettava kullekin osapuolellejäljennös täydellisestä tutkimusraportista.
4. Henkilöllä, joka suorittaa tutkimuksen ja jättää sitä
koskevat tiedot, on oikeus esittää vaade muita vastaan. Kuka
tahansa asianomaisista henkilöistä voi vaatia, että toista henkilöä
kielletään valmistamasta, tuomasta maahan tai saattamastaainetta markkinoille, jos kyseinen toinen henkilö ei maksa omaaosuuttaan kustannuksista tai aseta vakuutta kyseiselle summalletai ei toimita jäljennöstä suoritetun tutkimuksen täydellisestätutkimusraportista. Kaikille vaateille voidaan hakea täytäntöön-
panoa kansallisissa tuomioistuimissa. Jokaisella henkilöllä on
mahdollisuus saattaa korvausvaatimuksensa välimiesoikeudenratkaistavaksi ja hyväksyä välitystuomio.
54 artikla
Arviointia koskevien tietojen julkaiseminen
Kemikaaliviraston on kunkin vuoden helmikuun 28 päivään
mennessä julkaistava verkkosivuillaan kertomus edellisen kalen-terivuoden aikana saavutetusta edistymisestä sille kuuluvienarviointivelvollisuuksien täyttämisessä. Kertomukseen on sisäl-
lyttävä erityisesti suosituksia mahdollisille rekisteröijille tulevien
rekisteröintien laadun parantamiseksi.29.5.2007 L 136/43 Euroopan unionin virallinen lehti FI
VII OSASTO
LUPAMENETTELY
1 LUKU
Lupavaatimus
55 artikla
Lupamenettelyn tavoite ja korvaamiseen liittyvät
näkökohdat
Tämän osaston tavoitteena on taata sisämarkkinoiden moit-
teeton toiminta varmistaen samalla, että erityistä huolta aiheut-tavien aineiden riskit ovat asianmukaisesti hallinnassa ja että
kyseiset aineet korvataan asteittain soveltuvilla vaihtoehtoisilla
aineilla tai tekniikoilla, jos nämä ovat taloudellisesti ja teknisestitoteuttamiskelpoisia. Tätä varten kaikkien lupia hakevien valmis-tajien, maahantuojien ja jatkokäyttäjien on analysoitava vaih-toehtojen saatavuutta ja tarkasteltava niiden riskejä sekä korvaa-
misen teknistä ja taloudellista toteutettavuutta.
56 artikla
Yleiset säännökset
1. Valmistaja, maahantuoja tai jatkokäyttäjä ei saa saattaa
markkinoille käyttöön eikä itse käyttää ainetta, joka sisältyy liit-teeseen XIV, paitsi jos:
a) kyseiselle käytölle, jonka (kyseisille käytöille, joiden) vuoksi
aine on saatettu markkinoille sellaisenaan tai valmisteessa taisisällytettäväksi esineeseen tai johon (joihin) hän käyttää
kyseistä ainetta itse, on myönnetty 60–64 artiklan mukainen
lupa; tai
b) kyseinen käyttö, jonka (kyseiset käytöt, joiden) vuoksi aine
on saatettu markkinoille sellaisenaan tai valmisteessa tai sisäl-lytettäväksi esineeseen tai johon (joihin) hän käyttää kyseistäainetta itse, on vapautettu liitteen XIV lupavaatimuksesta58 artiklan 2 kohdan mukaisesti; tai
c) jäljempänä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdan
mukaista päivämäärää ei ole saavutettu; tai
d) jäljempänä 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdan
mukainen päivämäärä on saavutettu ja hän on jättänyt hake-muksen 18 kuukautta ennen kyseistä päivämäärää, mutta
lupahakemusta koskevaa päätöstä ei ole vielä tehty; tai
e) aine on saatettu markkinoille ja kyseistä käyttöä koskeva lupa
on myönnetty toimitusketjussa välittömästi seuraavalle jatko-
käyttäjälle.2. Jatkokäyttäjä voi käyttää 1 kohdassa esitetyt kriteerit täyt-
tävää ainetta edellyttäen, että ainetta käytetään saman toimitus-ketjun aiemmalle toimijalle kyseistä käyttöä varten myönnetynluvan ehtojen mukaisesti.
3. Edellä 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta aineiden käyttöön tieteelli-
sessä tutkimuksessa ja kehittämisessä. Liitteessä XIV täsmenne-tään, sovelletaanko 1 ja 2 kohtaa tuote- ja prosessisuuntautu-neessa tutkimuksessa ja kehittämisessä, sekä suurin määrä,
johon poikkeusta voidaan soveltaa.
4. Edellä 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta seuraaviin aineiden käyt-
töihin:
a) käyttö direktiivin 91/414/ETY soveltamisalaan kuuluvissa
kasvinsuojeluaineissa;
b) käyttö direktiivin 98/8/EY soveltamisalaan kuuluvissa biosidi-
tuotteissa;
c) käyttö bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta 13 päivänä
lokakuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
direktiivin 98/70/EY (
1) soveltamisalaan kuuluvana moottori-
polttoaineena;
d) käyttö polttoaineena siirrettävissä tai kiinteissä mineraaliöljy-
tuotteiden polttolaitoksissa sekä käyttö polttoaineena sulje-
tuissa järjestelmissä.
5. Niiden aineiden osalta, jotka ovat luvanvaraisia ainoastaan
sen vuoksi, että ne täyttävät 57 artiklan a, b, tai c alakohdan
mukaiset perusteet, tai sen vuoksi, että ne tunnistetaan
57 artiklan f alakohdan mukaisesti ainoastaan ihmisten tervey-delle aiheutuvien vaarojen takia, tämän artiklan 1 ja 2 kohtaa eisovelleta seuraaviin käyttöihin:
a) käyttö direktiivin 76/768/ETY soveltamisalaan kuuluvissa
kosmeettisissa valmisteissa;
b) käyttö asetuksen (EY) N:o 1935/2004 soveltamisalaan kuulu-
vissa elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa tarvik-
keissa.
6. Edellä 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta aineen käyttöihin aineen
esiintyessä valmisteissa:
a) jäljempänä 57 artiklan d, e ja f alakohdassa tarkoitettujen
aineiden osalta, jos 0,1 painoprosentin pitoisuusraja alittuu;
b) kaikkien muiden aineiden osalta, jos direktiivissä
1999/45/EY tai direktiivin 67/548/ETY liitteessä I täsmen-netyt alimmat pitoisuusrajat, joiden perusteella valmisteluokitellaan vaaralliseksi, alittuvat.29.5.2007 L 136/44 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 350, 28.12.1998, s. 58, direktiivi sellaisena kuin se on muutet-
tuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.
57 artikla
Liitteeseen XIV sisällytettävät aineet
Seuraavat aineet voidaan sisällyttää liitteeseen XIV 58 artiklassa
säädettyä menettelyä noudattaen:
a) aineet, jotka täyttävät syöpää aiheuttavien aineiden katego-
riaan 1 tai 2 kuuluvien aineiden luokituskriteerit direktiivin67/548/ETY mukaisesti;
b) aineet, jotka täyttävät perimää vaurioittavien aineiden kate-
goriaan 1 tai 2 kuuluvien aineiden luokituskriteerit direk-
tiivin 67/548/ETY mukaisesti;
c) aineet, jotka täyttävät lisääntymismyrkyllisten aineiden kate-
goriaan 1 tai 2 kuuluvien aineiden luokituskriteerit direk-
tiivin 67/548/ETY mukaisesti;
d) aineet, jotka ovat hitaasti hajoavia, biokertyviä ja myrkyllisiä
tämän asetuksen liitteessä XIII mainittujen kriteereidenmukaisesti;
e) aineet, jotka ovat erittäin hitaasti hajoavia ja erittäin voimak-
kaasti biokertyviä tämän asetuksen liitteessä XIII mainittujenperusteiden mukaisesti;
f) aineet —esimerkiksi sellaiset, joilla on hormonitoimintaa
häiritseviä ominaisuuksia tai jotka ovat hitaasti hajoavia,biokertyviä ja myrkyllisiä tai erittäin hitaasti hajoavia ja erit-täin voimakkaasti biokertyviä ja jotka eivät täytä edellä d taie alakohdan mukaisia kriteereitä —joiden osalta on tieteel-
lisiä todisteita todennäköisistä vakavista vaikutuksista
ihmisten terveyteen tai ympäristöön, jotka antavat aihettasamantasoiseen huoleen kuin muiden a–e alakohdassa luetel-tujen aineiden vaikutukset ja jotka tunnistetaan tapauskohtai-sesti 59 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
58 artikla
Aineiden sisällyttäminen liitteeseen XIV
1. Tehtäessä päätös 57 artiklassa tarkoitettujen aineiden sisäl-
lyttämisestä liitteeseen XIV tällainen päätös on tehtävä 133 artik-
lan 4 tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Päätöksessä on täsmen-
nettävä kunkin aineen osalta:
a) aineen tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevassa
2 jaksossa täsmennetään;
b) edellä 57 artiklassa tarkoitettu aineen sisäinen ominaisuus
(sisäiset ominaisuudet);
c) siirtymävaiheen järjestelyt:
i) päivämäärä(t), jo(i)sta lähtien kyseisen aineen markkinoille
saattaminen ja käyttö on kielletty, ellei lupaa myönnetä(jäljempänä ’lopetuspäivä’), jossa olisi otettava tarvittaessa
huomioon kyseisen käytön osalta täsmennetty tuotanto-
sykli;ii) päivämäärä tai päivämäärät, vähintään 18 kuukautta
ennen lopetuspäivää (lopetuspäiviä), johon mennessähakemukset on toimitettava niitä käyttöjä varten, joidenosalta hakija haluaa jatkaa aineen käyttöä tai sen markki-noille saattamista lopetuspäivän (lopetuspäivien) jälkeen;
käytön jatkaminen on sallittua lopetuspäivän jälkeen
siihen asti, kunnes lupahakemusta koskeva päätöstehdään;
d) ajanjaksot, joiden kuluttua tiettyjä käyttöjä on mahdollisesti
tarkasteltava uudelleen;
e) käytöt tai käyttökategoriat, jotka on mahdollisesti vapautettu
lupavaatimuksesta, ja tällaisille vapautuksille mahdollisesti
asetetut ehdot.
2. Käytöt tai käyttökategoriat voidaan vapauttaa lupavaati-
muksesta edellyttäen, että riski on asianmukaisesti hallinnassavoimassa olevan yhteisön erityislainsäädännön, jossa asetetaan
ihmisten terveyden tai ympäristön suojeluun liittyvät vähim-
mäisvaatimukset aineen käytölle, pohjalta. Tällaisia vapautuksiamyönnettäessä on otettava huomioon erityisesti aineen luontee-seen liittyvä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvanriskin suhteellisuus esimerkiksi, jos fyysinen olomuoto vaikuttaariskin suuruuteen.
3. Ennen päätöstä aineiden sisällyttämisestä liitteeseen XIV
kemikaalivirasto suosittaa jäsenvaltioiden komitean lausunnonhuomioon ottaen ensisijaisten aineiden sisällyttämistä ja
täsmentää kunkin aineen osalta 1 kohdassa tarkoitetut tiedot.
Etusija on tavallisesti aineilla,
a) joilla on PBT- tai vPvB-aineiden ominaisuuksia; tai
b) joita käytetään laajasti eri tarkoituksiin; tai
c) joita käytetään suuria määriä.
Harkittaessa liitteeseen XIV sisällytettävien aineiden lukumäärää
ja 1 kohdassa tarkoitettuja päivämääriä otetaan huomioon myöskemikaaliviraston kapasiteetti käsitellä hakemukset määriteltynäaikana. Kemikaalivirasto antaa ensimmäisen suosituksensa liit-
teeseen XIV sisällytettävistä ensisijaisista aineista 1 päivään kesä-
kuuta 2009 mennessä. Kemikaalivirasto antaa lisäsuosituksiavähintään kahden vuoden välein uusien aineiden sisällyttämi-seksi liitteeseen XIV.
4. Ennen kuin kemikaalivirasto lähettää suosituksensa komis-
siolle, se saattaa suosituksen julkisesti saataville verkkosivuillaanja ilmoittaa selkeästi julkaisupäivämäärän, ottaen huomioonoikeutta tietojen saantiin koskevan 118 ja 119 artiklan. Kemi-kaalivirasto kehottaa kaikkia asianosaisia esittämään kolmen
kuukauden kuluessa julkaisupäivämäärästä huomautuksensa,
jotka koskevat erityisesti käyttöjä, joiden osalta olisi myönnet-tävä poikkeus lupavaatimuksesta.
Kemikaalivirasto saattaa suosituksensa ajan tasalle ottaen
huomioon esitetyt huomautukset.29.5.2007 L 136/45 Euroopan unionin virallinen lehti FI
5. Jollei 6 kohdasta muuta johdu, kun aine on sisällytetty liit-
teeseen XIV, sille ei voida asettaa uusia rajoituksia VIII osastossaesitetyssä menettelyssä, joka kattaa aineen käytöstä sellaisenaan,valmisteessa tai sisällytettynä esineeseen ihmisten terveydelle taiympäristölle aiheutuvat riskit, jotka johtuvat liitteessä XIV
täsmennetyistä kyseisen aineen sisäisistä ominaisuuksista.
6. Liitteeseen XIV sisällytetylle aineelle voidaan asettaa uusia
rajoituksia VIII osastossa esitetyssä menettelyssä, joka kattaaaineen esiintymisestä esineessä (esineissä) ihmisten terveydelletai ympäristölle aiheutuvat riskit.
7. Aineita, joiden osalta kaikki käytöt on kielletty VIII osaston
tai yhteisön muun lainsäädännön nojalla, ei sisällytetä liitteeseen
XIV tai ne poistetaan siitä.
8. Aineet, jotka eivät uusien tietojen seurauksena enää täytä
57 artiklan perusteita, poistetaan liitteestä XIV 133 artiklan4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
59 artikla
57 artiklassa tarkoitettujen aineiden tunnistaminen
1. Edellä 57 artiklassa tarkoitetut kriteerit täyttävien aineiden
tunnistamiseksi ja liitteeseen XIV mahdollisesti sisällytettävienaineiden luettelon laatimiseksi sovelletaan tämän artiklan 2–10 kohdassa säädettyä menettelyä. Kemikaalivirasto nimeää tässäluettelossa aineet, jotka sisältyvät sen 83 artiklan 3 kohdane alakohdan mukaiseen työohjelmaan.
2. Komissio voi pyytää kemikaalivirastoa laatimaan asiakirja-
aineiston liitteen XV asiaankuuluvien jaksojen mukaisesti aineille,joiden se katsoo täyttävän 57 artiklassa tarkoitetut perusteet.Asiakirja-aineisto voidaan tarvittaessa rajoittaa viittaukseendirektiivin 67/548/ETY liitteessä I olevaan kohtaan. Kemikaali-virasto antaa asiakirja-aineiston jäsenvaltioiden saataville.
3. Jäsenvaltio voi laatia asiakirja-aineiston liitteen XV mukai-
sesti aineille, joiden se katsoo täyttävän 57 artiklassa tarkoitetutperusteet, ja toimittaa sen kemikaalivirastolle. Asiakirja-aineistovoidaan tarvittaessa rajoittaa viittaukseen direktiivin 67/548/ETYliitteessä I olevaan kohtaan. Kemikaalivirasto antaa asiakirja-aineiston muiden jäsenvaltioiden saataville 30 päivän kuluessa
sen vastaanottamisesta.
4. Kemikaalivirasto julkaisee www-sivustollaan ilmoituksen
siitä, että aineen osalta on laadittu liitteen XV mukainen asia-kirja-aineisto. Kemikaalivirasto pyytää kaikkia asianosaisia esittä-mään huomautuksensa kemikaalivirastolle esitetyssä määrä-ajassa.
5. Muut jäsenvaltiot ja kemikaalivirasto voivat 60 päivän
kuluessa tästä jakelusta esittää huomautuksia kemikaalivirastolletoimitetun asiakirja-aineiston aiheena olevan aineen tunnistami-
sesta 57 artiklan perusteiden osalta.
6. Jos kemikaalivirasto ei saa eikä esitä huomautuksia, se
sisällyttää aineen edellä 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon.Kemikaalivirasto voi sisällyttää aineen suosituksiinsa 58 artiklan3 kohdan mukaisesti.
7. Jos kemikaalivirasto esittää tai saa huomautuksia, se siirtää
asiakirja-aineiston jäsenvaltioiden komitean käsiteltäväksi 15päivän kuluessa 5 kohdassa tarkoitetun 60 päivän määräajanpäättymisestä.
8. Jos jäsenvaltioiden komitea pääsee yksimieliseen sopimuk-
seen aineen tunnistamisesta 30 päivän kuluessa siitä, kun asiaon siirretty sen käsiteltäväksi, kemikaalivirasto sisällyttää aineen1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon. Kemikaalivirasto voi sisäl-
lyttää aineen suosituksiinsa 58 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
9. Jos jäsenvaltioiden komitea ei pääse yksimieliseen sopi-
mukseen, komissio laatii ehdotuksen aineen tunnistamisesta
kolmen kuukauden kuluessa jäsenvaltioiden komitean
lausunnon vastaanottamisesta. Lopullinen päätös aineen tunnis-tamisesta tehdään 133 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menet-telyn mukaisesti.
10. Kemikaalivirasto julkaisee 1 kohdassa tarkoitetun luet-
telon verkkosivuillaan viipymättä sen jälkeen, kun päätös aineensisällyttämisestä on tehty, ja pitää luetteloa ajan tasalla.
2 LUKU
Lupien myöntäminen
60 artikla
Lupien myöntäminen
1. Komissio tekee lupahakemuksia koskevat päätökset tämän
osaston mukaisesti.
2. Lupa on myönnettävä, jos aineen käytöstä ihmisten tervey-
delle tai ympäristölle aiheutuva riski, joka johtuu liitteessä XIVtäsmennetyistä kyseisen aineen sisäisistä ominaisuuksista, onriittävän hyvin hallinnassa liitteessä I olevan 6 jakson 6.4 kohdan
mukaisesti, kuten hakijan kemikaaliturvallisuusraportissa on
osoitettu, 64 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu riskin-arviointikomitean lausunto huomioon ottaen, sanotun kuiten-kaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista. Komissio ottaa lupaamyöntäessään ja siinä asetettujen ehtojen mukaisesti huomioonkaikki päätöksen tekoaikaan tiedossa olevat päästöt ja häviöt,
käytön laveudesta tai moninaisuudesta aiheutuvat riskit mukaan
lukien.29.5.2007 L 136/46 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Komissio ei tarkastele ihmisten terveydelle koituvia riskejä, jotka
aiheutuvat aineen käytöstä lääkinnällisessä laitteessa, joita sään-nellään aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevanjäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä kesä-kuuta 1990 annetulla neuvoston direktiivillä 90/385/ETY (
1),
lääkinnällisistä laitteista 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetulla
neuvoston direktiivillä 93/42/ETY (2) tai in vitro -diagnos-
tiikkaan tarkoitetuista lääkinnällisistä laitteista 27 päivänä loka-kuuta 1998 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direk-tiivillä 98/79/EY (
3).
3. Edellä 2 kohtaa ei sovelleta:
a) 57 artiklan a, b, c tai f alakohdan kriteerit täyttäviin aineisiin,
joiden osalta ei voida määritellä liitteessä I olevan 6 jakson6.4 kohdan mukaista kynnysarvoa;
b) 57 artiklan d tai e alakohdan kriteerit täyttäviin aineisiin.
c) aineisiin, jotka on tunnistettu 57 artiklan f alakohdan mukai-
sesti ja joilla on hitaasti hajoavia, biokertyviä ja myrkyllisiäominaisuuksia tai erittäin hitaasti hajoavia ja erittäin voimak-kaasti biokertyviä ominaisuuksia.
4. Jos lupaa ei voida myöntää 2 kohdan nojalla tai 3 kohdassa
lueteltujen aineiden osalta, lupa voidaan myöntää ainoastaan, jos
sosioekonomisten hyötyjen osoitetaan ylittävän ihmisten tervey-delle tai ympäristölle aineen käytöstä aiheutuvan riskin ja jossoveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita ei ole saatavilla.Ennen tämän päätöksen tekemistä on tarkasteltava kaikkia seu-raavia seikkoja ja otettava huomioon 64 artiklan 4 kohdan a ja
b alakohdassa tarkoitettujen riskinarviointikomitean ja sosioeko-
nomisesta analyysista vastaavan komitean lausunnot:
a) aineen käytöistä aiheutuva riski, ehdotettujen riskinhallinta-
toimenpiteiden asianmukaisuus ja tehokkuus mukaan lukien;
b) aineen käytöstä aiheutuvat sosioekonomiset hyödyt ja luvan
hylkäämisestä aiheutuvat sosioekonomiset vaikutukset, jotka
hakija tai muut osapuolet osoittavat;
c) hakijan 62 artiklan 4 kohdan e alakohdan mukaisesti toimit-
tama vaihtoehtojen analyysi tai hakijan 62 artiklan 4 kohdanf alakohdan mukaisesti toimittama korvaussuunnitelma jamahdolliset 64 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitetut
kolmansien osapuolten huomiot;
d) saatavilla olevat tiedot mahdollisten vaihtoehtoisten aineiden
tai tekniikoiden riskeistä ihmisten terveydelle tai ympäris-tölle.
5. Arvioidessaan, onko soveliaita vaihtoehtoisia aineita tai
tekniikoita saatavilla, komissio ottaa huomioon kaikki asian
kannalta merkittävät näkökohdat, mukaan lukien:a) sen, vähentäisikö siirtyminen vaihtoehtoihin ihmisten tervey-
teen ja ympäristöön kohdistuvia kokonaisriskejä, riskinhallin-tatoimenpiteiden asianmukaisuus ja tehokkuus huomioonottaen;
b) vaihtoehtojen teknisen ja taloudellisen toteutettavuuden
hakijan kannalta.
6. Käytölle ei saa myöntää lupaa, jos se merkitsisi
liitteessä XVII asetetun rajoituksen lieventämistä.
7. Lupa voidaan myöntää ainoastaan, jos hakemus on tehty
62 artiklan vaatimusten mukaisesti.
8. Lupia tarkastellaan uudelleen määräajoin, tämän kuiten-
kaan rajoittamatta mahdollisia päätöksiä tulevista uudelleentar-kastelujaksoista, ja niille asetetaan yleensä ehtoja, myös seu-
rannan osalta. Lupien määräaikaisen tarkastelujakson kesto
määritetään tapauskohtaisesti ottaen tarvittaessa huomioonkaikki asiaankuuluvat tiedot, 4 kohdan a–d alakohdassa luetelluttekijät mukaan lukien.
9. Luvassa on täsmennettävä:
a) henkilö(t), jo(i)lle lupa myönnetään;
b) aineen (aineiden) tunnistetiedot;
c) käyttö, johon (käytöt, joihin) lupa myönnetään;
d) mahdolliset ehdot, joilla lupa myönnetään;
e) määräaika, jonka kuluttua lupaa on tarkasteltava uudelleen;
f) mahdolliset seurantajärjestelyt.
10. Sen estämättä, mitä mahdollisissa luvan ehdoissa määrä-
tään, haltijan on varmistettava, että altistumistaso alennetaanniin alhaiseksi kuin se on teknisesti ja käytännössä mahdollista.
61 artikla
Lupien uudelleentarkastelu
1. Edellä 60 artiklan mukaisesti myönnettyjen lupien katso-
taan olevan voimassa, kunnes komissio päättää uudelleentarkas-
telun yhteydessä muuttaa lupaa tai peruuttaa sen, edellyttäen,että luvan haltija jättää tarkistusraportin vähintään 18 kuukauttaennen määräaikaisen uudelleentarkastelujakson päättymistä. Sensijaan, että luvan haltija toimittaisi uudelleen kaikki nykyistälupaa koskevan alkuperäisen hakemuksen osat, hän voi toimittaa
ainoastaan nykyisen luvan numeron, ellei toisesta, kolmannesta
ja neljännestä alakohdasta muuta johdu.29.5.2007 L 136/47 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 189, 20.7.1990, s. 17, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.
(2) EYVL L 169, 12.7.1993, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.
(3) EYVL L 331, 7.12.1998, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.
Edellä 60 artiklan mukaisesti myönnetyn luvan haltijan on
toimitettava ajantasaistettu versio 62 artiklan 4 kohdane alakohdassa tarkoitetusta vaihtoehtojen analyysista, johonsisältyy tarvittaessa tietoja hakijan asiaankuuluvasta tutkimus- jakehitystoiminnasta, sekä mahdollisesti 62 artiklan 4 kohdan
f alakohdan mukaisesti toimitetusta korvaussuunnitelmasta. Jos
ajantasaistetusta vaihtoehtojen analyysista käy ilmi, että saatavillaon sovelias vaihtoehto ottaen huomioon 60 artiklan 5 kohdassaesitetyt tekijät, hänen on toimitettava korvaussuunnitelma, johonsisältyy aikataulu hakijan ehdottamille toimille. Jos luvan haltija
ei pysty osoittamaan, että riski on riittävän hyvin hallinnassa,
hänen on toimitettava myös ajantasaistettu versio alkuperäiseenhakemukseen sisältyvästä sosioekonomisesta analyysista.
Jos luvan haltija voi nyt osoittaa, että riski on riittävän hyvin
hallinnassa, hänen on toimitettava ajantasaistettu kemikaalitur-
vallisuusraportti.
Jos jotkin muut alkuperäisen hakemuksen osat ovat muuttuneet,
luvan haltijan on toimitettava myös nämä osat ajantasaistettuina.
Toimitettaessa ajantasaistettua tietoa tämän kohdan mukaisesti
päätökset luvan muuttamisesta tai perumisesta uudelleentarkas-telun yhteydessä tehdään noudattaen tarvittavin muutoksin64 artiklassa tarkoitettua menettelyä.
2. Lupia voidaan tarkastella uudelleen milloin tahansa, jos:
a) alkuperäiseen lupaan liittyvät olosuhteet ovat muuttuneet
siten, että ne vaikuttavat ihmisten terveydelle tai ympäristölleaiheutuvaan riskiin tai sosioekonomiseen vaikutukseen; tai
b) uutta tietoa mahdollisista korvaavista aineista tulee saataville.
Komissio vahvistaa kohtuullisen määräajan, jonka kuluessa luvan
haltija(t) voi(vat) toimittaa tarkastelua varten tarvittavia lisätie-toja, ja ilmoittaa, mihin mennessä se tekee päätöksen 64 artiklanmukaisesti.
3. Ottaen huomioon oikeasuhteisuuden periaatteen komissio
voi uudelleentarkastelua koskevassa päätöksessään muuttaalupaa tai perua luvan päätöksentekopäivästä lähtien, jos olosuh-teet ovat muuttuneet ja lupaa ei muuttuneiden olosuhteidenperusteella olisi myönnetty tai jos saataville on tullut soveltuvia
vaihtoehtoja 60 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Jälkimmäisessä
tapauksessa komissio pyytää luvan haltijaa toimittamaankorvaussuunnitelman, jos tämä ei ole jo toimittanut sitä osanahakemusta tai ajantasaistettua versiota.
Sellaisissa tapauksissa, joissa ihmisten terveydelle tai ympäristölle
aiheutuu vakava ja välitön vaara, komissio voi oikeasuhteisuuden
periaatteen huomioon ottaen keskeyttää luvan voimassaolon,kunnes uudelleentarkastelu on suoritettu.
4. Jos jokin direktiivissä 96/61/EY tarkoitettu ympäristölaatu-
normi ei täyty, kyseiselle aineen käytölle myönnettyjä lupia
voidaan tarkastella uudelleen.5. Jos direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitet-
tuja ympäristötavoitteita ei saavuteta, kyseiselle aineen käytölleasianomaisen jokialueen osalta myönnettyjä lupia voidaantarkastella uudelleen.
6. Jos aineen käyttö myöhemmin kielletään tai sitä muuten
rajoitetaan pysyvistä orgaanisista yhdisteistä 29 päivänä huhti-kuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvostonasetuksessa 850/2004 (
1), komissio peruuttaa luvan kyseiselle
käytölle.
62 artikla
Lupahakemukset
1. Lupahakemus on jätettävä kemikaalivirastolle.
2. Lupahakemuksen voivat jättää aineen valmistaja(t),
maahantuoja(t) ja/tai jatkokäyttäjä(t). Hakemuksen voi jättää yksitai useampi henkilö.
3. Hakemus voidaan jättää yhdestä tai useammasta aineesta,
jotka vastaavat liitteessä XI olevan 1 jakson 1.5 kohdassa olevaa
aineryhmän määritelmää, ja yhdestä tai useammasta käytöstä.Hakemus voidaan jättää hakijan omia käyttöjä varten ja/tai niitäkäyttöjä varten, joita varten hakija aikoo saattaa aineen markki-noille.
4. Lupahakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot:
a) aineen (aineiden) tunnistetiedot, siten kuin liitteessä VI
olevassa 2 jaksossa täsmennetään;
b) hakemuksen jättävän henkilön tai henkilöiden nimi ja yhteys-
tiedot;
c) lupapyyntö, jossa täsmennetään, mitä käyttö(j)ä varten lupaa
haetaan, ja selostetaan aineen mahdollinen käyttö valmis-teissa ja/tai aineen sisällyttäminen esineisiin;
d) liitteen I säännösten mukainen kemikaaliturvallisuusraportti,
joka kattaa aineen (aineiden) käytöstä ihmisten terveydelleja/tai ympäristölle aiheutuvat riskit, jotka johtuvatliitteessä XIV täsmennetyistä kyseisen aineen sisäisistäominaisuuksista, ellei sitä ole jo toimitettu osana rekisteröin-
tiä;
e) analyysi vaihtoehdoista ottaen huomioon niiden riskit sekä
niiden korvaamisen tekninen ja taloudellinen toteutettavuus
ja sisällyttäen tarvittaessa tietoja hakijan asiaankuuluvasta
tutkimus- ja kehitystoiminnasta;29.5.2007 L 136/48 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EUVL L 158, 30.4.2004, s. 7, oikaisu EUVL L 229, 29.6.2004, s. 5,
asetus sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY)
N:o 1195/2006 (EUVL L 217, 8.8.2006, s. 1).
f) jos e kohdassa tarkoitetusta analyysista käy ilmi, että saata-
villa on soveliaita vaihtoehtoja ottaen huomioon 60 artiklan5 kohdassa esitetyt tekijät, korvaussuunnitelma, johonsisältyy aikataulu hakijan ehdottamille toimille.
5. Hakemukseen voidaan liittää:
a) liitteen XV mukaisesti suoritettu sosioekonominen analyysi;
b) perustelut sille, että ei oteta huomioon ihmisten terveyteen ja
ympäristöön kohdistuvia riskejä, jotka aiheutuvat joko:
i) sellaiselta laitokselta tulevista aineen päästöistä, jolle on
myönnetty lupa direktiivin 96/61/EY mukaisesti; tai
ii) aineen päästöistä pistekuormituslähteestä, mihin sovelle-
taan direktiivin 2000/60/EY 11 artiklan 3 kohdang alakohdassa tarkoitettua vaatimusta ennalta tapahtuvastasääntelystä ja kyseisen direktiivin 16 artiklan nojallaannettua lainsäädäntöä.
6. Hakemukseen ei sisällytetä ihmisten terveydelle koituvia
riskejä, jotka aiheutuvat aineen käytöstä lääkinnällisessä lait-
teessa, jota säännellään direktiiveillä 90/385/ETY, 93/42/ETY tai98/79/EY.
7. Lupahakemukseen on liitettävä IX osaston mukainen
maksu.
63 artikla
Myöhemmät lupahakemukset
1. Jos hakemus koskee aineen jotakin käyttöä, myöhempi
hakija voi viitata 62 artiklan 4 kohdan d, e ja f alakohdan ja5 kohdan a alakohdan mukaisesti toimitettuihin aiemman hake-muksen asianmukaisiin osiin, jos myöhemmällä hakijalla on
aiemman hakijan lupa viitata kyseisiin hakemuksen osiin.
2. Jos lupa on myönnetty aineen jollekin käytölle, myöhempi
hakija voi viitata 62 artiklan 4 kohdan d, e ja f alakohdan ja5 kohdan a alakohdan mukaisesti toimitettuihin luvanhaltijanhakemuksen asianmukaisiin osiin, jos myöhemmällä hakijalla on
luvanhaltijan lupa viitata kyseisiin hakemuksen osiin.
3. Ennen kuin myöhempi hakija viittaa aiempaan hakemuk-
seen 1 ja 2 kohdan mukaisesti, hänen on tarvittaessa saatettavaalkuperäisen hakemuksen tiedot ajan tasalle.
64 artikla
Lupapäätöksiin liittyvä menettely
1. Kemikaalivirasto vahvistaa hakemuksen vastaanottamis-
päivän. Kemikaaliviraston riskinarviointikomitean ja sosioekono-misesta analyysista vastaavan komitean on annettava lausunto-
luonnoksensa kymmenen kuukauden kuluessa hakemuksenvastaanottamisesta.
2. Kemikaalivirasto asettaa verkkosivuillaan saataville, tieto-
jensaantioikeutta koskevat 118 ja 119 artiklat huomioon ottaen,yleiset tiedot käytöistä, joista hakemuksia on vastaanotettu, sekä
lupien uudelleentarkastelusta ja ilmoittaa määräajan, johon
mennessä kolmannet osapuolet voivat toimittaa tietoja vaihtoeh-toisista aineista tai tekniikoista.
3. Lausuntoa valmistellessaan kukin 1 kohdassa tarkoitettu
komitea tarkistaa aluksi, että hakemus sisältää kaikki 62 artiklas-sa täsmennetyt tiedot, jotka ovat luvan myöntämisen kannaltaolennaisia. Tarvittaessa komiteat esittävät toisiaan kuullen haki-
jalle yhteisen pyynnön toimittaa lisätietoja, jotta hakemus saate-
taan 62 artiklan vaatimusten mukaiseksi. Sosioekonomisestaanalyysista vastaava komitea voi pyytää hakijaa tai kolmansiaosapuolia toimittamaan määrätyssä ajassa lisätietoja mahdolli-sista vaihtoehtoisista aineista ja teknologioista, jos se katsoo
tämän olevan tarpeen. Kukin komitea ottaa lisäksi huomioon
mahdolliset kolmansien osapuolten toimittamat tiedot.
4. Lausuntoluonnoksissa on oltava seuraavat osat:
a) riskinarviointikomitea: arvio ihmisten terveydelle ja/tai
ympäristölle aiheutuvasta riskistä, joka johtuu aineenkäytö(i)stä sellaisina kuin ne on kuvattu hakemuksessa,
riskinhallintatoimenpiteiden asianmukaisuus ja tehokkuus
mukaan lukien, ja tarvittaessa arvio mahdollisista vaihtoeh-doista aiheutuvista riskeistä;
b) sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea: arvio sosioe-
konomisista tekijöistä sekä saatavilla olevista, sopivista ja
teknisesti toteuttamiskelpoisista vaihtoehdoista, jotka liittyvät
aineen käyttöön (käyttöihin) sellaisina kuin se (ne) on kuvattuhakemuksessa, kun hakemus on tehty 62 artiklan mukaisesti,sekä kaikista kolmansien osapuolien tämän artiklan 2 kohdanmukaisesti toimittamista tiedoista.
5. Kemikaalivirasto lähettää kyseiset lausuntoluonnokset
hakijalle 1 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa. Hakija voiyhden kuukauden kuluessa lausuntoluonnoksen vastaanottami-sesta toimittaa kirjallisen ilmoituksen aikeestaan esittää huomau-tuksia. Lausuntoluonnos katsotaan vastaanotetuksi seitsemän
päivän kuluttua siitä päivästä, jona kemikaalivirasto on lähet-
tänyt sen.29.5.2007 L 136/49 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Jos hakija ei halua esittää huomautuksia, kemikaalivirasto
lähettää kyseiset lausuntonsa komissiolle, jäsenvaltioille ja haki-jalle 15 päivän kuluessa hakijan huomautuksien esittämiselleasetetun määräajan päättymisestä tai 15 päivän kuluessa senilmoituksen vastaanottamisesta, jossa hakija ilmoittaa, ettei hän
aio esittää huomautuksia.
Jos hakija aikoo esittää huomautuksia, hänen on lähetettävä
huomautuksensa kirjallisina kemikaalivirastolle kahdenkuukauden kuluessa lausuntoluonnoksen vastaanottamisesta.Komiteat tarkastelevat huomautuksia ja antavat lopulliset lausun-tonsa kahden kuukauden kuluessa kirjallisten huomautustenvastaanottamisesta ottaen kyseiset huomautukset tarvittaessa
huomioon. Tätä päätöstä seuraavien 15 päivän kuluessa kemi-
kaalivirasto lähettää lausunnot ja niihin liitetyt kirjallisethuomautukset komissiolle, jäsenvaltioille ja hakijalle.
6. Kemikaalivirasto määrittää 118 ja 119 artiklan mukaisesti,
mitkä sen lausuntojen osat ja niiden mahdollisten liitteiden osatolisi asetettava sen verkkosivuille julkisesti saataville.
7. Edellä 63 artiklan 1 kohdan mukaisissa tapauksissa kemi-
kaalivirasto käsittelee hakemuksia yhdessä, edellyttäen että
ensimmäistä hakemusta koskevia määräaikoja voidaan
noudattaa.
8. Komissio laatii luonnoksen lupapäätökseksi kolmen
kuukauden kuluessa kemikaaliviraston lausuntojen vastaanotta-misesta. Lopullinen päätös luvan myöntämisestä tai epäämisestätehdään 133 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyänoudattaen.
9. Komission päätösten tiivistelmät, lupanumero mukaan
luettuna, sekä päätöksen perustelut, erityisesti jos soveliaita vaih-
toehtoja on olemassa, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa
lehdessä ja asetetaan julkisesti saataville tietokantaan, jonka kemi-
kaalivirasto perustaa ja jonka se pitää ajan tasalla.
10. Edellä 63 artiklan 2 kohdan mukaisissa tapauksissa
tämän artiklan 1 kohdassa asetettu määräaika lyhennetäänviiteen kuukauteen.
3 LUKU
Lupamenettelyt toimitusketjussa
65 artikla
Luvanhaltijoiden velvollisuus
Luvanhaltijoiden sekä 56 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen
jatkokäyttäjien, jotka sisällyttävät aineita valmisteisiin, on lisät-tävä lupanumero merkintöihin ennen aineen tai ainetta sisäl-tävän valmisteen saattamista markkinoille luvan saanutta käyttöävarten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 67/548/ETY
ja direktiivin 1999/45/EY soveltamista. Tämä on tehtävä viipy-
mättä sen jälkeen, kun lupanumero on asetettu julkisesti saata-ville 64 artiklan 9 kohdan mukaisesti.
66 artikla
Jatkokäyttäjät
1. Jatkokäyttäjien, jotka käyttävät ainetta 56 artiklan 2 kohdan
mukaisesti, on ilmoitettava tästä kemikaalivirastolle kolmen
kuukauden kuluessa aineen ensimmäisestä toimituksesta.2. Kemikaalivirasto perustaa ja pitää ajan tasalla rekisterin
jatkokäyttäjistä, jotka ovat tehneet ilmoituksen 1 kohdan mukai-sesti. Kemikaalivirasto antaa jäsenvaltioiden toimivaltaisille viran-omaisille oikeuden käyttää tätä rekisteriä.
VIII OSASTO
TIETTYJEN VAARALLISTEN AINEIDEN, VALMISTEIDEN JA
ESINEIDEN VALMISTUSTA, MARKKINOILLE SAATTAMISTA JA
KÄYTTÖÄ KOSKEVAT RAJOITUKSET
1 LUKU
Yleiset seikat
67 artikla
Yleiset säännökset
1. Sellaisen aineen valmistus, markkinoille saattaminen tai
käyttö, jolle on asetettu jokin rajoitus liitteessä XVII, ei ole
sallittua sellaisenaan, valmisteessa tai esineessä, ellei aine olekyseisen rajoituksen edellytysten mukainen. Tätä ei sovelleta sel-laisen aineen valmistukseen, markkinoille saattamiseen tai käyt-töön, joka on tarkoitettu tieteelliseen tutkimukseen ja kehittämi-seen. Liitteessä XVII täsmennetään, sovelletaanko rajoitusta
tuote- tai prosessisuuntautuneeseen tutkimukseen ja kehittämi-
seen, sekä suurin määrä, johon poikkeusta voidaan soveltaa.
2. Tämän artiklan 1 kohtaa ei sovelleta aineiden käyttöön
direktiivissä 76/768/ETY määritellyissä kosmeettisissa valmis-teissa kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvien ihmistenterveyteen kohdistuvia riskejä koskevien rajoitusten osalta.
3. Jäsenvaltio voi 1 päivään kesäkuuta 2013 saakka pitää
voimassa aineen valmistusta, markkinoille saattamista tai käyttöäkoskevat olemassa olevat ja tiukemmat rajoitukset
liitteen XVII osalta edellyttäen, että kyseiset rajoitukset on ilmoi-
tettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.Komissio laatii ja julkaisee luettelon näistä rajoituksista 1 päiväänkesäkuuta 2009 mennessä.
2 LUKU
Rajoitusmenettely
68 artikla
Uusien rajoitusten antaminen ja nykyisten rajoitusten
muuttaminen
1. Kun aineiden valmistus, käyttö tai markkinoille saatta-
minen aiheuttaa ihmisten terveydelle tai ympäristölle vaaran,jota ei voida hyväksyä ja johon on puututtava yhteisön tasolla,
liite XVII on muutettava 133 artiklan 4 kohdassa säädetyn
menettelyn mukaisesti antamalla uusia rajoituksia tai muutta-malla liitteessä XVII olevia nykyisiä rajoituksia, jotka koskevatsellaisenaan, valmisteissa tai esineissä käytettävien aineidenvalmistusta, käyttöä tai markkinoille saattamista, 69–73 artiklassasäädetyn menettelyn mukaisesti. Tällaisessa päätöksessä on otet-
tava huomioon rajoituksen sosioekonominen vaikutus, mukaan
lukien vaihtoehtojen saatavuus.29.5.2007 L 136/50 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta aineen käyttöön erotettuna
välituotteena tuotantopaikalla.
2. Niiden sellaisenaan, valmisteessa tai esineessä olevien
aineiden osalta, jotka täyttävät syöpää aiheuttavien, perimäävaurioittavien tai lisääntymismyrkyllisten aineiden kategoriaan 1tai 2 kuuluvien aineiden luokituskriteerit ja joita kuluttaja voikäyttää ja joiden kulutuskäytölle komissio ehdottaa rajoituksia,
liite XVII on muutettava 133 artiklan 4 kohdassa säädetyn
menettelyn mukaisesti. Asetuksen 69–73 artiklaa ei sovelleta.
69 artikla
Ehdotuksen valmistelu
1. Jos komissio katsoo, että aineen valmistus, markkinoille
saattaminen tai käyttö sellaisenaan, valmisteessa tai esineessäaiheuttaa ihmisten terveydelle tai ympäristölle riskin, joka ei oleriittävän hyvin hallinnassa ja johon on puututtava, se pyytääkemikaalivirastoa valmistelemaan liitteen XV vaatimustenmukaisen asiakirja-aineiston.
2. Kemikaalivirasto tarkastelee liitteessä XIV lueteltua ainetta
koskevan 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan i alakohdassa
tarkoitetun päivämäärän jälkeen, aiheuttaako kyseisen aineen
käyttö esineissä ihmisten terveydelle tai ympäristölle riskin, jokaei ole riittävän hyvin hallinnassa. Jos kemikaalivirasto katsoo,että riski ei ole riittävän hyvin hallinnassa, se laatii liitteen XVvaatimusten mukaisen asiakirja-aineiston.
3. Aloittaakseen rajoitusmenettelyn kemikaalivirasto ehdottaa
rajoituksia 12 kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetunkomission pyynnön vastaanottamisesta, jos kyseisestä aineistosta
käy ilmi, että tarvitaan nykyisiä toimenpiteitä pidemmälle
meneviä yhteisön laajuisia toimia.
4. Jos jäsenvaltio katsoo, että aineen valmistus, markkinoille
saattaminen tai käyttö sellaisenaan, valmisteessa tai esineessäaiheuttaa ihmisten terveydelle tai ympäristölle riskin, joka ei oleriittävän hyvin hallinnassa ja johon on puututtava, sen on ilmoi-tettava kemikaalivirastolle, että se aikoo valmistella liitteen XVasiaankuuluvien osien vaatimusten mukaisen asiakirja-aineiston.
Jos aine ei sisälly tämän artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun kemi-
kaaliviraston ylläpitämään luetteloon, jäsenvaltion on valmistel-tava liitteen XV vaatimusten mukainen asiakirja-aineisto 12kuukauden kuluessa kemikaalivirastolle ilmoittamisesta. Joskyseisestä aineistosta käy ilmi, että tarvitaan nykyisiä toimenpi-
teitä pidemmälle meneviä yhteisön laajuisia toimia, jäsenvaltion
on toimitettava aineisto kemikaalivirastolle liitteessä XV määri-tellyssä muodossa rajoitusmenettelyn aloittamiseksi.
Kemikaaliviraston tai jäsenvaltioiden on viitattava mahdolliseen
kemikaalivirastolle tai jäsenvaltiolle toimitettuun, tämänasetuksen mukaiseen asiakirja-aineistoon, kemikaaliturvallisuus-
raporttiin tai riskinarviointiin. Kemikaaliviraston tai jäsenval-tioiden on viitattava myös riskinarviointeihin, jotka liittyvätyhteisön muiden asetusten tai direktiivien soveltamiseen. Muidenyhteisön lainsäädännön nojalla perustettujen samanlaisia
tehtäviä hoitavien elinten, esimerkiksi erillisvirastojen, on toimi-
tettava tätä tarkoitusta varten pyynnöstä tietoja kemikaaliviras-tolle tai kyseiselle jäsenvaltiolle.
Riskinarviointikomitea ja sosioekonomisesta analyysista vastaava
komitea tarkistavat, onko toimitettu asiakirja-aineisto liitteen XV
vaatimusten mukainen. Asianmukainen komitea ilmoittaa kemi-kaalivirastolle tai rajoituksia ehdottavalle jäsenvaltiolle 30 päivänkuluessa kyseisen aineiston vastaanottamisesta, onko aineistovaatimusten mukainen. Jos aineisto ei vastaa vaatimuksia, syyt
on ilmoitettava kemikaalivirastolle tai jäsenvaltiolle kirjallisesti
45 päivän kuluessa vastaanottamisesta. Kemikaaliviraston taijäsenvaltion on saatettava asiakirja-aineisto vaatimusten mukai-seksi 60 päivän kuluessa siitä päivästä, jona se vastaanotti komi-teoiden ilmoittamat syyt; muussa tapauksessa tässä luvussatarkoitettu menettely lopetetaan. Kemikaalivirasto julkistaa viipy-
mättä komission tai jäsenvaltion aikomuksen käynnistää ainetta
koskeva rajoitusmenettely ja ilmoittaa asiasta niille, jotka tekivätkyseistä ainetta koskevan rekisteröinnin.
5. Kemikaalivirasto pitää yllä luetteloa aineista, joiden osalta
joko kemikaalivirasto tai jokin jäsenvaltio suunnittelee liitteen XV
vaatimusten mukaista asiakirja-aineistoa tai on laatimassa sitäehdotettua rajoitusta varten. Jos aine on luettelossa, muutatällaista asiakirja-aineistoa ei laadita. Jos joko jäsenvaltio taikemikaalivirasto ehdottaa, että liitteessä XVII lueteltua olemassaolevaa rajoitusta olisi tarkasteltava uudelleen, tehdään 133 artik-
lan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja jäsenval-
tion tai kemikaaliviraston esittämien todisteiden pohjalta päätössiitä, tarkastellaanko rajoitusta uudelleen.
6. Kemikaalivirasto asettaa viipymättä julkisesti verkkosivuil-
laan saataville kaikki liitteen XV mukaiset asiakirja-aineistot, mu-
kaan luettuina tiedot tämän artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisestiehdotetuista rajoituksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 118ja 119 artiklan soveltamista. Julkaisupäivämäärä on ilmoitettavaselvästi. Kemikaalivirasto kehottaa kaikkia, joiden etuja asia
koskee, esittämään yksin tai yhdessä kuuden kuukauden
kuluessa julkaisemisesta:
a) asiakirja-aineistoja ja ehdotettuja rajoituksia koskevia
huomioita;
b) ehdotettuja rajoituksia koskevan sosioekonomisen analyysin
tai analyysiin tarvittavaa tietoa, jossa tarkastellaan ehdotet-
tujen rajoitusten etuja ja haittoja. Analyysin on oltava
liitteen XVI vaatimusten mukainen.29.5.2007 L 136/51 Euroopan unionin virallinen lehti FI
70 artikla
Kemikaaliviraston lausunto: riskinarviointikomitea
Riskinarviointikomitea laatii yhdeksän kuukauden kuluessa
69 artiklan 6 kohdassa tarkoitetusta julkaisemisesta lausunnon
siitä, ovatko ehdotetut rajoitukset asianmukaisia ihmisten tervey-teen ja/tai ympäristöön kohdistuvien riskien vähentämiseksi,joka perustuu asiakirja-aineiston olennaisten osien tarkasteluun.Lausunnossa otetaan huomioon jäsenvaltion toimittama asia-kirja-aineisto tai kemikaaliviraston komission pyynnöstä laatima
asiakirja-aineisto ja 69 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoi-
tettu sidosryhmien palaute.
71 artikla
Kemikaaliviraston lausunto: sosioekonomisesta analyysista
vastaava komitea
1. Sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea laatii
12 kuukauden kuluessa 69 artiklan 6 kohdassa tarkoitetusta
julkaisemisesta ehdotettuja rajoituksia koskevan lausunnon, joka
perustuu asiakirja-aineiston olennaisten osien ja sosioekono-misten vaikutusten tarkasteluun. Komitea valmistelee ehdotettujarajoituksia ja niihin liittyviä sosioekonomisia vaikutuksiakoskevan lausuntoluonnoksen ottaen huomioon 69 artiklan6 kohdan b alakohdassa tarkoitetut analyysit tai niitä koskevat
tiedot, jos niitä on esitetty. Kemikaalivirasto julkaisee lausunto-
luonnoksen viipymättä verkkosivuillaan. Kemikaalivirastokehottaa kaikkia, joiden etuja asia koskee, esittämään lausunto-luonnosta koskevat huomionsa viimeistään 60 päivän kuluttuakyseisen lausuntoluonnoksen julkaisemisesta.
2. Sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea antaa
lausuntonsa viipymättä ottaen tarvittaessa huomioon määräajankuluessa saadun lisäpalautteen. Lausunnossa otetaan huomioon69 artiklan 6 kohdan b alakohdassa ja tämän artiklan 1 kohdassatarkoitetut eri sidosryhmien huomiot ja sosioekonomiset
analyysit.
3. Jos riskinarviointikomitean lausunto poikkeaa merkittä-
västi ehdotetuista rajoituksista, kemikaalivirasto voi jatkaasosioekonomisesta analyysista vastaavan komitean lausunnolleasetettua määräaikaa enintään 90 päivällä.
72 artikla
Lausunnon antaminen komissiolle
1. Kemikaalivirasto toimittaa komissiolle viipymättä riskinar-
viointikomitean ja sosioekonomisesta analyysista vastaavankomitean lausunnot ehdotetuista rajoituksista, jotka koskevataineita sellaisenaan, valmisteessa tai esineessä. Jos toinen taikumpikaan komiteoista ei anna lausuntoa 70 artiklassa ja71 artiklan 1 kohdassa vahvistetussa määräajassa, kemikaalivi-
rasto ilmoittaa asiasta komissiolle ja esittää lausunnon puuttu-
misen syyt.2. Kemikaalivirasto julkaisee viipymättä kummankin komi-
tean lausunnot verkkosivuillaan, sanotun kuitenkaan rajoitta-matta 118 ja 119 artiklan soveltamista.
3. Kemikaalivirasto antaa pyynnöstä komissiolle ja/tai jäsen-
valtiolle kaikki sille toimitetut tai sen tutkimat asiakirjat ja todis-teet.
73 artikla
Komission päätös
1. Jos 68 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio
valmistelee liitettä XVII koskevan muutosehdotuksen kolmenkuukauden kuluessa sosioekonomisesta analyysista vastaavankomitean lausunnon vastaanottamisesta tai, jos kyseinenkomitea ei anna lausuntoa, viimeistään 71 artiklassa vahvistetun
määräajan päättyessä, sen mukaan kumpi näistä ajankohdista on
aiempi.
Jos muutosehdotus poikkeaa alkuperäisestä ehdotuksesta tai jos
siinä ei oteta huomioon kemikaaliviraston lausuntoja, komissioantaa liitteenä yksityiskohtaisen selvityksen eroavaisuuksiensyistä.
2. Lopullinen päätös tehdään 133 artiklan 4 kohdassa tarkoi-
tettua menettelyä noudattaen. Komissio toimittaa muutosehdo-tuksen jäsenvaltioille vähintään 45 päivää ennen äänestystä.
IX OSASTO
MAKSUT JA KUSTANNUKSET
74 artikla
Maksut ja kustannukset
1. Maksut, joita edellytetään 6 artiklan 4 kohdan, 7 artiklan
1 ja 5 kohdan, 9 artiklan 2 kohdan, 11 artiklan 4 kohdan,
17 artiklan 2 kohdan, 18 artiklan 2 kohdan, 19 artiklan
3 kohdan, 22 artiklan 5 kohdan, 62 artiklan 7 kohdan ja92 artiklan 3 kohdan mukaisesti, määritetään komission asetuk-sessa, joka annetaan 133 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menet-telyä noudattaen 1 päivään kesäkuuta 2008 mennessä.
2. Määrältään 1–10 tonnia olevan aineen rekisteröinnistä ei
tarvitse suorittaa maksua, jos rekisteröintiasiakirjoihin sisältyvätkaikki liitteessä VII tarkoitetut tiedot.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen maksujen rakenteessa ja
määrässä on otettava huomioon tässä asetuksessa edellytetty
kemikaaliviraston ja toimivaltaisten viranomaisten tekemä työ jane on vahvistettava sellaiselle tasolle, jolla varmistetaan, ettäniistä saadut tulot yhdistettyinä kemikaaliviraston muihin96 artiklan 1 kohdan mukaisiin tulonlähteisiin riittävät katta-maan suoritettujen palvelujen kustannukset. Rekisteröinnin
osalta vahvistetuissa maksuissa on otettava huomioon VI osaston
nojalla mahdollisesti toteutettavat toimet.29.5.2007 L 136/52 Euroopan unionin virallinen lehti FI
6 artiklan 4 kohdan, 7 artiklan 1 ja 5 kohdan, 9 artiklan
2 kohdan, 11 artiklan 4 kohdan, 17 artiklan 2 kohdan ja18 artiklan 2 kohdan osalta maksujen rakenteessa ja määrässäon otettava huomioon rekisteröitävän aineen tonnimäärä.
Kaikissa tapauksissa vahvistetaan alennettu maksu pk-yrityksille.
11 artiklan 4 kohdan osalta maksujen rakenteessa ja määrässä
on otettava huomioon, onko tiedot toimitettu yhteisesti vai erik-
seen.
Jos on tehty 10 artiklan a kohdan xi alakohdan mukainen
pyyntö, maksujen rakenteessa ja määrässä on otettava huomioonkemikaaliviraston tekemä perustelujen arviointia koskeva työ.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa asetuksessa määritetään
olosuhteet, joissa määrätty osuus maksuista siirretään asiaankuu-luvalle jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle.
5. Kemikaalivirasto voi periä maksuja muista suorittamistaan
palveluista.
X OSASTO
KEMIKAALIVIRASTO
75 artikla
Perustaminen ja tarkastelu
1. Perustetaan Euroopan kemikaalivirasto tämän asetuksen
teknisten, tieteellisten ja hallinnollisten näkökohtien hallinnoimi-
seksi ja joissakin tapauksissa täytäntöön panemiseksi sekä
yhdenmukaisuuden varmistamiseksi yhteisön tasolla näidennäkökohtien osalta.
2. Kemikaaliviraston toimintaa tarkastellaan 1 päivään kesä-
kuuta 2012 mennessä.
76 artikla
Kokoonpano
1. Kemikaalivirastoon kuuluu:
a) hallintoneuvosto, jonka velvollisuudet määritellään
78 artiklassa;
b) pääjohtaja, jonka velvollisuudet määritellään 83 artiklassa;
c) riskinarviointikomitea, joka laatii kemikaaliviraston
lausunnot arvioinneista, lupahakemuksista, ehdotetuista rajoi-tuksista, XI osaston mukaisista luokitusta ja merkintöjäkoskevista ehdotuksista ja kaikista muista tämän asetuksenalaan liittyvistä kysymyksistä, jotka koskevat ihmisten tervey-
delle tai ympäristölle aiheutuvia riskejä;
d) sosioekonomisesta analyysista vastaava komitea, joka laatii
kemikaaliviraston lausunnot lupahakemuksista, ehdotetuistarajoituksista ja kaikista muista tämän asetuksen alaan liitty-
vistä kysymyksistä, jotka koskevat mahdollisten aineitakoskevien lainsäädäntötoimien sosioekonomisia vaikutuksia;
e) jäsenvaltioiden komitea, joka ratkaisee kemikaaliviraston tai
jäsenvaltioiden VI osaston mukaisesti ehdottamia päätösluon-
noksia koskevat mahdolliset kiistakysymykset ja VII osaston
mukaisia lupamenettelyä edellyttävien erityistä huolta aiheut-tavien aineiden tunnistamista koskevat ehdotukset;
f) foorumi täytäntöönpanon valvontaa koskevien tietojen vaih-
tamiseksi, jäljempänä ’valvontafoorumi’, jonka tehtävänä on
koordinoida tämän asetuksen täytäntöönpanon valvonnasta
vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten verkostoa;
g) sihteeristö, joka toimii pääjohtajan alaisuudessa ja jonka
tehtävänä on antaa komiteoille ja valvontafoorumille teknistä,tieteellistä ja hallinnollista apua ja varmistaa niiden toimienasianmukainen yhteensovittaminen. Lisäksi se suorittaa kemi-kaalivirastolta edellytettävät esirekisteröinti-, rekisteröinti- ja
arviointimenettelyihin liittyvät tehtävät samoin kuin
neuvontaa, tietokantojen ylläpitoa ja tiedotusta koskevattehtävät;
h) valituslautakunta, joka päättää kemikaaliviraston päätöksiä
koskevasta muutoksenhausta.
2. Edellä 1 kohdan c, d ja e alakohdassa tarkoitetut komiteat,
jäljempänä ’komiteat ’, ja valvontafoorumi voivat kukin perustaa
työryhmiä. Ne hyväksyvät tässä tarkoituksessa työjärjestyksensämukaisesti yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat tiettyjentehtävien siirtämistä kyseisille ryhmille.
3. Komiteat ja valvontafoorumi voivat, jos ne pitävät sitä
tarpeellisena, pyytää neuvoa asianmukaisista asiantuntijalähteistätärkeissä ja yleisissä tieteellisissä tai eettisissä kysymyksissä.
77 artikla
Tehtävät
1. Kemikaaliviraston tehtävänä on antaa jäsenvaltioille ja
yhteisön toimielimille parasta mahdollista tieteellistä ja teknistä
neuvontaa sen toimialaan kuuluvia kemikaaleja koskevissa kysy-myksissä, jotka sille tämän asetuksen säännösten mukaisesti onosoitettu.
2. Sihteeristö huolehtii seuraavista tehtävistä:
a) sille II osastossa osoitetut tehtävät; mukaan luettuna
maahantuotujen aineiden tehokkaan rekisteröinnin helpotta-minen tavalla, joka on sellaisten velvollisuuksien mukainen,joita yhteisöllä on kansainvälisessä kaupassa kolmansia
maita kohtaan;
b) sille III osastossa osoitetut tehtävät;
c) sille VI osastossa osoitetut tehtävät;29.5.2007 L 136/53 Euroopan unionin virallinen lehti FI
d) sille VIII osastossa osoitetut tehtävät;
e) sellaisen tietokannan (tietokantojen) perustaminen ja yllä-
pito, joka sisältää kaikkia rekisteröityjä aineita koskevattiedot, luokitusten ja merkintöjen luettelon ja yhdenmukais-tettujen luokitusten ja merkintöjen luettelon. Se asettaa tieto-
kannan (tietokantojen) sisältämän, 119 artiklan 1 ja
2 kohdassa, paitsi jos 10 artiklan a kohdan xi alakohdannojalla esitetyn pyynnön katsotaan olevan perusteltu, tarkoi-tetun tiedon julkisesti saataville maksutta verkkosivuilla.Kemikaalivirasto antaa muun tietokantojen sisältämäntiedon saataville pyynnöstä 118 artiklan mukaisesti;
f) arvioitavina olevien ja jo arvioitujen aineiden luettelon aset-
taminen julkisesti saataville 90 päivän kuluessa tiedonvastaanottamisesta kemikaalivirastossa 119 artiklan1 kohdan mukaisesti;
g) teknisen ja tieteellisen neuvonnan antaminen sekä teknisten
ja tieteellisten välineiden tarjoaminen käyttöön tämän
asetuksen toiminnan sitä edellyttäessä, teollisuuden ja
varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten)tukemiseksi etenkin niiden laatiessa kemikaaliturvallisuusra-portteja (14 artiklan, 31 artiklan 1 kohdan ja 37 artiklan4 kohdan mukaisesti) ja soveltaessa 10 artiklan a alakohdan
viii alakohtaa, 11 artiklan 3 kohtaa ja 19 artiklan 2 kohtaa;
teknisen ja tieteellisen neuvonnan antaminen esineiden tuot-tajille ja maahantuojille 7 artiklan soveltamiseen;
h) tämän asetuksen toimintaa koskevan teknisen ja tieteellisen
neuvonnan antaminen jäsenvaltioiden toimivaltaisille viran-omaisille sekä jäsenvaltioiden XIII osaston mukaisesti perus-
tamien käyttäjätukipalvelujen avustaminen;
i) neuvonnan antaminen sidosryhmille, joihin kuuluvat myös
jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, sellaisenaan,valmisteissa tai esineissä esiintyvien aineiden riskeistä jaturvallisesta käytöstä tiedottamisesta väestölle;
j) neuvojen ja avun antaminen valmistajille ja maahantuojille,
jotka rekisteröivät aineen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti;
k) tätä asetusta koskevien tarkentavien tietojen laatiminen
muille sidosryhmille;
l) teknisen ja tieteellisen tuen antaminen komission pyynnöstä
yhteistyön parantamiseksi eri vaiheissa yhteisön, sen jäsen-valtioiden, kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maidenvälillä aineiden turvallisuutta koskevissa tieteellisissä ja tekni-
sissä kysymyksissä, sekä aktiivinen osallistuminen tekniseen
tukeen ja toimintavalmiuksia kehittävään toimintaan kemi-kaalien moitteettoman hallinnan edistämiseksi kehitys-maissa;
m) tämän asetuksen tulkintaa ja täytäntöönpanoa koskeviin
jäsenvaltioiden komitean päätelmiin perustuvan päätös- ja
lausuntokäsikirjan ylläpitäminen;
n) kemikaaliviraston tekemien päätösten ilmoittaminen;o) kemikaalivirastolle toimitettavia tietoja varten tarvittavien
lomakkeiden toimittaminen.
3. Komiteat huolehtivat seuraavista tehtävistä:
a) niille VI–XI osastossa osoitetut tehtävät;
b) teknisen ja tieteellisen tuen antaminen pääjohtajan pyynnöstä
yhteistyön parantamiseksi eri vaiheissa yhteisön, sen jäsenval-tioiden, kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maidenvälillä aineiden turvallisuutta koskevissa tieteellisissä ja tekni-sissä kysymyksissä, sekä aktiivinen osallistuminen tekniseen
tukeen ja toimintavalmiuksia kehittävään toimintaan kemi-
kaalien moitteettoman hallinnan edistämiseksi kehitysmaissa;
c) lausunnon laatiminen pääjohtajan pyynnöstä kaikista muista
kysymyksistä, jotka koskevat sellaisenaan, valmisteessa tai
esineessä esiintyvien aineiden turvallisuutta.
4. Valvontafoorumi huolehtii seuraavista tehtävistä:
a) hyvien toimintatapojen levittäminen ja ongelmien tuominen
esiin yhteisön tasolla;
b) yhdenmukaistettujen täytäntöönpanon valvontahankkeiden ja
yhteisten tarkastusten ehdottaminen, koordinointi jaarviointi;
c) tarkastajien vaihdon koordinointi;
d) täytäntöönpanon valvontastrategioiden sekä täytäntöön-
panon valvonnan parhaiden käytäntöjen yksilöinti;
e) työmenetelmien ja -välineiden kehittäminen paikallisten
tarkastajien käyttöön;
f) sähköisen tietojenvaihtojärjestelmän kehittäminen;
g) yhteyksien luominen teollisuuteen kiinnittäen erityistä
huomiota pk-yritysten erityistarpeisiin sekä muihin sidosryh-
miin ja tarvittaessa myös alan kansainvälisiin järjestöihin;
h) rajoituksia koskevien ehdotusten tarkastelu lausunnon anta-
miseksi niiden toteuttamiskelpoisuudesta.
78 artikla
Hallintoneuvoston toimivalta
Hallintoneuvosto nimittää pääjohtajan 84 artiklan mukaisesti
sekä tilinpitäjän asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/200243 artiklan mukaisesti.
Hallintoneuvoston tehtävänä on:
a) vahvistaa kunkin vuoden huhtikuun 30 päivään mennessä
yleiskertomus kemikaaliviraston toiminnasta edellisenävuonna;
b) vahvistaa kunkin vuoden lokakuun 31 päivään mennessä
kemikaaliviraston työohjelma seuraavaa vuotta varten;29.5.2007 L 136/54 Euroopan unionin virallinen lehti FI
c) vahvistaa kemikaaliviraston lopullinen talousarvio 96 artiklan
mukaisesti ennen varainhoitovuoden alkua ja tarvittaessamuuttaa sitä yhteisön rahoitusosuuden ja kemikaalivirastonmuiden tulojen mukaisesti;
d) vahvistaa monivuotinen työohjelma, jota tarkistetaan sään-
nöllisesti.
Se vahvistaa kemikaaliviraston sisäiset säännöt ja menettelyt.
Säännöt julkistetaan.
Se hoitaa kemikaaliviraston talousarvioon liittyvät 96, 97 ja
103 artiklan mukaiset tehtävänsä.
Se käyttää kurinpidollista toimivaltaa pääjohtajan suhteen.
Se vahvistaa työjärjestyksensä.
Se nimittää valituslautakunnan puheenjohtajan, jäsenet ja varajä-
senet 89 artiklan mukaisesti.
Se nimittää kemikaaliviraston komiteoiden jäsenet 85 artiklassa
säädetyn mukaisesti.
Se toimittaa vuosittain 96 artiklan 6 kohdan mukaisesti kaikki
tarvittavat tiedot arviointimenettelyjen tuloksista.
79 artikla
Hallintoneuvoston kokoonpano
1. Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion
edustajasta ja enintään kuudesta komission nimittämästä edusta-jasta, mukaan lukien kolme sidosryhmiä edustavaa henkilöä,
joilla ei ole äänioikeutta, ja lisäksi kahdesta Euroopan parla-
mentin nimittämästä riippumattomasta henkilöstä.
Kukin jäsenvaltio nimeää jäsenen hallintoneuvostoon. Neuvosto
nimittää näin nimetyt jäsenet.
2. Jäsenet nimitetään kemikaalien turvallisuuden tai kemikaa-
lien sääntelyn alalta hankitun asianmukaisen kokemuksen jaasiantuntemuksen perusteella varmistaen, että hallintoneuvostonjäsenillä on asiaankuuluvaa asiantuntemusta yleisistä, taloudelli-sista ja oikeudellisista asioista.
3. Jäsenten toimikausi on neljä vuotta. Sama henkilö voidaan
nimittää hallintoneuvoston jäseneksi kerran uudelleen. Ensim-mäistä toimikautta varten komissio osoittaa kuitenkin puoletnimittämistään jäsenistä ja neuvosto osoittaa 12 nimittämistäänjäsenistä, joiden osalta tämä kausi on kuusi vuotta.
80 artikla
Hallintoneuvoston puheenjohtajuus
1. Hallintoneuvosto valitsee äänioikeutettujen jäsentensä
keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheen-johtaja toimii automaattisesti puheenjohtajan sijaisena tämänollessa estyneenä.
2. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi
vuotta ja päättyy joka tapauksessa silloin, kun heidän jäsenyy-tensä hallintoneuvostossa päättyy. Samat henkilöt voidaan valita
tehtäviinsä kerran uudelleen.
81 artikla
Hallintoneuvoston kokoukset
1. Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta tai
kun vähintään kolmasosa hallintoneuvoston jäsenistä sitäpyytää.
2. Kemikaaliviraston pääjohtaja osallistuu hallintoneuvoston
kokouksiin ilman äänioikeutta.
3. Edellä 76 artiklan 1 kohdan c–f alakohdassa tarkoitettujen
komiteoiden puheenjohtajat ja valvontafoorumin puheenjohtajavoivat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioi-
keutta.
82 artikla
Äänestys hallintoneuvostossa
Hallintoneuvosto vahvistaa äänestystä koskevat menettelytapa-
säännöt, joissa määrätään myös edellytyksistä, joiden mukaanjäsen voi äänestää toisen jäsenen puolesta. Hallintoneuvostotoimii kaikkien äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosanäänten enemmistöllä.
83 artikla
Pääjohtajan tehtävät ja toimivalta
1. Kemikaalivirastoa johtaa sen pääjohtaja, joka suorittaa
tehtävänsä yhteisön edun mukaisesti ja riippumattomana
mistään erityisistä eduista.
2. Pääjohtaja on kemikaaliviraston laillinen edustaja. Hän
vastaa seuraavista tehtävistä:
a) kemikaaliviraston juoksevien asioiden hoito;
b) kaikkien kemikaaliviraston tehtävien edellyttämien resurssien
hallinnointi;
c) yhteisön lainsäädännössä vahvistettujen, kemikaaliviraston
lausunnon antamiselle asetettujen määräaikojen noudatta-minen;
d) riittävän ja oikea-aikaisen yhteensovittamisen varmistaminen
komiteoiden ja valvontafoorumin välillä;
e) sopimusten tekeminen palveluntarjoajien kanssa sekä sopi-
musten hallinnointi;
f) kemikaaliviraston tulo- ja menotaulukon laatiminen ja
talousarvion paneminen täytäntöön 96 ja 97 artiklan
mukaisesti;
g) kaikki henkilöstöasiat;
h) sihteeristön asettaminen hallintoneuvoston käyttöön;29.5.2007 L 136/55 Euroopan unionin virallinen lehti FI
i) komiteoiden ja valvontafoorumin työjärjestyksiä koskevien
hallintoneuvoston lausuntoluonnosten laatiminen;
j) kaikkiin muihin sellaisiin (77 artiklan soveltamisalaan kuulu-
viin) tehtäviin liittyvät järjestelyt hallintoneuvoston pyyn-nöstä, joita komissio osoittaa kemikaalivirastolle;
k) säännöllisen vuoropuhelun luominen ja ylläpito Euroopan
parlamentin kanssa;
l) ohjelmistopakettien käyttöä koskevien edellytysten ja käyt-
töehtojen määritys;
m) kemikaaliviraston päätöksen, johon on haettu muutosta,
oikaiseminen valituslautakunnan puheenjohtajan kuulemisen
jälkeen.
3. Pääjohtaja esittää vuosittain hallintoneuvoston hyväksyttä-
väksi:
a) luonnoksen kemikaaliviraston kuluneen vuoden toimintaker-
tomukseksi, jossa on tiedot saatujen rekisteröintiasiakirjojen,
arvioitujen aineiden ja saatujen lupahakemusten määrästä,kemikaaliviraston saamien rajoituksia koskevien ehdotustenja niistä annettujen lausuntojen määrästä, niihin liittyvienmenettelyjen loppuun saattamiseen käytetystä ajasta sekä
luvan saaneista aineista, hylätyistä hakemuksista ja aineista,
joiden käytölle on asetettu rajoituksia; vastaanotetut kantelutja niiden aiheuttamat toimenpiteet; katsauksen valvontafoo-rumin toimintaan;
b) esityksen seuraavan vuoden työohjelmaksi;
c) esityksen tilinpäätökseksi;
d) esityksen seuraavan vuoden alustavaksi talousarvioksi;
e) ehdotuksen monivuotiseksi työohjelmaksi.
Kun työohjelma seuraavaa vuotta varten ja monivuotinen työoh-
jelma on hyväksytty hallintoneuvostossa, pääjohtaja toimittaa nejäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolleja huolehtii niiden julkaisemisesta.
Kun kemikaaliviraston yleiskertomus on hyväksytty hallintoneu-
vostossa, pääjohtaja toimittaa sen jäsenvaltioille, Euroopan parla-mentille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan talous- ja sosiaali-
komitealle ja tilintarkastustuomioistuimelle ja huolehtii sen jul-
kaisemisesta.
84 artikla
Pääjohtajan nimittäminen
1. Hallintoneuvosto nimittää kemikaaliviraston pääjohtajan
hakijoiden luettelosta, jota komissio on ehdottanut Euroopanunionin virallisessa lehdessä ja muissa lehdissä sekä verkkosivuilla
julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön tuloksena.
Pääjohtaja nimitetään ansioiden, todistuksin osoitettujen hallin-
nollisten ja johtamistaitojen sekä kemikaaliturvallisuuden taikemikaalien sääntelyn alalta hankitun asianmukaisen koke-muksen perusteella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaik-kien äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan äänten enem-
mistöllä.
Hallintoneuvostolla on valtuudet erottaa pääjohtaja saman
menettelyn mukaisesti.
Ennen nimittämistään hallintoneuvoston valitsema ehdokas
kutsutaan viipymättä antamaan lausunto Euroopan parlamentilleja vastaamaan parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin.
2. Pääjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Hallintoneuvosto
voi jatkaa toimikautta yhden kerran toiseksi enintään viidenvuoden pituiseksi kaudeksi.
85 artikla
Komiteoiden perustaminen
1. Kukin jäsenvaltio voi nimetä ehdokkaita riskinarviointiko-
mitean jäseniksi. Pääjohtaja laatii ehdotetuista henkilöistä luet-telon, joka julkaistaan kemikaaliviraston verkkosivuilla, sanotun
kuitenkaan rajoittamatta 88 artiklan 1 kohdan soveltamista.
Hallintoneuvosto nimittää komitean jäsenet kyseisestä luette-losta, mukaan luettuna vähintään yksi jäsen mutta enintäänkaksi jäsentä jokaisen ehdokkaita nimenneen jäsenvaltion ehdok-kaista. Jäsenet nimitetään sen aseman ja kokemuksen perusteella,joka heillä on 77 artiklan 3 kohdassa täsmennettyjen tehtävien
suorittamisesta.
2. Kukin jäsenvaltio voi nimetä ehdokkaita sosioekonomi-
sesta analyysista vastaavan komitean jäseniksi. Pääjohtaja laatii
ehdotetuista henkilöistä luettelon, joka julkaistaan kemikaalivi-
raston verkkosivuilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta88 artiklan 1 kohdan soveltamista. Hallintoneuvosto nimittääkomitean jäsenet kyseisestä luettelosta, mukaan luettuna vähin-tään yksi jäsen mutta enintään kaksi jäsentä jokaisen ehdokkaita
nimenneen jäsenvaltion ehdokkaista. Jäsenet nimitetään sen
aseman ja kokemuksen perusteella, joka heillä on 77 artiklan3 kohdassa täsmennettyjen tehtävien suorittamisesta.
3. Kunkin jäsenvaltion on nimitettävä yksi jäsen jäsenval-
tioiden komiteaan.29.5.2007 L 136/56 Euroopan unionin virallinen lehti FI
4. Komiteoiden on pyrittävä siihen, että niiden jäsenillä on
laaja asiaankuuluva asiantuntemus. Kukin komitea voi tämänvuoksi nimittää enintään viisi lisäjäsentä, jotka valitaan erityisenpätevyyden perusteella.
Komiteoiden jäsenten toimikausi on kolme vuotta ja se voidaan
uusia.
Hallintoneuvoston jäsenet eivät voi olla komiteoiden jäseniä.
Komiteoiden jäsenten apuna voi olla tieteen, tekniikan tai sään-
telyyn liittyvien kysymysten asiantuntijoita.
Kemikaaliviraston pääjohtajalla tai hänen edustajallaan ja komis-
sion edustajilla on oikeus osallistua kaikkiin komiteoidenkokouksiin ja kaikkiin kemikaaliviraston tai sen komiteoiden
koolle kutsumiin työryhmiin tarkkailijoina. Myös sidosryhmiä
voidaan tarvittaessa kutsua osallistumaan kokouksiin tarkkaili-joina komitean jäsenten tai hallintoneuvoston pyynnöstä.
5. Kuhunkin komiteaan nimitettyjen eri jäsenvaltioita edusta-
vien jäsenten on huolehdittava siitä, että kemikaalivirastontehtävät ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintakoordinoidaan asianmukaisesti.
6. Jäsenvaltioiden on tuettava komiteoiden jäseniä käytettävis-
sään olevilla tieteellisillä ja teknisillä resursseilla. Tätä tarkoitustavarten jäsenvaltioiden on annettava nimittämilleen komiteoidenjäsenille riittävät tieteelliset ja tekniset resurssit. Kunkin jäsenval-tion toimivaltaisten viranomaisten on autettava komiteoita ja
niiden työryhmiä.
7. Jäsenvaltioiden on pidättäydyttävä antamasta riskinarvioin-
tikomitean tai sosioekonomisesta analyysista vastaavan komiteanjäsenille tai näiden tieteellisille ja teknisille neuvonantajille ja
asiantuntijoille ohjeita, jotka ovat ristiriidassa näiden henkilöiden
tehtävien kanssa tai kemikaaliviraston tehtävien, vastuualueidentai riippumattomuuden kanssa.
8. Valmistellessaan lausuntoa kunkin komitean on yritettävä
kaikin tavoin päästä yksimielisyyteen. Jos tällaista yksimielisyyttäei voida saavuttaa, lausunnossa esitetään jäsenten enemmistönkanta, mukaan lukien heidän perustelunsa. Myös vähemmistönkanta (kannat) perusteluineen julkaistaan.
9. Kukin komitea laatii esityksen omaksi työjärjestyksekseen,
joka annetaan hallintoneuvoston hyväksyttäväksi, kuudenkuukauden kuluessa siitä, kun komiteat nimitetään ensimmäisenkerran.
Työjärjestyksessä määrätään erityisesti menettelyistä, jotka
koskevat uusien jäsenten nimittämistä entisten jäsenten tilalle,sekä työryhmien muodostamisesta ja menettelyistä, jotka
koskevat tiettyjen tehtävien siirtämistä työryhmille, ja kiireelli-
sissä tapauksissa noudatettavan lausuntomenettelyn perustami-sesta. Kunkin komitean puheenjohtaja kuuluu kemikaaliviraston
henkilöstöön.
86 artikla
Valvontafoorumin perustaminen
1. Kunkin jäsenvaltion on nimitettävä yksi jäsen valvonta-
foorumiin kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
Jäsenet on valittava sen aseman ja kokemuksen perusteella, joka
heillä on kemikaalilainsäädännön täytäntöönpanon valvonnasta,ja heidän on pidettävä yllä asianmukaisia yhteyksiä jäsenval-tioiden toimivaltaisiin viranomaisiin.
Valvontafoorumin on pyrittävä siihen, että sillä on laaja asiaan-
kuuluva asiantuntemus. Valvontafoorumi voi tämän vuoksi
nimittää enintään viisi lisäjäsentä, jotka valitaan erityisen päte-
vyyden perusteella. Näiden jäsenten toimikausi on kolme vuotta,ja se voidaan uusia. Hallintoneuvoston jäsenet eivät voi kuuluavalvontafoorumiin.
Jäsenten apuna valvontafoorumissa voi olla tieteen tai tekniikan
alojen asiantuntijoita.
Kemikaaliviraston pääjohtajalla tai hänen edustajallaan ja komis-
sion edustajilla on oikeus osallistua kaikkiin valvontafoorumin jasen työryhmien kokouksiin. Myös sidosryhmiä voidaan tarvit-taessa kutsua osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina valvonta-foorumin jäsenten tai hallintoneuvoston pyynnöstä.
2. Jäsenvaltioiden nimittämät valvontafoorumin jäsenet
varmistavat, että valvontafoorumin tehtävät ja jäsenvaltioiden
toimivaltaisten viranomaisten toiminta koordinoidaan asianmu-kaisesti.
3. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tuettava
valvontafoorumin jäsenten työtä tieteellisillä ja teknisillä resurs-seillaan. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on
autettava valvontafoorumia ja sen työryhmiä. Jäsenvaltioiden on
pidättäydyttävä antamasta valvontafoorumin jäsenille tai sentieteellisille ja teknisille neuvonantajille ja asiantuntijoille ohjeita,jotka ovat ristiriidassa näiden henkilöiden tehtävien kanssa taivalvontafoorumin tehtävien ja vastuualueiden kanssa.
4. Valvontafoorumi laatii ehdotuksen omaksi työjärjestyksek-
seen, joka annetaan hallintoneuvoston hyväksyttäväksi, kuuden
kuukauden kuluessa siitä, kun valvontafoorumi nimitetäänensimmäisen kerran.
Työjärjestyksessä määrätään erityisesti menettelyistä, jotka
koskevat puheenjohtajan nimittämistä, uuden puheenjohtajannimittämistä tämän tilalle ja uusien jäsenten nimittämistä entis-
ten jäsenten tilalle sekä tiettyjen tehtävien siirtämistä työryh-
mille.29.5.2007 L 136/57 Euroopan unionin virallinen lehti FI
87 artikla
Komiteoiden esittelijät ja asiantuntijoiden käyttäminen
1. Jos komitean tehtävänä on 77 artiklan mukaisesti antaa
lausunto tai tarkastella, onko jäsenvaltion toimittama asiakirja-
aineisto liitteen XV vaatimusten mukainen, komitea nimittää
yhden jäsenistään toimimaan esittelijänä. Komitea voi nimittäätoisen jäsenen esittelijän avustajaksi. Sekä esittelijä että hänenavustajansa sitoutuvat toimimaan yhteisön edun mukaisesti jaantavat tehtäviin sitoutumisestaan ja etunäkökohdistaan kirjal-lisen ilmoituksen. Komitean jäsentä ei nimitetä esittelijäksi yksit-
täiseen tapaukseen, jos hän ilmoittaa etunäkökohdasta, joka
saattaa heikentää kyseisen tapauksen puolueetonta tarkastelua.Komitea voi milloin tahansa vaihtaa kyseisen esittelijän tai hänenavustajansa toiseen komitean jäseneen, jos he esimerkiksi eivätvoi suorittaa tehtäviään asetettuun määräaikaan mennessä tai jos
ilmenee mahdollisia etunäkökohtia.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava kemikaalivirastolle sellais-
ten asiantuntijoiden nimet, joilla on osoitettua kokemusta
77 artiklassa tarkoitetuista tehtävistä ja jotka voivat osallistua
komiteoiden työryhmiin, ja ilmoitettava näiden pätevyys jaerikoisalat.
Kemikaalivirasto ylläpitää hyväksyttyjen asiantuntijoiden ajanta-
saista luetteloa. Luettelossa on oltava ensimmäisessä alakohdassatarkoitettujen asiantuntijoiden lisäksi myös muita sihteeristönsuoraan osoittamia asiantuntijoita.
3. Komiteoiden jäsenten tai komiteoiden tai valvontafoo-
rumin työryhmissä toimivien asiantuntijoiden tai muiden kemi-kaalivirastolle palveluja suorittavien henkilöiden tehtävät mää-
räytyvät kemikaaliviraston ja asianomaisen henkilön tai tarvit-
taessa kemikaaliviraston ja asianomaisen henkilön työnantajanvälisen kirjallisen sopimuksen mukaisesti.
Kemikaalivirasto suorittaa asianomaiselle henkilölle tai hänen
työnantajalleen palkkion maksutaulukon perusteella, jokasisältyy hallintoneuvoston antamiin rahoitusta koskeviin sään-töihin. Jos kyseinen henkilö ei suorita tehtäviään, pääjohtajallaon oikeus lopettaa tai keskeyttää sopimuksen voimassaolo taikka
jättää palkkio suorittamatta.
4. Palvelut, joita useat palveluntarjoajat voivat tarjota, voivat
edellyttää kiinnostuksenilmaisupyynnön esittämistä, jos:
a) se tieteellisten ja teknisten näkökohtien perusteella on
mahdollista, ja
b) se soveltuu kemikaaliviraston tehtäviin ja erityisesti tarpee-
seen taata ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea
taso.
Hallintoneuvosto vahvistaa pääjohtajan ehdotuksesta asiaan
sovellettavat menettelyt.
5. Kemikaalivirasto voi käyttää asiantuntijoiden palveluja
muiden sille kuuluvien erityistehtävien suorittamiseksi.88 artikla
Pätevyys ja etunäkökohdat
1. Komiteoiden ja valvontafoorumin kokoonpano on julkis-
tettava. Yksittäiset jäsenet voivat pyytää, ettei heidän nimiäänjulkisteta, jos he katsovat julkistamisen asettavan heidät vaaraan.Pääjohtaja päättää, noudatetaanko kyseisiä pyyntöjä. Jokaisennimityksen julkistamisen yhteydessä on eriteltävä kunkin jäsenenammatillinen pätevyys.
2. Hallintoneuvoston jäsenet, pääjohtaja sekä komiteoiden ja
valvontafoorumin jäsenet antavat ilmoituksen tehtäviin sitoutu-
misestaan samoin kuin ilmoituksen etunäkökohdistaan, joidenvoidaan katsoa heikentävän heidän riippumattomuuttaan.Kyseiset ilmoitukset tehdään kirjallisesti vuosittain ja kirjataankemikaaliviraston ylläpitämään rekisteriin, johon yleisöllä onoikeus pyynnöstä tutustua kemikaaliviraston toimitiloissa,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.
3. Hallintoneuvoston jäsenten, pääjohtajan, komiteoiden ja
valvontafoorumin jäsenten ja kaikkien kokoukseen osallistuvien
asiantuntijoiden on ilmoitettava jokaisessa kokouksessa sellai-sista etunäkökohdista, joiden voidaan katsoa heikentävän heidänriippumattomuuttaan esityslistalla olevien asioiden käsittelyssä.Etunäkökohdista ilmoittanut henkilö ei saa osallistua kyseisiä
esityslistan kohtia koskevaan äänestykseen.
89 artikla
Valituslautakunnan perustaminen
1. Valituslautakuntaan kuuluu puheenjohtaja ja kaksi muuta
jäsentä.
2. Puheenjohtajalla ja kahdella muulla jäsenellä on varajä-
senet, jotka edustavat heitä heidän poissa ollessaan.
3. Hallintoneuvosto nimittää puheenjohtajan, muut jäsenet ja
heidän varajäsenensä hakijoiden luettelosta, jota komissio onehdottanut Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muissa lehdissä
tai verkkosivuilla julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön perus-
teella. Heidät nimitetään kemikaaliturvallisuuden, luonnontie-teiden tai sääntely- tai tuomioistuinmenettelyjen kannalta merki-tyksellisen kokemuksen ja asiantuntemuksen perusteella.
Hallintoneuvosto voi nimittää ylimääräisiä jäseniä ja heidän vara-
jäseniään pääjohtajan suosituksesta saman menettelyn mukai-sesti, jos tämä on tarpeen sen varmistamiseksi, että valitukset
voidaan käsitellä tyydyttävässä ajassa.
4. Komissio päättää valituslautakunnan jäsenten kelpoisuus-
vaatimuksista 133 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyänoudattaen.
5. Puheenjohtajalla ja jäsenillä on yhtäläinen äänioikeus.29.5.2007 L 136/58 Euroopan unionin virallinen lehti FI
90 artikla
Valituslautakunnan jäsenet
1. Valituslautakunnan jäsenten, myös puheenjohtajan ja vara-
jäsenten, toimikausi on viisi vuotta. Toimikautta voidaan jatkaayhden kerran.
2. Valituslautakunnan jäsenet ovat riippumattomia. Päätöksiä
tehdessään heitä eivät sido mitkään ohjeet.
3. Valituslautakunnan jäsenet eivät saa hoitaa muita kemikaa-
liviraston tehtäviä.
4. Valituslautakunnan jäsenet voidaan vapauttaa tehtävistään
tai heidän nimensä voidaan poistaa luettelosta asianomaisenhenkilön toimikauden kestäessä vain, jos tähän on painavat syytja jos komissio tekee tätä koskevan päätöksen saatuaan hallinto-
neuvostolta lausunnon.
5. Valituslautakunnan jäsen ei voi osallistua muutoksenhaku-
menettelyyn, jos asia koskee hänen omaa etuaan, jos hän onaikaisemmin edustanut jompaakumpaa menettelyn osapuolistatai jos hän on osallistunut sen päätöksen tekemiseen, jotamuutoksenhaku koskee.
6. Jos valituslautakunnan jäsen ei 5 kohdassa mainituista
syistä katso voivansa osallistua johonkin tiettyyn muutoksenha-
kumenettelyyn, hänen on ilmoitettava asiasta valituslautakun-nalle. Muutoksenhakumenettelyn osapuoli voi jäävätä valituslau-takunnan jäsenen 5 kohdassa mainituista syistä tai jos tätä epäil-lään puolueellisuudesta. Jääväysperusteena ei voi käyttää jäsenen
kansallisuutta.
7. Valituslautakunta päättää, miten 5 ja 6 kohdassa tarkoite-
tuissa tapauksissa on meneteltävä. Asianomainen jäsen ei osal-listu asian käsittelyyn. Valituslautakuntaan otetaan kyseisenjäsenen tilalle tämän päätöksen tekoa varten varajäsen.
91 artikla
Päätökset, joihin voidaan hakea muutosta
1. Muutosta voidaan hakea kemikaaliviraston päätöksiin,
jotka on tehty 9 artiklan, 20 artiklan, 27 artiklan 6 kohdan,
30 artiklan 2 ja 3 kohdan ja 51 artiklan nojalla.
2. Edellä 1 kohdan mukaisesti tehdyllä valituksella on
lykkäävä vaikutus.
92 artikla
Asiavaltuus muutoksenhaussa sekä muutoksenhaun mää-
räaika, maksut ja muoto
1. Luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat hakea
muutosta päätökseen, joka on osoitettu heille, tai päätökseen,
jolla on suora ja yksilöllinen vaikutus heihin, vaikka se olisi
osoitettu jollekin toiselle henkilölle.2. Valitus ja sen perusteet on toimitettava kemikaalivirastolle
kirjallisesti kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun päätös onannettu tiedoksi kyseiselle henkilölle, tai jos tällaista tiedok-siantoa ei ole suoritettu, kuukauden kuluessa päivästä, jona tämäon saanut tiedon asiasta, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.
3. Kemikaaliviraston päätökseen muutosta hakevien henki-
löiden saattaa olla tarpeen maksaa IX osaston mukainen maksu.
93 artikla
Valituksen tutkiminen ja valitusta koskeva päätös
1. Jos pääjohtaja katsoo valituslautakunnan puheenjohtajaa
kuultuaan, että valitus voidaan ottaa käsiteltäväksi ja että sille on
perusteita, hän voi oikaista päätöksen 30 päivän kuluessa
92 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitetun valituksen jättämi-sestä.
2. Muissa kuin tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa
tapauksissa valituslautakunnan puheenjohtaja tutkii, voidaankovalitus ottaa käsiteltäväksi, 30 päivän kuluessa 92 artiklan2 kohdan mukaisesti toimitetun valituksen jättämisestä. Jos sevoidaan ottaa käsiteltäväksi, valituslautakunnalle annetaan tehtä-
väksi sen perusteiden tutkiminen. Muutoksenhakumenettelyn
osapuolilla on menettelyn aikana oikeus esittää suullisiahuomautuksia.
3. Valituslautakunta voi käyttää kaikkia kemikaaliviraston
toimivaltaan kuuluvia valtuuksia tai antaa asian kemikaalivi-raston toimivaltaisen elimen käsiteltäväksi jatkotoimia varten.
4. Komissio määrittää valituslautakuntaa koskevat menettelyt
133 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
94 artikla
Asian saattaminen Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oi-
keusasteen tuomioistuimen ja Euroopan yhteisöjen
tuomioistuimen käsiteltäväksi
1. Muutosta voidaan hakea yhteisöjen ensimmäisen oikeusas-
teen tuomioistuimessa tai yhteisöjen tuomioistuimessa perusta-
missopimuksen 230 artiklan mukaisesti valituslautakunnan teke-
mään päätökseen, tai niissä tapauksissa, joissa ei ole muutoksen-hakuoikeutta valituslautakunnassa, kemikaaliviraston tekemäänpäätökseen.
2. Jos kemikaalivirasto laiminlyö päätöksen tekemisen,
laiminlyöntiä koskeva kanne voidaan panna vireille yhteisöjenensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa tai yhteisöjentuomioistuimessa perustamissopimuksen 232 artiklan mukai-
sesti.
3. Kemikaaliviraston on toteutettava toimenpiteet, joita yhtei-
söjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tai yhteisöjen
tuomioistuimen tuomion täytäntöönpano edellyttää.29.5.2007 L 136/59 Euroopan unionin virallinen lehti FI
95 artikla
Ristiriitaisuudet muiden elinten antamien lausuntojen
kanssa
1. Kemikaaliviraston tehtävänä on tarkkailla ja ennakoida
mahdollisia ristiriitaisuuksia omien lausuntojensa ja muidenyhteisön lainsäädännön nojalla perustettujen, samanlaisia yleisenedun mukaisia tehtäviä hoitavien elinten antamien lausuntojenvälillä.
2. Jos kemikaalivirasto havaitsee mahdollisesti ristiriitaisia
kantoja, sen on otettava yhteys kyseiseen elimeen sen varmista-miseksi, että kummatkin osapuolet saattavat kaikki asiaankuu-luvat tieteelliset tai tekniset tiedot toisen osapuolen käyttöön ja
että mahdolliset tieteelliset tai tekniset ristiriitaisuudet yksilöi-
dään.
3. Jos havaitaan ristiriitaisia tieteellisiä tai teknisiä kantoja,
jotka on esittänyt jokin yhteisön erillisvirasto tai komissiontiedekomitea, viraston ja kyseisen elimen on tehtävä yhteistyötä
joko ristiriitaisuuden ratkaisemiseksi tai laatiakseen yhteisen
komissiolle toimitettavan asiakirjan, jossa selvitetään ristirii-taisten kantojen tieteelliset ja/tai tekniset näkökohdat.
96 artikla
Kemikaaliviraston talousarvio
1. Kemikaaliviraston tulot koostuvat:
a) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon (pääluokka
”Komissio”) sisältyvästä yhteisön tuesta;
b) yritysten suorittamista maksuista;
c) jäsenvaltioiden vapaaehtoisesta rahallisesta tuesta.
2. Kemikaaliviraston menot käsittävät henkilöstö-, hallinto-,
infrastruktuuri- ja toimintamenot.
3. Kunkin vuoden helmikuun 15 päivään mennessä pääjoh-
taja laatii alustavan talousarvioesityksen, joka käsittää seuraavanvarainhoitovuoden suunnitellut toimintamenot ja työohjelman,ja toimittaa hallintoneuvostolle tämän alustavan esityksen sekähenkilöstösuunnitelman, johon liittyy alustava henkilöstötau-
lukko.
4. Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.5. Hallintoneuvosto laatii vuosittain pääjohtajan laatiman
esityksen perusteella ennakkoarvion kemikaaliviraston tuloista ja
menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten. Hallintoneuvosto
toimittaa tämän ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstösuun-nitelmaa koskeva esitys, komissiolle viimeistään 31 päivänämaaliskuuta.
6. Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan yhteisöjen
yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen yhteydessä Eu-roopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä yhteisesti
’budjettivallan käyttäjä’.
7. Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, jotka
se katsoo henkilöstösuunnitelman ja yleisestä talousarviostasuoritettavan tuen määrän osalta välttämättömiksi, Euroopanyhteisöjen yleistä talousarviota koskevaan alustavaan esitykseen,
ja toimittaa alustavan talousarvioesityksen budjettivallan käyttä-
jälle perustamissopimuksen 272 artiklan mukaisesti.
8. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy kemikaaliviraston tukea
koskevat määrärahat.
Budjettivallan käyttäjä vahvistaa kemikaaliviraston henkilöstö-
suunnitelman.
9. Hallintoneuvosto vahvistaa kemikaaliviraston talousarvion.
Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan yhteisöjen yleinen talous-arvio on lopullisesti vahvistettu. Sitä mukautetaan tarvittaessa
vastaavasti.
10. Kaikki muutokset talousarvioon, mukaan luettuna henki-
löstösuunnitelma, tehdään edellä tarkoitettua menettelyä noudat-taen.
11. Hallintoneuvosto ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle viipy-
mättä aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi ollahuomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittami-seen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita kuten kiinteis-
töjen vuokraus tai hankinta. Hallintoneuvosto ilmoittaa asiasta
komissiolle.
Kun toinen budjettivallan käyttäjä on ilmoittanut aikomukses-
taan antaa lausunto, se toimittaa sen hallintoneuvostolle kuudenviikon kuluessa hankkeesta ilmoittamisesta.
97 artikla
Kemikaaliviraston talousarvion toteuttaminen
1. Pääjohtaja vastaa tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävistä
ja toteuttaa kemikaaliviraston talousarvion.
2. Kemikaaliviraston tilinpitäjä valvoo kemikaaliviraston
maksusitoutumismäärärahojen ja maksumäärärahojen käyttöäsekä kemikaaliviraston tulojen vahvistamista ja perimistä.
3. Kemikaaliviraston tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpää-
töksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varain-
hallinnosta komission tilinpitäjälle viimeistään kunkin varainhoi-
tovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivänä. Komis-sion tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen elintenalustavat tilinpäätökset Euroopan yhteisöjen yleiseen talousar-vioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesä-
kuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom)
N:o 1605/2002 (
1) 128 artiklan mukaisesti.29.5.2007 L 136/60 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna
asetuksella (EY, Euratom) N:o 1995/2006 (EUVL L 390, 30.12.2006,
s. 1).
4. Komission tilinpitäjä toimittaa kemikaaliviraston alustavan
tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- javarainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle viimeistäänkunkin varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31päivänä. Kyseinen selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja
varainhallinnosta toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja
neuvostolle.
5. Saatuaan kemikaaliviraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat
huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinutasetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 129 artiklan mukai-
sesti, pääjohtaja laatii kemikaaliviraston lopullisen tilinpäätöksen
omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoavarten.
6. Hallintoneuvosto antaa lausunnon kemikaaliviraston lopul-
lisesta tilinpäätöksestä.
7. Pääjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallinto-
neuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle,
komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään seu-raavan vuoden heinäkuun 1 päivänä.
8. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.9. Pääjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle
vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syys-
kuuta. Hän toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvos-tolle.
10. Ennen vuoden N+2 huhtikuun 30 päivää Euroopan
parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta pääjohtajallevastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttami-
sesta.
98 artikla
Petostentorjunta
1. Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumi-
seksi kemikaalivirastoon sovelletaan rajoituksetta Euroopan
petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä
toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvostonasetuksen (EY) N:o 1073/1999 (
1) säännöksiä.
2. Kemikaalivirastoa sitoo Euroopan petostentorjuntaviraston
(OLAF) sisäisistä tutkimuksista Euroopan parlamentin, Euroopanunionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä
25 päivänä toukokuuta 1999 tehty toimielinten välinen sopimus
1999/1074/Euratom (
2), ja se antaa välittömästi aiheelliset mää-
räykset, joita sovelletaan kemikaaliviraston koko henkilöstöön.
3. Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa
koskevissa sopimuksissa tai asiakirjoissa on todettava nimeno-maisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvit-
taessa tehdä tarkastuksia kemikaaliviraston varojen edunsaajienja niiden jakamisesta vastaavien toimihenkilöiden luona.
99 artikla
Varainhoitoasetus
Hallintoneuvosto vahvistaa kemikaalivirastoon sovellettavat
varainhoitoa koskevat säännöt komissiota kuultuaan. Säännötvoivat poiketa asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002
ainoastaan, jos kemikaaliviraston toiminta sitä nimenomaisesti
edellyttää ja jos komissio on antanut siihen etukäteen suostu-muksensa.
100 artikla
Kemikaaliviraston oikeushenkilöllisyys
1. Kemikaalivirasto on yhteisön elin, ja se on oikeushenkilö.
Kemikaalivirastolla on kussakin jäsenvaltiossa laajin oikeushenki-lölle kansallisen lainsäädännön mukaan kuuluva oikeuskelpoi-suus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteääomaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäyn-
neissä.
2. Kemikaalivirastoa edustaa sen pääjohtaja.
101 artikla
Kemikaaliviraston vastuu
1. Kemikaaliviraston sopimussuhteeseen perustuva vastuu
määräytyy sopimukseen sovellettavan lain mukaan. Yhteisöjentuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia kemikaaliviraston
tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen
nojalla.
2. Sopimussuhteen ulkopuolista vastuuta koskevissa asioissa
kemikaaliviraston on korvattava kemikaaliviraston tai sen henki-
löstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenval-
tioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukai-sesti.
Yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta tällaisten vahinkojen
korvaamista koskevissa riita-asioissa.
3. Toimihenkilöiden henkilökohtaista taloudellista ja kurinpi-
dollista vastuuta kemikaalivirastoa kohtaan säännellään kemikaa-
liviraston henkilöstöön sovellettavissa asiaa koskevissa määräyk-
sissä.29.5.2007 L 136/61 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.
(2) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.
102 artikla
Kemikaaliviraston erioikeudet ja vapaudet
Kemikaalivirastoon sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksia
ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.
103 artikla
Henkilöstösäännöt
1. Kemikaaliviraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan
yhteisöjen virkamiehiin ja muihin toimenhaltijoihin sovellettaviapalvelussuhteen ehtoja. Kemikaalivirasto käyttää henkilöstöönsä
nähden valtuuksia, jotka on annettu nimittävälle viranomaiselle.
2. Hallintoneuvosto antaa tarvittavat soveltamissäännökset
yhteisymmärryksessä komission kanssa.
3. Kemikaaliviraston henkilöstö muodostuu komission tai
jäsenvaltioiden määräämistä tai tilapäisesti siirtämistä virkamie-
histä sekä muista toimenhaltijoista, jotka kemikaalivirasto ottaapalvelukseen sen mukaan kuin kemikaaliviraston tehtävien suo-rittaminen edellyttää. Kemikaalivirasto ottaa henkilöstönsäpalvelukseen 78 artiklan d kohdassa tarkoitettuun monivuoti-
seen työohjelmaan sisältyvän henkilöstösuunnitelman perus-
teella.
104 artikla
Kielet
1. Kemikaalivirastoon sovelletaan 15 päivänä huhtikuuta
1958 annettua asetusta N:o 1 Euroopan talousyhteisössä käytet-täviä kieliä koskevista järjestelyistä (
1).
2. Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii kemi-
kaaliviraston toiminnan edellyttämistä käännöspalveluista.
105 artikla
Salassapitovelvollisuus
Hallintoneuvoston, komiteoiden ja valvontafoorumin jäsenet,
asiantuntijat, virkamiehet ja muut kemikaaliviraston toimenhal-
tijat eivät saa senkään jälkeen, kun heidän tehtävänsä ovat päät-
tyneet, luovuttaa salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluviatietoja.
106 artikla
Kolmansien maiden osallistuminen
Hallintoneuvosto voi yhteisymmärryksessä asianomaisen komi-
tean tai valvontafoorumin kanssa kutsua kolmansien maiden
edustajia osallistumaan kemikaaliviraston työhön.107 artikla
Kansainvälisten järjestöjen osallistuminen
Hallintoneuvosto voi yhteisymmärryksessä asianomaisen komi-
tean tai valvontafoorumin kanssa kutsua sellaisten kansainvä-listen järjestöjen edustajia osallistumaan tarkkailijoina kemikaali-
viraston työhön, joiden etua kemikaalien sääntely koskee.
108 artikla
Yhteydet sidosryhmiä edustaviin järjestöihin
Hallintoneuvosto kehittää yhteisymmärryksessä komission
kanssa yhteyksiä kemikaaliviraston sekä asiaankuuluvien sidos-ryhmiä edustavien järjestöjen välillä.
109 artikla
Avoimuussäännöt
Avoimuuden varmistamiseksi hallintoneuvosto vahvistaa pääjoh-
tajan ehdotuksesta ja komission suostumuksella säännöt, joidenmukaisesti sellaisenaan, valmisteissa tai esineissä olevienaineiden turvallisuutta koskevat, sääntelyyn liittyvät tai tieteel-
liset tai tekniset tiedot, jotka eivät ole luottamuksellisia, saate-
taan yleisön saataville.
110 artikla
Suhteet muihin tämän alan kysymyksiä käsitteleviin
yhteisön elimiin
1. Kemikaalivirasto tekee yhteistyötä yhteisön muiden elimien
kanssa, jotta varmistetaan vastavuoroinen tuki kunkin elimen
tehtävien suorittamiseksi ja erityisesti päällekkäisen työn välttä-
miseksi.
2. Pääjohtaja vahvistaa riskinarviointikomiteaa ja Euroopan
elintarviketurvallisuusviranomaista kuultuaan sellaisia aineita
koskevat menettelytapasäännöt, joiden osalta on pyydettylausuntoa elintarviketurvallisuuteen liittyen. Hallintoneuvostohyväksyy kyseiset menettelytapasäännöt yhteisymmärryksessäkomission kanssa.
Tämän osaston säännökset eivät vaikuta muutoin Euroopan
elintarviketurvallisuusviranomaiselle annettuihin toimivaltuuk-siin.
3. Tämä osasto ei vaikuta Euroopan lääkearviointivirastolle
annettuihin toimivaltuuksiin.
4. Pääjohtaja vahvistaa työntekijöiden suojelua koskevat
menettelytapasäännöt kuultuaan riskinarviointikomiteaa, sosioe-konomisesta analyysista vastaavaa komiteaa ja työturvallisuuden,työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavaa komiteaa.
Hallintoneuvosto hyväksyy kyseiset menettelytapasäännöt yhteis-
ymmärryksessä komission kanssa.29.5.2007 L 136/62 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL 17, 6.10.1958, s. 385/58, asetus sellaisena kuin se on viimeksi
muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 920/2005 (EUVL L 156,
18.6.2005, s. 3).
Tämän osaston säännökset eivät vaikuta työturvallisuuden,
työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalle komitealle jaEuroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastolle annettuihintoimivaltuuksiin.
111 artikla
Kemikaalivirastolle tietoja toimitettaessa käytettävät lomak-
keet ja ohjelmistot
Kemikaalivirasto laatii lomakkeita ja asettaa ne maksutta saata-
ville samoin kuin ohjelmistopaketteja ja asettaa ne saatavilleverkkosivuillaan käytettäviksi tietojen toimittamiseen kemikaali-
virastolle. Jäsenvaltioiden, valmistajien, maahantuojien, jakeli-
joiden ja jatkokäyttäjien on käytettävä näitä lomakkeita ja ohjel-mistopaketteja toimittaessaan tietoja kemikaalivirastolle tämänasetuksen mukaisesti. Kemikaalivirasto asettaa saataville erityi-sesti ohjelmistotyökaluja helpottaakseen kaikkien 12 artiklan1 kohdan mukaisesti rekisteröitäviä aineita koskevien tietojen
toimittamista.
Rekisteröintiä varten 10 artiklan a kohdassa tarkoitettu tekninen
asiakirja-aineisto toimitetaan IUCLID-yhteensopivassa muodossa(yhdenmukaisten kemiallisten tietojen kansainvälinen tietokanta).Kemikaalivirasto koordinoi kyseisen muodon kehittämistä
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa
mahdollisimman pitkälle viedyn yhdenmukaistamisen varmista-miseksi.
XI OSASTO
LUOKITUSTEN JA MERKINTÖJEN LUETTELO
112 artikla
Soveltamisala
Tätä osastoa sovelletaan:
a) rekisteröintiä edellyttäviin aineisiin;
b) direktiivin 67/548/ETY 1 artiklan soveltamisalaan kuuluviin
aineisiin, jotka täyttävät kyseisen direktiivin mukaiset vaaral-listen aineiden luokituskriteerit ja jotka saatetaan markki-noille joko sellaisenaan tai direktiivissä 1999/45/EY määri-tellyt pitoisuusrajat ylittävänä valmisteena, silloin kun se onmerkityksellistä, minkä perusteella kyseinen valmiste luokitel-
laan vaaralliseksi.
113 artikla
Kemikaalivirastolle tehtävät ilmoitukset
1. Jokaisen valmistajan, maahantuojan tai esineiden tuottajan
taikka valmistajien, maahantuojien tai esineiden tuottajienryhmän, joka saattaa markkinoille 112 artiklan soveltamisalaan
kuuluvan aineen, on ilmoitettava kemikaalivirastolle seuraavattiedot kyseisen aineen sisällyttämiseksi 114 artiklan mukaiseenluetteloon, ellei kyseisiä tietoja ole toimitettu osana rekisteröin-tiä:
a) aineen (aineiden) markkinoille saattamisesta vastaavan
valmistajan (vastaavien valmistajien), maahantuojan (maahan-
tuojien) tai esineiden tuottajan (tuottajien) tunnistetiedot sitenkuin liitteessä VI olevassa 1 jaksossa täsmennetään;
b) aineen (aineiden) tunnistetiedot siten kuin liitteessä VI olevan
2 jakson 2.1–2.3.4 kohdassa täsmennetään;
c) direktiivin 67/548/ETY 4 ja 6 artiklan mukainen aineen
(aineiden) vaarallisuusluokitus;
d) direktiivin 67/548/ETY 23 artiklan c–f alakohdan mukainen
aineen (aineiden) vaaramerkintä;
e) direktiivin 67/548/ETY 4 artiklan 4 kohdan ja direktiivin
1999/45/EY 4–7 artiklan mukaiset pitoisuusrajat tarvittaessa.
2. Jos 1 kohdan mukaisen velvollisuuden tuloksena luette-
loon on tehty keskenään erilaisia kirjauksia samasta aineesta,ilmoittajien ja rekisteröijien on pyrittävä kaikin tavoin sopimaanluetteloon sisällytettävästä kirjauksesta.
3. Ilmoittajien on saatettava 1 kohdassa luetellut tiedot ajan
tasalle, kun
a) tuotetaan uutta tieteellistä tai teknistä tietoa, joka aiheuttaa
muutoksia kyseisen aineen luokitukseen ja merkintöihin;
b) ainetta koskevien keskenään erilaisten kirjausten ilmoittajat ja
rekisteröijät sopivat kirjauksesta 3 kohdan mukaisesti.
114 artikla
Luokitusten ja merkintöjen luettelo
1. Kemikaaliviraston tehtävänä on perustaa tietokannan
muodossa oleva luokitusten ja merkintöjen luettelo, joka sisältää113 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot, ja ylläpitää sitä; tämä
koskee sekä 113 artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoitettuja
tietoja että osana rekisteröintiä toimitettuja tietoja. Tämän tieto-kannan tiedot, jotka määritetään 119 artiklan 1 kohdassa, asete-taan julkisesti saataville. Kemikaalivirasto antaa mahdollisuudentutustua luettelon sisältämiä aineita koskeviin muihin tietoihin
niille ilmoittajille ja rekisteröijille, jotka ovat toimittaneet tietoja
kyseisistä aineista 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
Kemikaalivirasto saattaa luettelon ajan tasalle aina saadessaan
päivitettyä tietoa 113 artiklan 3 kohdan mukaisesti.29.5.2007 L 136/63 Euroopan unionin virallinen lehti FI
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi kemikaali-
virasto kirjaa jokaiseen kirjaukseen tarvittaessa seuraavat tiedot:
a) onko kirjauksen sisältämä aineen luokitus ja merkinnät
yhdenmukaistettu yhteisön tasolla, mistä on osoituksenamaininta direktiivin 67/548/ETY liitteessä I;
b) onko kirjaus saman aineen rekisteröijien 11 artiklan 1 kohdan
mukainen yhteinen kirjaus;
c) onko kirjaus erilainen kuin luetteloon tehty toinen kirjaus
samasta aineesta;
d) aineen rekisteröintinumero (rekisteröintinumerot), jos se on
saatavissa.
115 artikla
Luokitusten ja merkintöjen yhdenmukaistaminen
1. Yhteisön tasolla yhdenmukaistettu luokitus ja merkinnät
on 1 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen lisättävä direktiivin67/548/ETY liitteeseen I yleensä silloin, kun kyseinen aine luoki-tellaan syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien tai lisäänty-
mismyrkyllisten aineiden kategoriaan 1, 2 tai 3 kuuluvaksi
aineeksi taikka hengitysteitä herkistäväksi aineeksi. Yhdenmu-kaistettu luokitus ja merkintöjä muiden vaikutusten osaltavoidaan lisätä direktiivin 67/548/ETY liitteeseen I tapauskohtai-sesti, jos esitetyin perusteluin voidaan osoittaa, että yhteisön
tason toimia tarvitaan. Tätä tarkoitusta varten jäsenvaltioiden
toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä kemikaalivirastolleyhdenmukaistettua luokitusta ja merkintöjä koskevia ehdotuksialiitteen XV mukaisesti.
2. Riskinarviointikomitea antaa ehdotuksesta lausunnon ja
antaa sidosryhmille mahdollisuuden esittää sitä koskeviahuomautuksia. Kemikaalivirasto toimittaa lausunnon ja mahdol-liset huomautukset komissiolle, joka tekee asiasta päätöksendirektiivin 67/548/ETY 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
116 artikla
Siirtymäsäännökset
Edellä 113 artiklassa tarkoitettuja velvollisuuksia sovelletaan
1 päivästä joulukuuta 2010 alkaen.
XII OSASTO
TIEDOTTAMINEN
117 artikla
Kertomukset
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava joka viides vuosi komis-
siolle kertomus, joka koskee tämän asetuksen soveltamistaniiden omalla alueella ja johon sisältyvät arviointia ja täytän-
töönpanon valvontaa koskevat jaksot, kuten 127 artiklassakuvataan.
Ensimmäinen kertomus on toimitettava 1 päivään kesäkuuta
2010 mennessä.
2. Kemikaalivirasto toimittaa joka viides vuosi komissiolle
kertomuksen tämän asetuksen toiminnasta. Kemikaalivirastosisällyttää kertomukseensa tiedot 11 artiklan mukaisesta tietojenyhteisestä toimittamisesta ja yhteenvedon tietojen erikseen
toimittamiselle annetuista selityksistä.
Ensimmäinen kertomus on toimitettava 1 päivään kesäkuuta
2011 mennessä.
3. Muilla kuin eläimillä tehtävän testauksen edistämistavoit-
teen mukaisesti kemikaalivirasto toimittaa komissiolle kolmen
vuoden välein kertomuksen eläinkokeita korvaavien menetel-
mien ja testausstrategioiden täytäntöönpanotilanteesta ja käyttä-misestä tiedon tuottamiseen sisäisistä ominaisuuksista ja riskin-arviointeihin tämän asetuksen vaatimusten täyttämiseksi.
Ensimmäinen kertomus on toimitettava 1 päivään kesäkuuta
2011 mennessä.
4. Komissio julkaisee joka viides vuosi yleiskertomuksen:
a) joka koskee tämän asetuksen toiminnasta saatua kokemusta
ja joka sisältää edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut tiedot ja
b) jossa kerrotaan komission vaihtoehtoisten testimenetelmien
kehittämiseen ja arviointiin antaman rahoituksen määrä jajakautuminen.
Ensimmäinen kertomus julkaistaan 1 päivään kesäkuuta 2012
mennessä.
118 artikla
Tietojen saatavuus
1. Kemikaaliviraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan
asetusta (EY) N:o 1049/2001.
2. Seuraavien tietojen antamisen katsotaan tavallisesti vaaran-
tavan asianomaisen kaupallisten etujen suojelun:
a) tiedot valmisteen täydellisestä koostumuksesta;
b) aineen tai valmisteen täsmällinen käyttö, toiminta tai sovelta-
minen, mukaan lukien täsmälliset tiedot käytöstä välituot-teena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 6 kohdan
ja 64 artiklan 2 kohdan soveltamista;
c) valmistetun tai markkinoille saatetun aineen tai valmisteen
täsmällinen tonnimäärä;29.5.2007 L 136/64 Euroopan unionin virallinen lehti FI
d) valmistajan tai maahantuojan yhteydet jakelijoihinsa tai jatko-
käyttäjiinsä.
Jos tarvitaan kiireellisiä toimia ihmisten terveyden, turvalli-
suuden tai ympäristön suojelemiseksi esimerkiksi hätätilanteissa,kemikaalivirasto voi antaa tässä kohdassa tarkoitetut tiedot.
3. Hallintoneuvosto antaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001
soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, muun muassamuutoksenhakukeinoista salassapitopyynnön tultua osittain taikokonaan hylätyksi, 1 päivään kesäkuuta 2008 mennessä.
4. Kemikaaliviraston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan
nojalla tekemien päätösten osalta voidaan tehdä kantelu Euroo-
pan oikeusasiamiehelle perustamissopimuksen 195 artiklassa
esitetyin edellytyksin tai nostaa kanne Euroopan yhteisöjentuomioistuimessa perustamissopimuksen 230 artiklassa esitetyinedellytyksin.
119 artikla
Yleisön oikeus tutustua tietoihin sähköisesti
1. Seuraavat kemikaaliviraston hallussaan pitämät tiedot,
jotka koskevat aineita joko sellaisenaan, valmisteissa tai esineissä,saatetaan julkisesti saataville maksutta Internetissä 77 artiklan2 kohdan e alakohdan mukaisesti:
a) IUPAC-nimikkeistössä esiintyvä nimi, vaarallisten aineiden
osalta direktiivissä 67/548/ETY tarkoitetussa merkityksessä,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan f ja g alakohdan
soveltamista;
b) aineen nimi sellaisena kuin se mahdollisesti esiintyy EINECS-
luettelossa;
c) aineen luokitus ja merkintä;
d) aineen fysikaalis-kemialliset tiedot sekä tiedot sen kulkeutu-
misesta ja käyttäytymisestä ympäristössä;
e) kaikkien toksikologisten ja ympäristötoksikologisten tutki-
musten tulokset;
f) liitteen I mukaisesti määritetty johdettu vaikutukseton taso
(DNEL) tai arvioitu vaikutukseton pitoisuus (PNEC);
g) liitteessä VI olevan 4 ja 5 jakson mukaiset ohjeet aineen
turvallisesta käytöstä;
h) liitteen IX tai X mukaisesti mahdollisesti pyydettävät analyysi-
menetelmät, joiden avulla ympäristöön päästetty vaarallinenaine voidaan osoittaa sekä ihmisten välitön altistuminen
aineelle määrittää.
2. Seuraavat tiedot, jotka koskevat aineita joko sellaisenaan,
valmisteissa tai esineissä, saatetaan julkisesti saataville maksutta
Internetissä 77 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti, paitsijos tiedot toimittava osapuoli toimittaa 10 artiklan a kohdan
xi alakohdan mukaiset kemikaaliviraston hyväksymät perustelutsille, miksi tällainen julkaiseminen voisi haitata rekisteröijän taijonkin toisen asianomaisen kaupallisia etuja:
a) aineen puhtausaste ja vaarallisiksi tiedettyjen epäpuhtauksien
ja/tai lisäaineiden tunnistetiedot, jos kyseiset tiedot ovat olen-
naisia luokituksen ja merkintöjen kannalta;
b) tonnimääräinen kokonaistaso (1–10 tonnia, 10–100 tonnia,
100–1 000 tonnia tai yli 1 000 tonnia), johon tietty aine onrekisteröity;
c) tutkimustiivistelmät tai yksityiskohtaiset tutkimustiivistelmät
edellä 1 kohdan d ja e alakohdassa tarkoitetuista tiedoista;
d) käyttöturvallisuustiedotteeseen sisältyvät, muut kuin
1 kohdassa tarkoitetut tiedot;
e) aineen kauppanimi (kauppanimet);
f) IUPAC-nimikkeistössä esiintyvä nimi niiden muiden kuin
vaiheittain rekisteröitävien aineiden osalta, jotka ovat vaaral-lisia direktiivissä 67/548/ETY tarkoitetussa merkityksessä,kuuden vuoden ajan;
g) IUPAC-nimikkeistössä esiintyvä nimi direktiivissä
67/548/ETY tarkoitetussa merkityksessä vaarallisten aineiden
osalta, joita käytetään ainoastaan yhteen tai useampaan seu-raavista tarkoituksista:
i) välituotteena;
ii) tieteellisessä tutkimuksessa ja kehittämisessä;
iii) tuote- tai prosessisuuntautuneessa tutkimuksessa ja kehit-
tämisessä.
120 artikla
Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen
kanssa
Kemikaaliviraston tämän asetuksen mukaisesti vastaanottamia
tietoja voidaan luovuttaa kolmannen maan hallinnolle tai kansal-liselle viranomaiselle tai kansainväliselle järjestölle yhteisön jakyseisen kolmannen osapuolen välillä vaarallisten kemikaalienviennistä ja tuonnista 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY)
N:o 304/2003 (
1) tai EY:n perustamissopimuksen 181 a artiklan
3 kohdan nojalla tehdyn sopimuksen mukaisesti, sanotunkuitenkaan rajoittamatta 118 ja 119 artiklan soveltamista, edel-lyttäen että molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:
a) sopimuksen tarkoituksena on tämän asetuksen soveltamisa-
laan kuuluvia kemikaaleja koskevan lainsäädännön täytän-
töönpanoa tai siihen liittyvää hallinnointia koskeva yhteistyö;29.5.2007 L 136/65 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EUVL L 63, 6.3.2003, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet-
tuna komission asetuksella (EY) N:o 777/2006 (EUVL L 136,
24.5.2006, s. 9).
b) kolmas osapuoli suojelee luottamuksellisia tietoja keskinäisen
sopimuksen mukaisesti.
XIII OSASTO
TOIMIVALTAISET VIRANOMAISET
121 artikla
Nimeäminen
Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltainen viranomainen tai
toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat tässä asetuksessatoimivaltaisille viranomaisille osoitetuista tehtävistä sekä yhteis-työstä komission ja kemikaaliviraston kanssa tämän asetuksentäytäntöön panemiseksi. Jäsenvaltioiden on asetettava toimival-
taisten viranomaisten käyttöön riittävät resurssit, jotta nämä
voivat niiden ja muiden käytettävissä olevien resurssien avullasuorittaa tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä oikea-aikaisesti jatehokkaasti.
122 artikla
Toimivaltaisten viranomaisten yhteistyö
Toimivaltaisten viranomaisten on toimittava yhteistyössä keske-
nään tässä asetuksessa säädettyjen tehtäviensä suorittamiseksi jaannettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille
kyseisten tehtävien kannalta tarpeellinen ja hyödyllinen tuki.
123 artikla
Tiedottaminen yleisölle aineiden riskeistä
Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tiedotettava
väestölle aineisiin liittyvistä riskeistä, kun tiedottaminen katso-taan tarpeelliseksi ihmisten terveyden tai ympäristön suojelemi-seksi. Kemikaalivirasto toimittaa toimivaltaisia viranomaisia jasidosryhmiä kuultuaan sekä asiaa koskeviin parhaisiin käytäntei-siin nojautuen ohjeita tiedottamiseen kemiallisten aineiden
riskeistä ja turvallisesta käytöstä sellaisenaan, valmisteissa tai
esineissä tällaisten jäsenvaltioiden toimien koordinoimiseksi.
124 artikla
Muut velvollisuudet
Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava sähköisesti kemi-
kaalivirastolle kaikki hallussaan olevat tiedot 12 artiklan1 kohdan mukaisesti rekisteröidyistä aineista, joiden asiakirja-aineistoihin ei sisälly kaikkia liitteessä VII tarkoitettuja tietojaerityisesti sen osalta, onko täytäntöönpanon valvontaan tai seu-
rantaan liittyvissä toimissa tullut esiin riskiepäilyjä. Toimival-
taisen viranomaisen on saatettava nämä tiedot tarvittaessa ajantasalle.
Jäsenvaltioiden on perustettava kansallisia neuvontapalveluja
antamaan valmistajille, maahantuojille, jatkokäyttäjille ja muilleasianosaisille neuvontaa niistä tehtävistä ja velvollisuuksista, joita
kullekin on asetettu tämän asetuksen nojalla erityisesti12 artiklan 1 kohdan mukaisen aineiden rekisteröinnin osalta,77 artiklan 2 kohdan g alakohdassa tarkoitettujen kemikaalivi-raston laatimien toimintaohjeiden lisäksi.
XIV OSASTO
TÄYTÄNTÖÖNPANON VALVONTA
125 artikla
Jäsenvaltioiden tehtävät
Jäsenvaltioiden on ylläpidettävä järjestelmää, jossa suoritetaan
virallista valvontaa ja muita olosuhteiden kannalta tarkoituksen-mukaisia toimia.
126 artikla
Seuraamukset
Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen säännösten rikko-
misen seuraamuksista ja ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimen-piteisiin niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamustenon oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioidenon ilmoitettava kyseiset säännökset komissiolle viimeistään
1 päivänä joulukuuta 2008 ja ilmoitettava viipymättä niihin
myöhemmin mahdollisesti tehdyistä muutoksista.
127 artikla
Kertomus
Edellä 117 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on
täytäntöönpanon valvonnan osalta esitettävä virallisten tarkas-
tusten tulokset, suoritettu seuranta, määrätyt seuraamukset ja
muut edellisen raportointijakson aikana toteutetut 125 ja126 artiklan mukaiset toimenpiteet. Valvontafoorumin onhyväksyttävä kertomuksiin sisällytettävät yhteiset asiat. Komissiosaattaa kyseiset kertomukset kemikaaliviraston ja valvontafoo-
rumin saataville.
XV OSASTO
SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET
128 artikla
Vapaa liikkuvuus
1. Jollei 2 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltiot eivät saa
kieltää, rajoittaa tai estää tämän asetuksen soveltamisalaankuuluvan aineen valmistusta, maahantuontia, markkinoille saat-tamista tai käyttöä sellaisenaan, valmisteessa tai esineessä, kunkyseinen aine on tämän asetuksen tai tarvittaessa tämän
asetuksen täytäntöönpanosta annettujen yhteisön säädösten
mukainen.29.5.2007 L 136/66 Euroopan unionin virallinen lehti FI
2. Tämän asetuksen säännöksillä ei estetä jäsenvaltioita pitä-
mästä voimassa tai antamasta työntekijöiden, ihmisten terveydenja ympäristön suojelemista koskevia kansallisia sääntöjä, joitasovelletaan tapauksiin, joissa tällä asetuksella ei yhdenmukaistetavalmistusta, markkinoille saattamista tai käyttöä koskevia vaati-
muksia.
129 artikla
Suojalauseke
1. Jos jäsenvaltiolla on perustellut syyt katsoa, että tarvitaan
kiireellisiä toimia ihmisten terveyden tai ympäristön suojelemi-
seksi tietyn aineen osalta sellaisenaan, valmisteessa tai esineessä,vaikka se täyttää tämän asetuksen vaatimukset, jäsenvaltio voitoteuttaa asianmukaisia väliaikaisia toimenpiteitä. Jäsenvaltionon viipymättä ilmoitettava asiasta komissiolle, kemikaalivirastolleja muille jäsenvaltioille sekä perusteltava päätöksensä ja toimitet-
tava tieteelliset ja tekniset tiedot, joihin väliaikainen toimenpide
perustuu.
2. Komissio tekee päätöksen 133 artiklan 3 kohdassa tarkoi-
tettua menettelyä noudattaen 60 päivän kuluessa tiedon vastaan-ottamisesta jäsenvaltiolta. Tällä päätöksellä joko:
a) hyväksytään väliaikainen toimenpide päätöksessä määrite-
tyksi ajaksi; tai
b) vaaditaan jäsenvaltiota peruuttamaan väliaikainen toimen-
pide.
3. Jos 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa päätöksessä
jäsenvaltion toteuttama väliaikainen toimenpide sisältää aineenmarkkinoille saattamista tai käyttöä koskevan rajoituksen, asian-omaisen jäsenvaltion on aloitettava yhteisön rajoitusmenettelytoimittamalla kemikaalivirastolle asiakirja-aineisto liitteen XV
mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jona komissio
on tehnyt päätöksensä.
4. Kun on kyse 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta päätök-
sestä, komissio tutkii, onko tätä asetusta tarpeen mukauttaa.
130 artikla
Päätösten perustelut
Toimivaltaisten viranomaisten, kemikaaliviraston ja komission
on perusteltava kaikki tämän asetuksen nojalla tekemänsäpäätökset.
131 artikla
Liitteiden muutokset
Liitteitä voidaan muuttaa 133 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua
menettelyä noudattaen.132 artikla
Täytäntöönpanolainsäädäntö
Tämän asetuksen säännösten tehokkaan täytäntöönpanon edel-
lyttämät säädökset annetaan 133 artiklan 3 kohdassa tarkoi-tettua menettelyä noudattaen.
133 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen
1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun
päätöksen 8 artikla.
3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen
1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun
päätöksen 8 artikla.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa säädetyksi mää-
räajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.
4. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen
1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaenhuomioon mainitun päätöksen 8 artikla.
5. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
134 artikla
Kemikaaliviraston perustamista koskevat valmistelut
1. Komissio antaa tarvittavan tuen kemikaaliviraston perusta-
mista varten.
2. Tätä varten komissio voi, kunnes pääjohtaja aloittaa tehtä-
vänsä, sen jälkeen kun kemikaaliviraston hallintoneuvosto on
hänet nimittänyt 84 artiklan mukaisesti, kemikaaliviraston
lukuun ja kemikaaliviraston talousarviota käyttäen:
a) nimittää henkilöstöä, mukaan lukien sellaisen henkilön
nimittäminen, joka suorittaa pääjohtajan hallinnollisettehtävät väliaikaisesti, ja
b) tehdä muita sopimuksia.
135 artikla
Ilmoitettuja aineita koskevat siirtymätoimenpiteet
1. Ilmoittajille osoitettuja pyyntöjä antaa toimivaltaisille vi-
ranomaisille lisätietoja direktiivin 67/548/ETY 16 artiklan
2 kohdan mukaisesti on pidettävä tämän asetuksen 51 artiklan
mukaisesti tehtyinä päätöksinä.29.5.2007 L 136/67 Euroopan unionin virallinen lehti FI
2. Ilmoittajalle osoitettuja pyyntöjä antaa ainetta koskevia
lisätietoja direktiivin 67/548/ETY 16 artiklan 1 kohdan mukai-sesti on pidettävä tämän asetuksen 52 artiklan mukaisestitehtyinä päätöksinä.
Tällaisen aineen katsotaan kuuluvan säännöllisesti päivitettävään
yhteisön toimintasuunnitelmaan tämän asetuksen 44 artiklan
2 kohdan mukaisesti ja olevan sen jäsenvaltion valitsema tämän
asetuksen 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jonka toimivaltainenviranomainen on pyytänyt lisätietoja direktiivin 67/548/ETY7 artiklan 2 kohdan ja 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
136 artikla
Olemassa olevia aineita koskevat siirtymätoimenpiteet
1. Niitä valmistajille ja maahantuojille osoitettuja pyyntöjä
antaa komissiolle tietoja, jotka tehdään komission asetuksella
asetuksen (ETY) N:o 793/93 10 artiklan 2 kohdan soveltami-seksi, on pidettävä tämän asetuksen 52 artiklan mukaisestitehtyinä päätöksinä.
Aineesta vastaava toimivaltainen viranomainen on se jäsenval-
tion toimivaltainen viranomainen, joka on nimetty esittelijäksiasetuksen (ETY) N:o 793/93 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jase suorittaa tämän asetuksen 46 artiklan 3 kohdassa ja
48 artiklassa tarkoitetut tehtävät.
2. Niitä valmistajille ja maahantuojille osoitettuja pyyntöjä
antaa komissiolle tietoja, jotka tehdään komission asetuksellaasetuksen (ETY) N:o 793/93 12 artiklan 2 kohdan soveltami-seksi, on pidettävä tämän asetuksen 52 artiklan mukaisestitehtyinä päätöksinä. Kemikaalivirasto nimeää aineesta vastaavantoimivaltaisen viranomaisen, joka suorittaa tämän asetuksen
46 artiklan 3 kohdassa ja 48 artiklassa tarkoitetut tehtävät.
3. Jäsenvaltion, jonka esittelijä ei ole toimittanut 1 päivään
kesäkuuta 2008 mennessä riskinarviointia ja tarvittaessa riskien
rajoittamista koskevaa strategiaa asetuksen (ETY) N:o 793/9310 artiklan 3 kohdan mukaisesti, on:
a) dokumentoitava vaaroja ja riskejä koskevat tiedot tämän
asetuksen liitteessä XV olevan B osan mukaisesti;
b) sovellettava tämän asetuksen 69 artiklan 4 kohtaa edellä a
kohdassa tarkoitettujen tietojen pohjalta; ja
c) laadittava asiakirja siitä, miten sen mukaan olisi käsiteltävä
muita mahdollisesti tunnistettuja riskejä muin toimin kuin
muuttamalla tämän asetuksen liitettä XVII.
Edellä tarkoitetut tiedot toimitetaan kemikaalivirastolle 1 päivään
joulukuuta 2008 mennessä.137 artikla
Rajoituksia koskevat siirtymätoimenpiteet
1. Komissio laatii tarvittaessa 1 päivään kesäkuuta 2010
mennessä liitettä XVII koskevan muutosluonnoksen, jossa
otetaan huomioon toinen seuraavista:
a) mahdolliset riskinarvioinnit ja suositukset riskien rajoittami-
seksi tarvittavasta toimintaperiaatteesta, jotka on hyväksyttyyhteisön tasolla asetuksen (ETY) N:o 793/93 11 artiklanmukaisesti siltä osin kuin niihin sisältyy ehdotuksia tämänasetuksen VIII osaston mukaisiksi rajoituksiksi mutta joiden
osalta ei ole vielä tehty päätöstä direktiivin 76/769/ETY
nojalla;
b) mahdolliset direktiivin 76/769/ETY mukaisten rajoitusten
käyttöönottoa tai muuttamista koskevat ehdotukset, jotka ontoimitettu asianomaisille toimielimille mutta joita ei ole vielä
hyväksytty.
2. Kaikki 129 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut asiakirja-
aineistot toimitetaan komissiolle 1 päivään kesäkuuta 2010saakka. Komissio laatii tarvittaessa ehdotuksen muutokseksi liit-teeseen XVII.
3. Kaikki 1 päivästä kesäkuuta 2007 alkaen tehtävät
muutokset direktiivin 76/769/ETY mukaisiin rajoituksiin sisälly-tetään liitteeseen XVII 1 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen.
138 artikla
Uudelleentarkastelu
1. Komissio tarkastelee 1 päivään kesäkuuta 2019 mennessä
asiaa uudelleen sen arvioimiseksi, olisiko velvollisuutta, jokakoskee kemikaaliturvallisuusarvioinnin laatimista ja sen esittä-
mistä kemikaaliturvallisuusraportissa, laajennettava sellaisiin
aineisiin, joita kyseinen velvollisuus ei koske, koska näitä aineitaei tarvitse rekisteröidä, tai jotka on rekisteröitävä mutta joitavalmistetaan tai tuodaan maahan vähemmän kuin 10 tonniavuodessa. Niiden aineiden osalta, jotka luokitellaan syöpää
aiheuttavien, perimää vaurioittavien tai lisääntymismyrkyllisten
aineiden kategoriaan 1 tai 2 kuuluviksi aineiksi direktiivin67/548/ETY mukaisesti, uudelleentarkastelu suoritetaankuitenkin 1 päivään kesäkuuta 2014 mennessä. Tarkasteluasuorittaessaan komissio ottaa huomioon kaikki asian kannaltamerkitykselliset tekijät, mukaan lukien:
a) kemikaaliturvallisuusraporttien laatimisesta valmistajille ja
maahantuojille aiheutuvat kustannukset;
b) kustannusten jakautumisen jakeluketjun toimijoiden ja jatko-
käyttäjän kesken;
c) hyödyt ihmisten terveydelle ja ympäristölle.
Komissio voi näiden tarkastelujen perusteella tarvittaessa esittää
säädösehdotuksia kyseisen velvollisuuden laajentamiseksi.29.5.2007 L 136/68 Euroopan unionin virallinen lehti FI
2. Komissio voi esittää säädösehdotuksia välittömästi, kun
voidaan määrittää käytännöllinen ja kustannustehokas tapavalita rekisteröitävät polymeerit vankkojen teknisten ja tieteel-listen perusteiden nojalla ja kun on julkaistu kertomus, jossakäsitellään:
a) polymeerien aiheuttamia riskejä verrattuna muiden aineiden
aiheuttamiin riskeihin;
b) mahdollista tietyntyyppisten polymeerien rekisteröin-
titarvetta, ottaen huomioon toisaalta kilpailukyky ja innovaa-tiotoiminta ja toisaalta ihmisten terveyden ja ympäristön
suojelu.
3. Edellä 117 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun, tämän
asetuksen toiminnasta saatua kokemusta koskevan kertomuksen
on sisällettävä katsaus vaatimuksiin, jotka koskevat sellaisten
aineiden rekisteröintiä, joita valmistaja valmistaa tai maahantuojatuo maahan ainoastaan vähintään yhden tonnin muttavähemmän kuin 10 tonnia vuodessa. Tämän katsauksen perus-teella komissio voi esittää säädösehdotuksia niiden tietovaati-
musten muuttamiseksi, jotka koskevat aineita, joita valmistaja
valmistaa tai maahantuoja tuo maahan vähintään yhden tonninmutta vähemmän kuin 10 tonnia vuodessa, ottaen huomioonviimeisimmän kehityksen, joka liittyy esimerkiksi vaihtoehtoisiintestausmenetelmiin ja (kvantitatiivisiin) rakenne-aktiivisuussuh-teisiin ((Q)SAR) ((Quantitative) Structure Activity Relationship).
4. Komissio tarkastelee uudelleen 1 päivään kesäkuuta 2008
mennessä liitteitä I, IV ja V, minkä tarkoituksena on tehdä tarvit-taessa niitä koskevia muutosehdotuksia 131 artiklassa tarkoi-tetun menettelyn mukaisesti.
5. Komissio suorittaa 1 päivään joulukuuta 2008 mennessä
liitteen XIII uudelleentarkastelun, jossa arvioidaan hitaasti hajoa-vien, biokertyvien ja myrkyllisten tai erittäin hitaasti hajoavien jaerittäin voimakkaasti biokertyvien aineiden tunnistamiskritee-
reiden riittävyyttä ja jonka tarkoituksena on tarvittaessa tehdä
sitä koskeva muutosehdotus 133 artiklan 4 kohdassa tarkoitetunmenettelyn mukaisesti.
6. Komissio tarkastelee 1 päivään kesäkuuta 2012 mennessä
tilannetta uudelleen arvioidakseen, olisiko tämän asetuksen
soveltamisalaa muutettava, jotta vältetään päällekkäisyydetmuiden asiaa koskevien yhteisön säännösten kanssa. Komissiovoi uudelleentarkastelun perusteella tarvittaessa esittää lainsää-däntöehdotuksen.
7. Komissio tarkastelee 1 päivään kesäkuuta 2013 mennessä
tilannetta uudelleen arvioidakseen, olisiko tieteellisen tiedonviimeaikaisen kehityksen valossa 60 artiklan 3 kohdan sovelta-misala ulotettava koskemaan 57 artiklan f kohdassa yksilöityjäaineita, joilla on hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia.
Komissio voi uudelleentarkastelun perusteella tarvittaessa esittää
lainsäädäntöehdotuksia.8. Komissio tarkastelee 1 päivään kesäkuuta 2019 mennessä
tilannetta uudelleen arvioidakseen, olisiko 33 artiklansoveltamisalaa laajennettava siten, että se käsittäisi muut vaaral-liset aineet, ottaen huomioon kyseisen artiklan soveltamisestasiihen mennessä saadut käytännön kokemukset. Komissio voi
uudelleentarkastelun perusteella tarvittaessa esittää lainsäädän-
töehdotuksia laajentaakseen kyseessä olevaa velvollisuutta.
9. Komissio tarkastelee 1 päivään kesäkuuta 2019 mennessä
uudelleen liitteessä VIII olevan 8.7 jakson testausvaatimuksia
tämän asetuksen mukaisen muilla kuin eläimillä tehtävän tes-
tauksen, eläinkokeiden korvaamisen, vähentämisen tai paranta-misen edistämistavoitteen mukaisesti. Komissio voi uudelleentar-kastelun perusteella tarvittaessa esittää muutosta 133 artiklan4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, samalla kuitenkin
varmistaen terveyden ja ympäristön suojelun korkean tason.
139 artikla
Kumoaminen
Kumotaan direktiivi 91/155/ETY.Kumotaan direktiivit 93/105/EY ja 2000/21/EY sekä asetukset
(ETY) N:o 793/93 ja (EY) N:o 1488/94 1 päivästä kesäkuuta
2008 alkaen.
Kumotaan direktiivi 93/67/ETY 1 päivästä elokuuta 2008
alkaen.
Kumotaan direktiivi 76/769/ETY 1 päivästä kesäkuuta 2009
alkaen.
Viittauksia kumottuihin säädöksiin pidetään viittauksina tähän
asetukseen.
140 artikla
Direktiivin 1999/45/EY muuttaminen
Poistetaan direktiivin 1999/45/EY 14 artikla.
141 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
1. Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2007.
2. Tämän asetuksen II, III, V, VI, VII, XI ja XII osastoa sekä
128 ja 136 artiklaa sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2008
alkaen.
3. Tämän asetuksen 135 artiklaa sovelletaan 1 päivästä
elokuuta 2008 alkaen.
4. Tämän asetuksen VIII osastoa ja liitettä XVII sovelletaan
1 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen.29.5.2007 L 136/69 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2006.
Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
J. BORRELL FONTELLESNeuvoston puolesta
Puheenjohtaja
M. VANHANEN29.5.2007 L 136/70 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITELUETTELO
LIITE I AINEIDEN ARVIOINTIA JA KEMIKAALITURVALLISUUSRAPORTTIEN LAATIMISTA KOSKEVAT
YLEISSÄÄNNÖKSET ........................................................................................................... 72
LIITE II OPAS KÄYTTÖTURVALLISUUSTIEDOTTEEN LAATIMISEEN ...................................................... 84
LIITE III PERUSTEET AINEILLE, JOITA REKISTERÖIDÄÄN 1–10 TONNIA ................................................ 93
LIITE IV VAPAUTUKSET 2 ARTIKLAN 7 KOHDAN a ALAKOHDAN MUKAISESTA REKISTERÖIN-
TIVELVOLLISUUDESTA ....................................................................................................... 94
LIITE V VAPAUTUKSET 2 ARTIKLAN 7 KOHDAN b ALAKOHDAN MUKAISESTA REKISTERÖIN-
TIVELVOLLISUUDESTA ....................................................................................................... 98
LIITE VI ASETUKSEN 10 ARTIKLASSA TARKOITETUT TIETOVAATIMUKSET .......................................... 99
LIITE VII VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN MAAHAN VÄHIN-
TÄÄN YHDEN TONNIN MÄÄRINÄ ...................................................................................... 103
LIITE VIII VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN MAAHAN VÄHIN-
TÄÄN 10 TONNIN MÄÄRINÄ ............................................................................................. 107
LIITE IX VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN MAAHAN VÄHIN-
TÄÄN 100 TONNIN MÄÄRINÄ ........................................................................................... 111
LIITE X VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN MAAHAN VÄHIN-
TÄÄN 1 000 TONNIN MÄÄRINÄ ........................................................................................ 116
LIITE XI YLEISET SÄÄNNÖT LIITTEISSÄ VII–X VAHVISTETTUJEN VAKIOTESTAUSOHJELMIEN MUKAUTTA-
MISEKSI ........................................................................................................................... 119
LIITE XII YLEISET MÄÄRÄYKSET JATKOKÄYTTÄJILLE AINEIDEN ARVIOINTIA JA KEMIKAALITURVALLI-
SUUSRAPORTTIEN LAATIMISTA VARTEN ............................................................................. 122
LIITE XIII PERUSTEET HITAASTI HAJOAVIEN, BIOKERTYVIEN JA MYRKYLLISTEN AINEIDEN SEKÄ ERIT-
TÄIN HITAASTI HAJOAVIEN JA ERITTÄIN VOIMAKKAASTI BIOKERTYVIEN AINEIDEN TUNNIS-
TAMISEKSI ....................................................................................................................... 124
LIITE XIV LUVANVARAISTEN AINEIDEN LUETTELO ............................................................................. 125
LIITE XV ASIAKIRJA-AINEISTOT ....................................................................................................... 126
LIITE XVI SOSIOEKONOMINEN ANALYYSI .......................................................................................... 128
LIITE XVII TIETTYJEN VAARALLISTEN AINEIDEN, VALMISTEIDEN JA TUOTTEIDEN VALMISTUKSEN, MARK-
KINOILLE SAATTAMISEN JA KÄYTÖN RAJOITUKSET ............................................................. 12929.5.2007 L 136/71 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE I
AINEIDEN ARVIOINTIA JA KEMIKAALITURVALLISUUSRAPORTTIEN LAATIMISTA KOSKEVAT
YLEISSÄÄNNÖKSET
0. JOHDANTO
0.1. Tässä liitteessä on tarkoituksena vahvistaa, miten valmistajien ja maahantuojien on arvioitava valmistamastaan tai
maahan tuomastaan aineesta aiheutuvat riskit ja miten heidän on dokumentoitava, että riskit hallitaan asianmukai-
sesti valmistuksen aikana ja heidän omassa käytössään ja että myös jatkokäyttäjät hallitsevat riskit asianmukaisesti.
Tätä liitettä sovelletaan tarvittaessa mukautettuna myös esineiden tuottajiin ja maahantuojiin, joiden on suoritettava
kemikaaliturvallisuusarviointi osana rekisteröintiä.
0.2. Kemikaaliturvallisuusarvioinnin laatijana on oltava yksi tai useampi pätevä henkilö, joilla on asianmukainen
kokemus ja asianmukainen koulutus, mukaan lukien täydennyskoulutus.
0.3. Valmistajan kemikaaliturvallisuusarvioinnissa on käsiteltävä aineen valmistusta ja kaikkia tunnistettuja käyttöjä.
Maahantuojan kemikaaliturvallisuusarvioinnissa on käsiteltävä kaikkia tunnistettuja käyttöjä. Kemikaaliturvallisuus-
arvioinnissa on tarkasteltava kyseisen aineen käyttöä sellaisenaan (merkittävät epäpuhtaudet ja lisäaineet mukaan
luettuina) sekä valmisteeseen tai esineeseen sisältyvän aineen käyttöä sellaisena kun se on määritelty tunnistetuissa
käytöissä. Arvioinnissa on käsiteltävä valmistuksesta tuloksena olevan aineen elinkaaren kaikkia vaiheita ja tunnis-
tettuja käyttöjä. Kemikaaliturvallisuusarvioinnissa on verrattava aineen mahdollisia haittavaikutuksia tunnettuun tai
kohtuullisesti ennakoitavissa olevaan ihmisen ja ympäristön altistumiseen kyseiselle aineelle ottaen huomioon
käytössä olevat ja suositellut riskinhallintatoimenpiteet ja toimintaolosuhteet.
0.4. Aineita, joiden fysikaalis-kemialliset, toksikologiset ja ekotoksikologiset ominaisuudet ovat todennäköisesti saman-
laisia tai noudattavat säännöllistä mallia rakenteellisen samankaltaisuuden vuoksi, voidaan pitää aineryhmänä tai
-”kategoriana”. Jos valmistaja tai maahantuoja katsoo, että yhdelle aineelle tehty kemikaaliturvallisuusarviointi riittää
sen arviointiin ja dokumentointiin, että toisesta aineesta tai aineryhmästä tai -”kategoriasta” aiheutuvat riskit ovat
asianmukaisesti hallinnassa, hän voi käyttää tätä kemikaaliturvallisuusarviointia tuolle toiselle aineelle tai aineryh-
mälle tai -”kategorialle”. Valmistajan tai maahantuojan on esitettävä tälle perustelu.
0.5. Kemikaaliturvallisuusarvioinnin perustana on käytettävä teknisessä asiakirja-aineistossa annettuja tietoja aineesta ja
muita saatavilla olevia asiaa koskevia tietoja. Valmistajien tai maahantuojien, jotka esittävät testausehdotuksen liit-
teiden IX ja X mukaisesti, on kirjattava tämä kemikaaliturvallisuusraportin asiaankuuluvaan kohtaan. Siihen on
liitettävä tiedot, jotka voidaan saada muissa kansainvälisissä ja kansallisissa ohjelmissa tehdyistä arvioinneista. Jos
on käytettävissä yhteisön lainsäädännön nojalla tehty asianmukainen arviointi (esimerkiksi asetuksen (ETY)
N:o 793/93 mukaisesti loppuun saatetut riskinarvioinnit), se on otettava huomioon kemikaaliturvallisuusraporttia
laadittaessa, ja sen on myös näyttävä raportissa. Näistä arvioinneista tehdyt poikkeamat on perusteltava.
Näin ollen on tarkasteltava esimerkiksi tietoja, jotka koskevat aineeseen liittyviä vaaroja, valmistuksesta tai maahan-
tuonnista aiheutuvaa altistumista, aineen tunnistettuja käyttöjä, toimintaolosuhteita ja niitä riskinhallintatoimenpi-
teitä, joita sovelletaan tai jotka jatkokäyttäjien suositellaan ottavan huomioon.
Liitteessä XI olevan 3 jakson mukaisesti ei joissakin tapauksissa ole ehkä tarpeen tuottaa puuttuvia tietoja, koska
hyvin kuvattujen riskien hallintaan tarvittavat riskinhallintamenetelmät ja toimintaolosuhteet voivat olla riittäviä
myös muiden mahdollisten riskien hallintaan, joita ei siis silloin tarvitse kuvata täsmällisesti.
Jos valmistaja tai maahantuoja katsoo, että kemikaaliturvallisuusraportin laatiminen edellyttää lisätietoja, joita
saadaan vain liitteessä IX tai X mainittujen testien avulla, hänen on ehdotettava testausstrategia, selitettävä, miksi
hän pitää lisätietoja tarpeellisina, ja kirjattava asia kemikaaliturvallisuusraportin asianmukaiseen kohtaan. Lisätestien
tuloksia odottaessaan hänen on kirjattava kemikaaliturvallisuusraporttiinsa ja sisällytettävä kehitettyyn altistumisske-
naarioon käyttöön ottamansa väliaikaiset riskinhallintatoimenpiteet ja jatkokäyttäjille suosittelemansa riskinhallinta-
toimenpiteet, joiden tarkoituksena on hallita tarkasteltavia riskejä.
0.6. Kemikaaliturvallisuusarvioinnissa, jonka valmistaja tai maahantuoja tekee aineelle, on oltava tämän liitteen asiaa
koskevien jaksojen mukaisesti seuraavat vaiheet:
1. Ihmisten terveydelle aiheutuvan vaaran arviointi
2. Aineiden fysikaalis-kemiallisiin ominaisuuksiin perustuvien ihmisten terveydelle aiheutuvien vaarojen arviointi29.5.2007 L 136/72 Euroopan unionin virallinen lehti FI
3. Ympäristövaarojen arviointi
4. PBT- ja vPvB-aineiden arviointi.Jos valmistaja tai maahantuoja katsoo 1–4 vaiheissa saatujen tulosten perusteella, että aine tai valmiste täyttää
kriteerit, joiden mukaan se luokitellaan vaaralliseksi direktiivin 67/548/ETY tai direktiivin 1999/45/EY mukaisesti,
tai se on arvioitu PBT- tai vPvB-aineeksi, on kemikaaliturvallisuusarvioinnissa käsiteltävä myös seuraavia vaiheita:
5. Altistumisen arviointi
5.1. Altistumisskenaario(ide)n laatiminen tai tarvittaessa asiaankuuluvien käyttö- ja altistumiskategorioiden laati-
minen
5.2. Altistumisen estimointi
6. Riskinluonnehdinta.Edellä mainittuja kohtia käsiteltäessä käytetyistä relevanteista tiedoista on laadittava tiivistelmä, joka esitetään kemi-
kaaliturvallisuusraportin asiaa koskevassa kohdassa (7 jakso).
0.7. Kemikaaliturvallisuusraportin altistumista koskevan osan keskeinen osa on niiden altistumisskenaarioiden kuvaus,
jotka on toteutettu valmistajan tuotannon osalta, valmistajan tai maahantuojan oman käytön osalta ja joita valmis-
tajat tai maahantuojat suosittelevat toteutettavaksi tunnistettujen käyttöjen osalta.
Altistumisskenaario on niiden olosuhteiden yhdistelmä, joissa kuvataan, miten aine valmistetaan tai miten sitä
käytetään sen elinkaaren aikana ja miten valmistaja tai maahantuoja hallitsee tai miten hän suosittelee jatkokäyttä-
jien hallitsevan ihmisille ja ympäristölle aiheutuvia riskejä. Näissä olosuhteiden yhdistelmissä on kuvattava sekä
riskinhallintatoimenpiteet että toimintaolosuhteet, jotka valmistaja tai maahantuoja on toteuttanut tai joita hän
suosittaa jatkokäyttäjille.
Jos aine on saatettu markkinoille, asiaankuuluvat altistumisskenaariot (riskinhallintamenetelmät ja toimintaolosuh-
teet mukaan luettuina) on sisällytettävä käyttöturvallisuustiedotteen liitteeseen liitteen II mukaisesti.
0.8. Altistumisskenaarioiden kuvauksen yksityiskohtaisuuden taso vaihtelee merkittävästi tapauskohtaisesti riippuen
aineen käytöstä, sen vaarallisista ominaisuuksista ja valmistajan tai maahantuojan käytössä olevien tietojen määrästä.
Altistumisskenaarioissa voidaan kuvata asianmukaiset riskinhallintatoimenpiteet useille yksittäisille prosesseille tai
käytöille. Yksittäinen altistumisskenaario voi siis kattaa suuren määrän prosesseja tai käyttöjä. Altistumisskenaa-
rioita, jotka kattavat suuren määrän prosesseja tai käyttöjä, voidaan kutsua altistumiskategorioiksi. Maininnat altis-
tumisskenaarioista tässä liitteessä ja liitteessä II sisältävät altistumiskategoriat, jos sellaiset on kehitetty.
0.9. Jos tiedot eivät liitteen XI mukaisesti ole tarpeellisia, on se mainittava kemikaaliturvallisuusraportin asianomaisessa
kohdassa, ja tällöin on viitattava teknisessä asiakirja-aineistossa esitettyihin perusteisiin. Se, ettei tietoja vaadita, on
myös ilmoitettava käyttöturvallisuustiedotteessa.
0.10. Erityisiin vaikutuksiin, kuten otsonikerroksen heikentymiseen, valokemialliseen otsoninmuodostuskykyyn, voimak-
kaaseen hajuun ja tahraavuuteen, joiden osalta on käytännössä mahdotonta noudattaa 1–6 jaksossa vahvistettuja
menettelyjä, liittyvät riskit on arvioitava tapauskohtaisesti, ja valmistajan tai maahantuojan on liitettävä näistä
arvioinneista täydellinen selostus ja perustelut kemikaaliturvallisuusraporttiin sekä tiivistelmä käyttöturvallisuustie-
dotteeseen.
0.11. Arvioitaessa yhden tai useamman erityiseen valmisteeseen (esimerkiksi lejeerinkiin) sisällytetyn aineen käytön
aiheuttamaa riskiä on otettava huomioon tapa, jolla aineosat ovat sitoutuneet kemialliseen matriisiin.
0.12. Jos tässä liitteessä kuvatut menetelmät eivät ole asianmukaisia, on vaihtoehtoiset menetelmät kuvattava ja perustel-
tava kemikaaliturvallisuusraportissa yksityiskohtaisesti.29.5.2007 L 136/73 Euroopan unionin virallinen lehti FI
0.13. Kemikaaliturvallisuusraportin A osassa on annettava vakuutus, että valmistaja tai maahantuoja toteuttaa asiaankuu-
luvissa altistumisskenaarioissa kuvattuja riskinhallintatoimenpiteitä omassa käytössään ja että tiedot tunnistettuja
käyttöjä varten laadituista altistumisskenaarioista toimitetaan jakelijoille ja jatkokäyttäjille käyttöturvallisuustiedotte
(id)en avulla.
1. IHMISTEN TERVEYDELLE AIHEUTUVAN VAARAN ARVIOINTI
1.0. Johdanto
1.0.1. Ihmisten terveydelle aiheutuvan vaaran arvioinnin tavoitteena on oltava:
—määrittää aineen luokitus ja merkinnät direktiivin 67/548/ETY mukaisesti ja
—johtaa aineelle sellaiset altistumistasot, joita suuremmille ihmisiä ei saisi altistaa. Tämän altistumistason nimityk-
senä on johdettu vaikutukseton altistumistaso (Derived No-Effect Level, DNEL).
1.0.2. Ihmisten terveydelle aiheutuvien vaarojen arvioinnissa on tarkasteltava aineen toksikokineettistä profiilia (imeyty-
minen, aineenvaihdunta, jakautuminen ja poistuminen) ja seuraavia vaikutusryhmiä: 1) välittömät vaikutukset
(välitön myrkyllisyys, ärsyttävyys ja syövyttävyys), 2) herkistyminen, 3) toistuvan annostelun myrkyllisyys ja 4)
CMR-vaikutukset (syöpää aiheuttavat, perimää vaurioittavat ja lisääntymismyrkylliset vaikutukset). Muita vaikutuksia
on tarkasteltava tarvittaessa, ja kaikki saatavilla olevat tiedot on otettava huomioon.
1.0.3. Vaaran arvioinnissa on oltava seuraavat neljä vaihetta:
Vaihe 1: Muista kuin ihmisillä tehdyistä tutkimuksista saatujen tietojen arviointi
Vaihe 2: Ihmisillä saatujen tietojen arviointiVaihe 3: Luokitus ja merkinnätVaihe 4: Johdettujen vaikutuksettomien altistumistasojen (DNEL) määrittäminen
1.0.4. Ensimmäiset kolme vaihetta on tehtävä kaikille vaikutuksille, joista on tietoa saatavilla. Tulokset on kirjattava kemi-
kaaliturvallisuusraportin asiaa koskevaan jaksoon, ja niistä on tarvittaessa esitettävä yhteenveto 31 artiklan mukai-
sesti käyttöturvallisuustiedotteen kohdissa 2 ja 11.
1.0.5. Sellaisten vaikutusten kohdalle, joista ei ole saatavilla asiaankuuluvaa tietoa, asiaa koskevaan jaksoon merkitään
”Tätä tietoa ei ole saatavilla”. Tekniseen asiakirja-aineistoon on sisällytettävä perustelut sekä viittaus mahdollisesti
suoritettuun tietojen hankkimiseen kirjallisuudesta.
1.0.6. Ihmisten terveydelle aiheutuvien vaarojen arvioinnin vaiheessa 4 on yhdistettävä kolmesta ensimmäisestä vaiheesta
saadut tulokset. Ne ilmoitetaan kemikaaliturvallisuusraportin asiaa koskevassa kohdassa, ja niistä esitetään tiivis-
telmä käyttöturvallisuustiedotteen kohdassa 8.1.
1.1. Vaihe 1: Muista kuin ihmisillä tehdyistä tutkimuksista saatujen tietojen arviointi
1.1.1. Muista kuin ihmisillä tehdyistä tutkimuksista saatujen tietojen arviointiin on kuuluttava:
—vaaran tunnistaminen kaikkien saatavilla olevien muista kuin ihmisillä tehdyistä tutkimuksista saatujen tietojen
perusteella,
—kvantitatiivisen annos- (pitoisuus) vaste- (vaikutus) -suhteen määritys.
1.1.2. Jos ei ole mahdollista määrittää kvantitatiivista annos-vastesuhdetta (pitoisuus-vaikutussuhdetta), on tämä seikka
perusteltava, ja on esitettävä puolikvantitatiivinen tai kvalitatiivinen analyysi. Esimerkiksi välittömille vaikutuksille ei
tavallisesti pystytä vahvistamaan kvantitatiivista annos-vastesuhdetta (pitoisuus-vaikutussuhdetta) 13 artiklan
3 kohdassa tarkoitetussa komission asetuksessa säädettyjen testimenetelmien mukaisesti toimitetun testin tulosten
perusteella. Tällaisissa tapauksissa riittää, että määritetään, onko aineella luontainen kyky aiheuttaa kyseistä vaiku-
tusta, ja jos on, missä määrin.
1.1.3. Kaikki muista kuin ihmisillä tehdyistä tutkimuksista saadut tiedot, joita on tarkoitus käyttää ihmiseen kohdistuvan
erityisen vaikutuksen arviointiin ja annos-vastesuhteen (pitoisuus-vaikutussuhteen) vahvistamiseen, on esitettävä
lyhyesti, mahdollisuuksien mukaan taulukon (taulukoiden) muodossa. On erotettava toisistaan in vitro-, in vivo- ja
muut tulokset. Relevantit testitulokset (esim. LD50, NO(A)EL tai LO(A)EL) ja testiolosuhteet (esimerkiksi testin
kesto, antotie) ja muut merkitykselliset tiedot on esitettävä kansainvälisesti tunnustetuin, kyseistä vaikutusta varten
käytettävin mittayksiköin.29.5.2007 L 136/74 Euroopan unionin virallinen lehti FI
1.1.4. Jos on käytettävissä yksi tutkimus, sen osalta olisi laadittava yksityiskohtainen tutkimustiivistelmä. Jos samaa vaiku-
tusta tutkitaan useissa tutkimuksissa, olisi ensin otettava huomioon mahdolliset muuttujat (esimerkiksi tutkimuksen
suorittaminen, asianmukaisuus, testilajien asianmukaisuus, tulosten laatu jne.) ja sen jälkeen käytettävä DNEL-
tasojen vahvistamiseksi tavallisesti sitä tutkimusta tai niitä tutkimuksia, jotka aiheuttavat suurinta huolta. Kyseisestä
tutkimuksesta (kyseisistä tutkimuksista) on laadittava yksityiskohtainen tutkimustiivistelmä, joka liitetään teknisiin
asiakirjoihin. Yksityiskohtaiset tutkimustiivistelmät vaaditaan kaikista vaarojen arvioinnissa käytetyistä keskeisistä
tiedoista. Jollei käytetä sitä tutkimusta tai niitä tutkimuksia, jotka aiheuttavat suurinta huolta, on tästä esitettävä
aukottomat perustelut ja liitettävä ne tekniseen asiakirja-aineistoon sekä käytetyn tutkimuksen että myös kaikkien
muiden tutkimusten osalta, joissa on osoitettu suurempaa huolta aiheuttavia vaikutuksia kuin käytetyssä tutkimuk-
sessa. On tärkeää määrittää tutkimuksen pätevyys riippumatta siitä, onko vaaroja yksilöity.
1.2. Vaihe 2: Ihmisillä saatujen tietojen arviointi
Jos ei ole saatavilla ihmisillä tehdyistä tutkimuksista saatuja tuloksia, on tähän osaan liitettävä ilmoitus ”Ihmisillä
saatuja tietoja ei ole saatavilla”. Jos taas ihmisillä saatuja tuloksia on saatavilla, on ne esitettävä, mahdollisuuksien
mukaan taulukon muodossa.
1.3. Vaihe 3: Luokitus ja merkinnät
1.3.1. Arvioinnissa on esitettävä ja perusteltava direktiivissä 67/548/ETY esitettyjen kriteereiden mukaisesti laadittu
luokitus ja merkinnät. Tarvittaessa on esitettävä direktiivin 67/548/ETY 4 artiklan 4 kohdan ja direktiivin
1999/45/EY 4–7 artiklan soveltamisesta johtuvat erityiset pitoisuusrajat ja perusteltava ne, jos ne eivät sisälly direk-
tiivin 67/548/ETY liitteeseen I. Arvioinnissa olisi aina oltava lausunto siitä, täyttääkö aine kriteerit, jotka direktii-
vissä 67/548/ETY annetaan CMR-aineiden kategorioille 1 ja 2.
1.3.2. Jos tietojen perusteella ei voida päättää, olisiko jokin aine luokitettava tiettyä tutkittavaa ominaisuutta varten, rekis-
teröijän on ilmoitettava, minkä päätöksen hän on tehnyt, ja perusteltava toimensa.
1.4. Vaihe 4: Johdettujen vaikutuksettomien altistumistasojen (Derived No-Effect Level, DNEL) määrittäminen
1.4.1. Aineen DNEL-arvo on vahvistettava vaiheista 1 ja 2 saatujen tulosten perusteella, ja siinä on otettava huomioon
todennäköinen annostelureitti (-reitit) sekä altistumisen kesto ja toistuvuus. Joidenkin tutkittavien ominaisuuksien
kuten erityisesti perimää vaurioittavan ominaisuuden ja syöpää aiheuttavan ominaisuuden osalta saatavilla olevat
tiedot eivät ehkä mahdollista kynnysarvon ja näin ollen DNEL-arvon vahvistamista. Altistumisskenaario saattaa
oikeuttaa vahvistamaan vain yhden DNEL-arvon. Saatavilla olevien tietojen ja kemikaaliturvallisuusraportin
9 jaksossa esitettyjen altistumisskenaarioiden johdosta voi kuitenkin olla tarpeen määritellä erilaiset DNEL-arvot
kullekin relevantille väestöryhmälle (esim. työntekijät, kuluttajat ja yksilöt, jotka saattavat altistua epäsuoraan
ympäristön kautta) ja mahdollisesti tietyille haavoittuville alaryhmille (esim. lapset, raskaana olevat naiset) sekä
erilaisille altistumisreiteille. Perustelujen on oltava kattavat, ja niissä on täsmennettävä muun muassa käytettyjen
raakatietojen valinta, altistumisreitti (suun kautta, ihon kautta, hengitysteitse) sekä altistumisen kesto ja toistuvuus
sille aineelle, jonka DNEL on kyseessä. Jos altistuminen voi tapahtua useamman reitin kautta, on DNEL-arvo vahvis-
tettava kullekin reitille erikseen ja kaikista reiteistä tapahtuvalle yhteisaltistumiselle. DNEL-arvoa vahvistettaessa on
otettava huomioon muun muassa seuraavat tekijät:
a) kokeellisten tietojen vaihtelusta sekä lajien sisäisestä ja välisestä vaihtelusta johtuva epävarmuus;
b) vaikutuksen luonne ja vakavuus;
c) sen väestö(ala-)ryhmän haavoittuvuus, johon altistumista koskevat kvantitatiiviset ja/tai kvalitatiiviset tiedot liit-
tyvät.
1.4.2. Jos DNEL-arvoa ei voida määrittää, se on ilmoitettava selvästi ja perusteltava aukottomasti.
2. FYSIKAALIS-KEMIALLISEN VAARAN ARVIOINTI
2.1. Aineiden fysikaalis-kemiallisiin ominaisuuksiin perustuvien vaarojen arvioinnin tavoitteena on oltava aineen luoki-
tuksen ja merkintöjen määrittely direktiivin 67/548/ETY mukaisesti.
2.2. Ainakin seuraavien fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien mahdolliset vaikutukset ihmisten terveyteen on arvioi-
tava:
—räjähtävyys,
—syttyvyys,
—hapettavuus.
Jos tietojen perusteella ei voida päättää, olisiko jokin aine luokitettava tiettyä tutkittavaa ominaisuutta varten, rekis-
teröijän on ilmoitettava, minkä päätöksen hän on tehnyt, ja perusteltava toimensa.29.5.2007 L 136/75 Euroopan unionin virallinen lehti FI
2.3. Kunkin vaikutuksen arviointi on esitettävä kemikaaliturvallisuusraportin asiaa koskevassa kohdassa (7 jakso).
Arvioinnista on esitettävä tarvittaessa tiivistelmä 31 artiklan mukaisesti käyttöturvallisuustiedotteen kohdissa 2 ja 9.
2.4. On arvioitava aineelle ominainen kyky aiheuttaa kuhunkin fysikaalis-kemialliseen ominaisuuteen liittyvä vaikutus
valmistuksen ja tunnistettujen käyttöjen seurauksena.
2.5. Arvioinnissa on esitettävä ja perusteltava direktiivissä 67/548/ETY esitettyjen kriteereiden mukaisesti laadittu
luokitus ja merkinnät.
3. YMPÄRISTÖVAAROJEN ARVIOINTI
3.0. Johdanto
3.0.1. Aineiden ympäristövaarojen arvioinnin tavoitteena on oltava aineen luokituksen ja merkintöjen määrittely direk-
tiivin 67/548/ETY mukaisesti sekä sen pitoisuuden määrittely, jota alhaisemmat pitoisuudet eivät todennäköisesti
aiheuta haittaa kyseessä olevassa ympäristön osa-alueessa. Tätä pitoisuutta kutsutaan arvioiduksi vaikutuksettomaksi
pitoisuudeksi (Predicted No-Effect Concentration, PNEC).
3.0.2. Ympäristövaaran arvioinnissa on tarkasteltava mahdollisia vaikutuksia ympäristöön, joka käsittää 1) vesiympäristön,
sedimentti mukaan luettuna, 2) maaperän ja 3) ilman, mukaan luettuna mahdolliset vaikutukset, joita voi aiheutua
4) kertymisestä ravintoketjuun. Lisäksi on tarkasteltava 5) vaikutuksia, joita voi olla jätevedenkäsittelyjärjestelmien
mikrobiologiseen aktiivisuuteen. Kuhunkin näihin viiteen ympäristön osa-alueeseen kohdistuvan vaikutuksen
arviointi on esitettävä kemikaaliturvallisuusraportin asiaa koskevassa kohdassa (7 jakso). Arvioinnista on esitettävä
tarvittaessa tiivistelmä 31 artiklan mukaisesti käyttöturvallisuustiedotteen kohdissa 2 ja 12.
3.0.3. Sellaisten ympäristön osa-alueiden kohdalle, joista ei ole saatavilla vaikutuksia koskevaa tietoa, asiaa koskevaan
kemikaaliturvallisuusraportin jaksoon merkitään ”Tätä tietoa ei ole saatavilla”. Tekniseen asiakirja-aineistoon on
sisällytettävä perustelut sekä viittaus mahdollisesti suoritettuun tietojen hankkimiseen kirjallisuudesta. Jos tiettyä
ympäristön osa-aluetta koskevaa tietoa on saatavilla mutta valmistaja tai maahantuoja uskoo, ettei vaaran arviointi
ole tarpeen, valmistajan tai maahantuojan on esitettävä perustelut ja viitattava asiaankuuluviin tietoihin kemikaali-
turvallisuusraportin asiaa koskevassa kohdassa (7 jakso). Perustelusta on esitettävä tarvittaessa tiivistelmä 31 artiklan
mukaisesti käyttöturvallisuustiedotteen kohdassa 12.
3.0.4. Vaaran arvioinnissa on oltava seuraavat kolme vaihetta, jotka on selvästi yksilöitävä sellaisiksi kemikaaliturvallisuus-
raportissa:
Vaihe 1: Tietojen arviointi
Vaihe 2: Luokitus ja merkinnät
Vaihe 3: Arvioidun vaikutuksettoman pitoisuuden (PNEC) määrittäminen.
3.1. Vaihe 1: Tietojen arviointi
3.1.1. Kaikkien saatavilla olevien tietojen arviointiin on kuuluttava:
—vaaran tunnistaminen kaikkien saatavilla olevien tietojen perusteella,
—kvantitatiivisen annos- (pitoisuus) vaste- (vaikutus) -suhteen määritys.
3.1.2. Jos ei ole mahdollista määrittää kvantitatiivista annos-vastesuhdetta (pitoisuus-vaikutussuhdetta), on tämä seikka
perusteltava, ja on esitettävä puolikvantitatiivinen tai kvalitatiivinen analyysi.
3.1.3. Kaikki tiettyyn ympäristön osa-alueeseen kohdistuvien vaikutusten arviointiin käytetyt tiedot on esitettävä lyhyesti,
mahdollisuuksien mukaan taulukon tai taulukkojen avulla. Relevantit testitulokset (esim. LC50 tai NOEC) ja testio-
losuhteet (esim. testin kesto, annostelureitti) ja muut relevantit tiedot on esitettävä kansainvälisesti tunnustetuin,
kyseistä vaikutusta varten käytettävin mittayksiköin.29.5.2007 L 136/76 Euroopan unionin virallinen lehti FI
3.1.4. Kaikki tiedot, joiden avulla arvioidaan aineen käyttäytymistä ympäristössä, on esitettävä lyhyesti, mahdollisuuksien
mukaan taulukon tai taulukkojen avulla. Relevantit testitulokset ja testiolosuhteet ja muut relevantit tiedot on esitet-
tävä kansainvälisesti tunnustetuin, kyseistä vaikutusta varten käytettävin mittayksiköin.
3.1.5. Jos on käytettävissä yksi tutkimus, sen osalta olisi laadittava yksityiskohtainen tutkimustiivistelmä. Jos samaa vaiku-
tusta tutkitaan useammassa kuin yhdessä tutkimuksessa, johtopäätösten tekemiseksi on käytettävä sitä tutkimusta
tai niitä tutkimuksia, jotka aiheuttavat suurinta huolta. Kyseisestä tutkimuksesta (kyseisistä tutkimuksista) on laadit-
tava yksityiskohtainen tutkimustiivistelmä, joka liitetään tekniseen asiakirja-aineistoon. Yksityiskohtaiset tutkimustii-
vistelmät vaaditaan kaikista vaarojen arvioinnissa käytetyistä keskeisistä tiedoista. Jollei käytetä sitä tutkimusta tai
niitä tutkimuksia, jotka aiheuttavat suurinta huolta, on tästä esitettävä aukottomat perustelut ja liitettävä ne tekni-
seen asiakirja-aineistoon sekä käytetyn tutkimuksen että myös kaikkien muiden tutkimusten osalta, jotka herättivät
enemmän huolta kuin käytetty tutkimus. Jos aine ei minkään saatavilla olevan tutkimuksen mukaan aiheuta vaaraa,
on kaikkien tutkimusten validiteetti arvioitava yleisesti.
3.2. Vaihe 2: Luokitus ja merkinnät
3.2.1. Arvioinnissa on esitettävä ja perusteltava direktiivissä 67/548/ETY esitettyjen kriteereiden mukaisesti laadittu
luokitus ja merkinnät. Tarvittaessa on esitettävä direktiivin 67/548/ETY 4 artiklan 4 kohdan ja direktiivin
1999/45/EY 4–7 artiklan soveltamisesta johtuvat erityiset pitoisuusrajat ja perusteltava ne, jos ne eivät sisälly direk-
tiivin 67/548/ETY liitteeseen I.
3.2.2. Jos tietojen perusteella ei voida päättää, olisiko jokin aine luokitettava tiettyä tutkittavaa ominaisuutta varten, rekis-
teröijän on ilmoitettava, minkä päätöksen hän on tehnyt, ja perusteltava toimensa.
3.3. Vaihe 3: Arvioidun vaikutuksettoman pitoisuuden määrittäminen
3.3.1. Kullekin ympäristön osa-alueelle on vahvistettava PNEC-arvo (Predicted No-Effect Concentration, arvioitu vaikutuk-
seton pitoisuus) saatavilla olevien tietojen perusteella. PNEC-arvo voidaan laskea soveltamalla sopivaa arviointiker-
rointa vaikutusta kuvaaviin arvoihin (esim. LC50 tai NOEC). Arviointikerroin kuvaa eroa, joka on rajoitetulle mää-
rälle lajeja laboratoriotutkimuksista johdettujen vaikutusta kuvaavien arvojen ja kyseiselle ympäristön osa-alueelle
määritetyn PNEC-arvon välillä (1).
3.3.2. Jos PNEC-arvoa ei voida määrittää, tämä on ilmoitettava selvästi ja perusteltava aukottomasti.
4. PBT- JA vPvB-AINEIDEN ARVIOINTI
4.0. Johdanto
4.0.1. PBT- ja vPvB-aineiden arvioinnin tavoitteena on oltava määrittää, täyttääkö aine liitteessä XIII vahvistetut perusteet.
Jos aine täyttää ne, aineen mahdolliset päästöt on kuvattava. Tämän liitteen 1 ja 3 jakson mukaista vaarojen
arviointia, jossa käsitellään kaikkia pitkän aikavälin vaikutuksia, ja ihmisten ja ympäristön pitkäaikaisen altistumisen
estimointia, joka on toteutettu 5 jakson (altistumisen arviointi) vaiheen 2 mukaisesti (altistumisen estimointi), ei
voida toteuttaa riittävän luotettavasti niiden aineiden osalta, jotka täyttävät liitteessä XIII olevat PBT- ja vPvB-
aineiden kriteerit. Tämän vuoksi PBT- ja vPvB-arviointi on tehtävä erikseen.
4.0.2. PBT- ja vPvB-arvioinnissa on oltava seuraavat kaksi vaihetta, jotka on selvästi yksilöitävä sellaisiksi kemikaaliturvalli-
suusraportin B osan 8 jaksossa:
Vaihe 1: Vertaaminen perusteisiin
Vaihe 2: Päästöjen kuvaaminen
Arvioinnista on myös esitettävä tiivistelmä käyttöturvallisuustiedotteen kohdassa 12.
4.1. Vaihe 1: Vertaaminen perusteisiin
Tässä osassa PBT- ja vPvB-aineiden arviointia on saatavilla olevia tietoja, jotka toimitetaan osana teknistä asiakirja-
aineistoa, verrattava liitteessä XIII vahvistettuihin perusteisiin ja ilmoitettava, täyttääkö aine perusteet vai ei.
Jos saatavilla olevien tietojen perusteella ei voida päättää, täyttääkö aine liitteen XIII perusteet vai ei, on harkittava
tapauksen mukaan, onko muuta näyttöä, kuten rekisteröijän käytettävissä olevia seurantatietoja, joka antaa aihetta
samantasoiseen huoleen.29.5.2007 L 136/77 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) Yleensä mitä enemmän tietoja on ja mitä pidempiä tutkimukset ovat kestoltaan, sitä pienempi on epävarmuusaste ja arviointikerroin.
Arviointikerrointa 1 000 sovelletaan tyypillisesti pienimpään kolmesta lyhytaikaisen tutkimuksen L(E)C50-arvosta, jotka on johdettuerilaisia trofia-tasoja edustavista lajeista, ja kerrointa 10 pienimpään kolmesta pitkäaikaisen tutkimuksen NOEC-arvosta, jotka on johdettuerilaisia trofia-tasoja edustavista lajeista.
Jos teknisessä asiakirja-aineistossa esitetään yhdelle tai useammalle tutkittavalle ominaisuudelle vain liitteissä VII ja
VIII vaaditut tiedot, on rekisteröijän otettava huomioon PBT-ominaisuuksien seulonnan kannalta merkitykselliset
tiedot päättääkseen, onko tarpeen tuottaa lisätietoja PBT- ja vPvB-aineiden arviointia koskevan tavoitteen täyttämi-
seksi. Jos lisätietojen tuottaminen on tarpeen ja se edellyttäisi testausta selkärankaisilla, rekisteröijän on esitettävä
testausehdotus. Tällaisia lisätietoja ei kuitenkaan tarvitse tuottaa, jos rekisteröijä panee täytäntöön tai suosittelee riit-
täviä riskinhallintatoimenpiteitä ja toimintaolosuhteita, jotka mahdollistavat poikkeuksen liitteessä XI olevan
3 jakson mukaisesti PBT- ja vPvB-arvioinnin kannalta relevantin testauksen osalta.
4.2. Vaihe 2: Päästöjen kuvaaminen
Jos aine täyttää perusteet, päästöt on kuvattava, ja siihen on kuuluttava 5 jaksossa kuvatut relevantit altistumisen
arvioinnin osat. Erityisesti siinä on arvioitava ainemäärät, jotka pääsevät ympäristön eri osa-alueisiin kaikissa
valmistajan tai maahantuojan toiminnoissa ja kaikista tunnistetuista käytöistä. On myös täsmennettävä reitit, joiden
kautta ihmiset ja ympäristö todennäköisesti voivat altistua aineelle.
5. ALTISTUMISEN ARVIOINTI
5.0. Johdanto
Altistumisen arvioinnin tavoitteena on estimoida kvantitatiivisesti tai kvalitatiivisesti se aineen annos/pitoisuus, jolle
väestö ja ympäristö altistuvat tai voivat altistua. Arvioinnissa on otettava huomioon aineen elinkaaren kaikki
vaiheet, jotka ovat seurausta valmistuksesta ja tunnistetuista käytöistä, ja siihen on sisällyttävä kaikki altistumiset,
jotka voivat liittyä 1–4 jaksossa yksilöityihin vaaroihin. Altistumisen arvioinnissa on oltava seuraavat kaksi vaihetta,
jotka on selvästi yksilöitävä sellaisiksi kemikaaliturvallisuusraportissa:
Vaihe 1: Altistumisskenaarioiden laadinta tai asiaankuuluvien käyttö- ja altistumiskategorioiden laadinta
Vaihe 2: Altistumisen estimointi.
Altistumisskenaario on tarvittaessa esitettävä 31 artiklan mukaisesti käyttöturvallisuustiedotteen liitteessä.
5.1. Vaihe 1: Altistumisskenaarioiden laadinta
5.1.1. Laaditaan 0.7 ja 0.8 jaksossa kuvattuja altistumisskenaarioita. Altistumisskenaariot ovat kemikaaliturvallisuusar-
viointiprosessin ydin. Kemikaaliturvallisuusarviointiprosessissa voidaan toistaa tiettyjä vaiheita. Ensimmäinen
arviointi perustuu vaadittaviin vähimmäistietoihin ja kaikkiin saatavilla oleviin vaaroja koskeviin tietoihin ja altistu-
misen estimointiin, joka vastaa alustavia oletuksia toimintaolosuhteista ja riskinhallintatoimenpiteistä (alustava altis-
tumisskenaario). Jos alustavat oletukset johtavat riskinluonnehdintaan, joka osoittaa, että ihmisten terveydelle ja
ympäristölle aiheutuvia riskejä ei hallita riittävästi, on tarpeen toistaa arvioinnin vaiheet muuttamalla yhtä tai
useampaa tekijää vaarojen tai altistumisen arvioinnissa tavoitteena osoittaa riittävä riskien hallinta. Vaarojen
arvioinnin tarkentaminen saattaa edellyttää vaaroja koskevien lisätietojen tuottamista. Altistumisen arvioinnin
tarkentaminen saattaa edellyttää toimintaolosuhteiden tai riskinhallintatoimenpiteiden asianmukaista muuttamista
altistumisskenaariossa tai täsmällisempää altistumisen estimointia. Viimeisestä toistosta tuloksena oleva altistumis-
skenaario (lopullinen altistumisskenaario) on sisällytettävä kemikaaliturvallisuusraporttiin ja liitettävä käyttöturvalli-
suustiedotteeseen 31 artiklan mukaisesti.
Lopullinen altistumisskenaario on esitettävä kemikaaliturvallisuusraportin asiaa koskevassa kohdassa, ja se on sisäl-
lytettävä käyttöturvallisuustiedotteen liitteeseen käyttäen sopivaa lyhyttä otsikkoa, jossa esitetään aineen käytöstä
lyhyt yleinen kuvaus, joka on liitteessä VI olevan 3 jakson 5 kohdassa edellytetyn kuvauksen mukainen. Altistu-
misskenaarioihin on sisällyttävä kaikki valmistus yhteisössä ja kaikki tunnistetut käytöt.
Altistumisskenaariossa on erityisesti selostettava, silloin kun se on merkityksellistä, seuraavat asiat:
Toimintaolosuhteet—valmistusprosessit, muun muassa fysikaalinen olomuoto, jossa ainetta valmistetaan, prosessoidaan ja/tai käyte-
tään,
—prosessien kanssa tekemisiin joutuvien työntekijöiden toiminnat sekä heidän kyseiselle aineelle tapahtuvan altis-
tumisensa kesto ja toistuvuus,
—kuluttajien toiminnat sekä heidän kyseiselle aineelle tapahtuvan altistumisensa kesto ja toistuvuus,29.5.2007 L 136/78 Euroopan unionin virallinen lehti FI
—ympäristön eri osa-alueisiin ja jätevedenkäsittelyjärjestelmiin kohdistuvien aineen päästöjen kesto ja toistuvuus
sekä vastaanottavassa ympäristön osa-alueessa tapahtuva laimentuminen.
Riskinhallintatoimenpiteet
—riskinhallintatoimenpiteet, joilla vähennetään tai vältetään ihmisten (työntekijät ja kuluttajat mukaan luettuina)
ja ympäristön eri osa-alueiden suoraa ja epäsuoraa altistumista aineelle,
—jätehuoltotoimenpiteet, joilla vähennetään tai vältetään ihmisten ja ympäristön altistumista aineelle jätteiden
käsittelyn ja/tai kierrätyksen yhteydessä.
5.1.2. Jos valmistaja, maahantuoja tai jatkokäyttäjä hakee lupaa tiettyä käyttöä varten, tarvitsee altistumisskenaariot laatia
vain kyseistä käyttöä ja käyttöä seuraavia elinkaaren vaiheita varten.
5.2. Vaihe 2: Altistumisen estimointi
5.2.1. Altistuminen on estimoitava kullekin laaditulle altistumisskenaariolle, ja se on esitettävä kemikaaliturvallisuusra-
portin asiaa koskevassa kohdassa. Estimoinnista on esitettävä tarvittaessa tiivistelmä 31 artiklan mukaisesti käyttö-
turvallisuustiedotteen liitteessä. Altistumisen estimointiin kuuluu kolme kohtaa: 1) päästöjen estimointi, 2) kemi-
kaalin käyttäytymisen ja reittien arviointi ja 3) altistumistasojen estimointi.
5.2.2. Päästöjen estimoinnissa on tarkasteltava päästöjä valmistuksesta ja kaikista tunnistetuista käytöistä johtuvien aineen
elinkaaren kaikkien merkityksellisten vaiheiden aikana. Aineen valmistuksesta johtuvat elinkaaren vaiheet kattavat
tarvittaessa jätevaiheen. Tunnistetuista käytöistä johtuvat elinkaaren vaiheet kattavat tarvittaessa esineiden käyttöiän
ja jätevaiheen. Päästöjen estimointi on tehtävä olettaen, että altistumisskenaariossa kuvatut riskinhallintatoimenpi-
teet ja toimintaolosuhteet on toteutettu.
5.2.3. Aineen mahdollinen hajoaminen tai muuntuminen tai reaktioprosessit on selostettava. Jakautuminen ja käyttäyty-
minen ympäristössä on estimoitava.
5.2.4. Altistumistasot on estimoitava kaikille väestöryhmille (työntekijät, kuluttajat ja ympäristön välityksellä epäsuorasti
altistuvat yksilöt) ja ympäristön osa-alueille, joiden altistuminen aineelle on tiedettyä tai kohtuudella ennakoitavissa.
Estimoinnissa on käsiteltävä ihmisen kaikkia relevantteja altistumisteitä (hengitysteiden, suun tai ihon kautta sekä
yhteensä kaikkien relevanttien altistumisreittien ja -lähteiden kautta). Estimoinneissa on otettava huomioon paikal-
liset ja ajalliset altistumistavan vaihtelut. Altistumisen estimoinnissa on erityisesti otettava huomioon seuraavat
tiedot:
—asianmukaisesti mitatut, edustavat altistumistiedot,
—tärkeimmät aineessa mahdollisesti esiintyvät epäpuhtaudet ja lisäaineet,
—aineen tuotanto- ja/tai maahantuontimäärät,
—määrä kutakin tunnistettua käyttöä kohti,
—toteutettu tai suositeltu riskinhallinta, mukaan lukien eristämisen taso,
—altistumisen kesto ja toistuvuus toimintaolosuhteiden mukaan,
—prosesseihin liittyvät työntekijöiden toiminnat ja heidän aineelle altistumisensa kesto ja toistuvuus,
—kuluttajien toiminnat ja heidän aineelle altistumisensa kesto ja toistuvuus,
—aineesta ympäristön eri osa-alueisiin aiheutuvien päästöjen kesto ja toistuvuus sekä laimentuminen vastaanotta-
vassa ympäristön osa-alueessa,29.5.2007 L 136/79 Euroopan unionin virallinen lehti FI
—aineen fysikaalis-kemialliset ominaisuudet,
—muuntumis- ja/tai hajoamistuotteet,
—todennäköiset altistumistiet ja imeytyvyys ihmisen elimistöön,
—todennäköiset reitit, joiden kautta aine joutuu ympäristöön, sekä jakautuminen ympäristöön ja hajoaminen
ja/tai muuntuminen (katso myös 3 jakson vaihe 1),
—altistumisen (maantieteellinen) laajuus,
—matriisiriippuvainen aineen päästö/kulkeutuminen.
5.2.5. Jos on käytettävissä asianmukaisesti mitattuja ja edustavia altistumista koskevia tietoja, ne on otettava erityisesti
huomioon altistumisen arvioinnin yhteydessä. Altistumistasojen estimoinnissa voidaan käyttää sopivia malleja.
Tällöin otetaan huomioon myös käyttö- ja altistumistavoiltaan tai ominaisuuksiltaan samankaltaisten aineiden
asiaankuuluvat seurantatiedot.
6. RISKINLUONNEHDINTA
6.1. Riskit on kuvattava kullekin altistumisskenaariolle ja esitettävä kemikaaliturvallisuusraportin asiaa koskevassa
kohdassa.
6.2. Riskinluonnehdinnassa on tarkasteltava niitä väestöryhmiä (jotka altistuvat työntekijöinä, kuluttajina tai epäsuorasti
ympäristön kautta, sekä tarvittaessa niitä yhdessä) ja niitä ympäristön osa-alueita, joiden tiedetään tai voidaan
kohtuudella ennakoida altistuvan aineelle olettaen, että jakson 5 altistumisskenaarioissa kuvattuja riskinhallintatoi-
menpiteitä käytetään. Lisäksi on tarkasteltava aineesta aiheutuvaa kokonaisympäristöriskiä yhdistämällä kaikkiin
ympäristön osiin kaikista lähteistä kohdistuvia kokonaispäästöjä koskevat tulokset.
6.3. Riskinluonnehdinnassa on:
—verrattava kunkin sellaisen väestöryhmän altistumista, jonka tiedetään tai ennakoidaan altistuvan, asianmukai-
seen DNEL-tasoon,
—verrattava kunkin ympäristön osa-alueen arvioituja ympäristöpitoisuuksia PNEC-arvoihin, ja
—arvioitava aineen fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien johdosta aiheutuvien tapahtumien todennäköisyys ja
vakavuus.
6.4. Kunkin altistumisskenaarion osalta ihmisille ja ympäristölle aiheutuvan riskin voidaan katsoa olevan asianmukai-
sesti hallitun valmistuksesta ja tunnistetuista käytöistä johtuvan aineen elinkaaren aikana, jos
—6 jakson 2 kohdassa estimoidut altistumistasot eivät ylitä 1 ja 3 jaksossa määritettyjä asiaa koskevia DNEL- tai
PNEC-tasoja, ja
—2 jaksossa määritettyjen aineen fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien johdosta aiheutuvien tapahtumien toden-
näköisyys ja vakavuus on erittäin vähäinen.
6.5. Niille ihmisiin tai ympäristön osa-alueisiin kohdistuville vaikutuksille, joille ei ole voitu määrittää DNEL- tai PNEC-
arvoa, on tehtävä kvalitatiivinen arvio siitä, kuinka suurella todennäköisyydellä vaikutukset voidaan välttää toteutet-
taessa altistumisskenaariota.
Aineille, jotka täyttävät PBT- ja vPvB-aineita koskevat perusteet, on valmistajan tai maahantuojan käytettävä 5 jakson
vaiheessa 2 saatuja tietoja ottaessaan käyttöön toimitiloissaan riskinhallintatoimenpiteitä, joilla minimoidaan ihmi-
siin tai ympäristöön kohdistuvaa altistumista ja päästöjä valmistuksesta ja tunnistetuista käytöistä johtuvan aineen
elinkaaren aikana, ja suositellessaan niitä jatkokäyttäjille.29.5.2007 L 136/80 Euroopan unionin virallinen lehti FI
7. KEMIKAALITURVALLISUUSRAPORTIN ESITYSTAPA JA MUOTO
Kemikaaliturvallisuusraportissa on käytettävä seuraavia otsikoita:
KEMIKAALITURVALLISUUSRAPORTIN ESITYSTAPA JA MUOTO
A OSA
1. YHTEENVETO RISKINHALLINTATOIMENPITEISTÄ
2. VAKUUTUS, ETTÄ RISKINHALLINTATOIMENPITEITÄ TOTEUTETAAN3. VAKUUTUS, ETTÄ RISKINHALLINTATOIMENPITEISTÄ ILMOITETAAN
B OSA
1. AINEEN JA SEN FYSIKAALISTEN JA KEMIALLISTEN OMINAISUUKSIEN YKSILÖINTI
2. VALMISTUS JA KÄYTÖT
2.1. Valmistus
2.2. Tunnistetut käytöt
2.3. Käytöt, joita ei suositella
3. LUOKITUS JA MERKINNÄT
4. AINEEN KÄYTTÄYTYMINEN YMPÄRISTÖSSÄ
4.1. Hajoaminen
4.2. Jakautuminen ympäristöön
4.3. Biokertyvyys
4.4 Sekundaarinen myrkyllisyys
5. IHMISTEN TERVEYDELLE AIHEUTUVAN VAARAN ARVIOINTI
5.1. Toksikokinetiikka (imeytyminen, aineenvaihdunta, jakautuminen ja poistuminen)
5.2. Välitön myrkyllisyys
5.3. Ärsyttävyys
5.3.1. Iho
5.3.2. Silmät
5.3.3. Hengityselimet
5.4. Syövyttävyys
5.5. Herkistyminen
5.5.1. Iho
5.5.2. Hengityselimet
5.6. Toistuvasta annostuksesta johtuva myrkyllisyys
5.7. Mutageenisuus (perimää vaurioittavat vaikutukset)
5.8. Karsinogeenisuus (syöpää aiheuttavat vaikutukset)
5.9. Lisääntymismyrkyllisyys (lisääntymiselle vaaralliset vaikutukset)
5.9.1. Hedelmällisyyteen kohdistuvat vaikutukset
5.9.2. Kehitysmyrkyllisyys (kehitykselle vaaralliset vaikutukset)
5.10. Muut vaikutukset
5.11. DNEL-taso(je)n määrittäminen29.5.2007 L 136/81 Euroopan unionin virallinen lehti FI
KEMIKAALITURVALLISUUSRAPORTIN ESITYSTAPA JA MUOTO
6. AINEIDEN FYSIKAALIS-KEMIALLISIIN OMINAISUUKSIIN PERUSTUVIEN IHMISILLE AIHEUTUVIEN VAAROJEN ARVIOINTI
6.1. Räjähtävyys6.2. Syttyvyys6.3. Hapettavuus
7. YMPÄRISTÖVAAROJEN ARVIOINTI
7.1. Vesiympäristö (sedimentti mukaan luettuna)7.2. Maaperä
7.3. Ilma
7.4. Jätevedenkäsittelyjärjestelmien mikrobiologinen aktiivisuus
8. PBT- JA vPvB-AINEIDEN ARVIOINTI
9. ALTISTUMISEN ARVIOINTI
9.1. (Otsikko, altistumisskenaario 1)
9.1.1. Altistumisskenaario9.1.2. Altistumisen arviointi
9.2. (Otsikko, altistumisskenaario 2)
9.2.1. Altistumisskenaario9.2.2. Altistumisen arviointi
(jne.)
10. RISKINLUONNEHDINTA
10.1. (Otsikko, altistumisskenaario 1)
10.1.1. Ihmisten terveys
10.1.1.1. Työntekijät10.1.1.2. Kuluttajat10.1.1.3. Ihmisten epäsuora altistuminen ympäristön kautta
10.1.2. Ympäristö
10.1.2.1. Vesiympäristö (sedimentti mukaan luettuna)10.1.2.2. Maaperä10.1.2.3. Ilma10.1.2.4. Jätevedenkäsittelyjärjestelmien mikrobiologinen aktiivisuus
10.2. (Otsikko, altistumisskenaario 2)
10.2.1. Ihmisten terveys
10.2.1.1. Työntekijät10.2.1.2. Kuluttajat10.2.1.3. Ihmisten epäsuora altistuminen ympäristön kautta29.5.2007 L 136/82 Euroopan unionin virallinen lehti FI
KEMIKAALITURVALLISUUSRAPORTIN ESITYSTAPA JA MUOTO
10.2.2. Ympäristö
10.2.2.1. Vesiympäristö (sedimentti mukaan luettuna)10.2.2.2. Maaperä
10.2.2.3. Ilma
10.2.2.4. Jätevedenkäsittelyjärjestelmien mikrobiologinen aktiivisuus(jne.)
10.x. Kokonaisaltistuminen (kaikki merkitykselliset päästölähteet yhdessä)
10.x.1. Ihmisten terveys (kaikki altistumisreitit yhdessä)
10.x.1.1.
10.x.2. Ympäristö (kaikki päästölähteet yhdessä)
10.x.2.1.29.5.2007 L 136/83 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE II
OPAS KÄYTTÖTURVALLISUUSTIEDOTTEEN LAATIMISEEN
Tässä liitteessä esitetään vaatimukset, joiden mukaan aineille tai valmisteille laaditaan käyttöturvallisuustiedotteet
31 artiklan mukaisesti. Käyttöturvallisuustiedotteen avulla toimitetaan asianmukaiset turvallisuustiedot luokitelluista
aineista ja valmisteista, mukaan lukien asiaankuuluvan kemikaaliturvallisuusraportin sisältämät tiedot toimitusketjussa
välittömästi seuraaville käyttäjille. Käyttöturvallisuustiedotteessa annettavien tietojen on oltava kemikaaliturvallisuusra-portin tietoja vastaavia silloin kun sellainen vaaditaan. Kun on käytettävissä kemikaaliturvallisuusraportti, kysymykseen
tuleva(t) altistumisskenaario(t) on esitettävä käyttöturvallisuustiedotteen liitteessä, jotta käyttöturvallisuustiedotteen asiaa
koskevissa kohdissa on helpompi viitata niihin.
Tämän liitteen tarkoituksena on varmistaa 31 artiklassa mainittujen pakollisten kohtien sisällön johdonmukaisuus ja tark-
kuus, jotta käyttäjät voivat käyttöturvallisuustiedotteiden avulla ryhtyä tarvittaviin toimiin ihmisten terveyden ja turvalli-
suuden suojelemiseksi työpaikalla sekä ympäristön suojelemiseksi.
Käyttöturvallisuustiedotteiden tietojen on täytettävä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla
esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annetussa direktiivissä 98/24/EY säädetyt vaatimukset. Erityisesti
työnantajan on pystyttävä käyttöturvallisuustiedotteiden avulla määrittämään, onko työpaikalla vaarallisia kemikaaleja ja
arvioimaan niiden käytöstä työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle mahdollisesti aiheutuvat riskit.
Käyttöturvallisuustiedotteen tiedot on kirjoitettava selvästi ja lyhyesti. Käyttöturvallisuustiedotteen laatijan on oltava pätevä
henkilö, jonka on otettava huomioon käyttäjien erityistarpeet, sikäli kuin ne tiedetään. Aineiden ja valmisteiden markki-
noille saattamisesta vastaavien henkilöiden on varmistettava, että kyseisiä asioita käsittelevät henkilöt ovat saaneet asian-
mukaisen koulutuksen, myös kertauskoulutusta.
Valmisteista, joita ei ole luokiteltu vaarallisiksi mutta joille vaaditaan käyttöturvallisuustiedote 31 artiklan mukaisesti, on
otsikoittain annettava valmisteen vaaraan suhteutettua tietoa.
Lisätiedot voivat olla tarpeen joissakin tapauksissa, sillä aineilla ja valmisteilla voi olla monenlaisia ominaisuuksia. Jos taas
käy ilmi, etteivät tiettyjä ominaisuuksia koskevat tiedot ole tärkeitä tai niitä on teknisistä syistä mahdoton toimittaa, syyt
tähän on ilmoitettava selvästi kussakin kohdassa. Jokaisesta vaarallisesta ominaisuudesta on toimitettava tietoja. Jos ilmoite-
taan, että tiettyä vaaraa ei esiinny, on ilmoitettava selvästi joko että luokituksen tekijällä ei ole tietoja käytettävissään tai että
käytettävissä olevat testitulokset ovat negatiivisia.
Käyttöturvallisuustiedotteen julkaisupäivä on annettava ensimmäisellä sivulla. Aina kun käyttöturvallisuustiedotetta muute-
taan, muutokset on saatettava vastaanottajan tietoon ja merkittävä ne seuraavasti ”Tarkistus: (päivämäärä)”.
Huom.
Käyttöturvallisuustiedote vaaditaan myös tietyistä direktiivin 67/548/ETY liitteessä VI olevissa 8 ja 9 luvuissa mainituista
erikoisaineista ja -valmisteista (esim. massiivisessa olomuodossa olevat metallit, lejeeringit, kompressoidut kaasut jne.),
joille on myönnetty merkintöjä koskevia poikkeuksia.
1. AINEEN TAI VALMISTEEN JA YHTIÖN TAI YRITYKSEN TUNNISTETIEDOT
1.1. Aineen tai valmisteen tunnistetiedot
Tunnistetiedoissa käytetyn termin on oltava sama kuin direktiivin 67/548/ETY liitteen VI mukaisessa varoitusetike-
tissä käytetty termi.
Rekisteröitäville aineille kyseisen termin on oltava rekisteröinnissä annetun termin mukainen, ja tämän asetuksen
20 artiklan 1 kohdan nojalla annettu rekisteröintinumero on myös ilmoitettava.
Muut käytettävissä olevat tunnistamistavat voidaan myös ilmoittaa.
1.2. Aineen ja/tai valmisteen käyttö
Aineen tai valmisteen käytöt, mikäli ne tiedetään, on ilmoitettava. Useista mahdollisista käytöistä tarvitsee luetella
vain tärkeimmät tai tavallisimmat. On ilmoitettava lyhyesti, mitä aine käytännössä tekee, esimerkiksi onko se palon-
estoaine, antioksidantti jne.
Jos vaaditaan kemikaaliturvallisuusraportti, on käyttöturvallisuustiedotteessa annettava tietoja kaikista tunnistetuista
käytöistä, jotka ovat merkityksellisiä käyttöturvallisuustiedotteen vastaanottajalle. Näiden tietojen on vastattava käyt-
töturvallisuustiedotteen liitteessä tunnistettuja käyttöjä ja altistumisskenaarioita.29.5.2007 L 136/84 Euroopan unionin virallinen lehti FI
1.3. Yhtiön/yrityksen tunnistetiedot
Henkilöstä, joka vastaa aineen tai valmisteen saattamisesta yhteisön markkinoille (valmistajista, maahantuojista tai
jakelijoista), on annettava tunnistetiedot. Tällöin on annettava hänen täydellinen osoitteensa ja puhelinnumeronsa
sekä käyttöturvallisuustiedotteesta vastaavan toimivaltaisen henkilön sähköpostiosoite.
Jos kyseinen henkilö ei ole sijoittautunut siihen jäsenvaltioon, jossa aine tai valmiste saatetaan markkinoille, on
mahdollisuuksien mukaan annettava tähän jäsenvaltioon sijoittautuneen asiasta vastaavan henkilön täydellinen
osoite ja puhelinnumero.
Rekisteröijäksi on ilmoitettava sama henkilö kuin rekisteröinnissä ilmoitettu valmistaja tai maahantuoja.
1.4. Hätäpuhelinnumero
Edellä mainittujen tietojen lisäksi on annettava yhtiön ja/tai asiasta vastaavan virallisen neuvontaelimen (joka voi
olla se elin, joka on vastuussa terveyttä koskevien tietojen vastaanottamisesta ja johon viitataan direktiivin
1999/45/EY 17 artiklassa) hätäpuhelinnumero. On mainittava, onko tämä puhelinnumero käytössä ainoastaan
virka-aikana.
2. VAARAN YKSILÖINTI
Tässä kohdassa on ilmoitettava direktiivin 67/548/ETY tai 1999/45/EY luokitusta koskevien säännösten mukaisesti
tehty aineen tai valmisteen luokitus. Vaarat, joita aineesta tai valmisteesta aiheutuu ihmisille ja ympäristölle, on
ilmoitettava selvästi ja lyhyesti.
Valmisteet, jotka on luokiteltu vaarallisiksi, ja valmisteet, joita ei ole luokiteltu vaarallisiksi direktiivin 1999/45/EY
mukaan, on erotettava selvästi.
Tärkeimmät haitalliset, kohtuullisella varmuudella odotettavissa olevat fysikaalis-kemialliset ihmisten terveyteen tai
ympäristöön kohdistuvat vaikutukset ja oireet, jotka liittyvät aineen tai valmisteen käyttöihin ja mahdollisiin vääriin
käyttöihin, on kuvattava.
Muut vaarat, kuten pölyisyys, ristiinherkistyminen, tukehtuminen, jäätyminen, voimakas haju tai maku tai ympäris-
tövaikutukset kuten esimerkiksi maaperän eliöihin kohdistuva vaara, otsonikerroksen heikentyminen ja valokemial-
linen otsoninmuodostuskyky, jotka eivät edellytä luokittelemista, mutta jotka voivat vaikuttaa lisäävästi aineen vaa-
rallisuuteen kaiken kaikkiaan, on mahdollisesti tarpeen mainita.
Merkinnöissä annettavat tiedot on ilmoitettava kohdassa 15.
Aineen luokituksen on vastattava XI osaston nojalla laaditussa luokituksia ja merkintöjä koskevassa luettelossa
säädettyä luokitusta.
3. KOOSTUMUS JA TIEDOT AINEOSISTA
Vastaanottajan on voitava tunnistaa annettujen tietojen perusteella helposti valmisteen aineosiin liittyvät vaarat.
Valmisteeseen itseensä liittyvät vaarat on ilmoitettava kohdassa 2.
3.1. Täydellisen koostumuksen (aineosien laatu ja niiden pitoisuus) antaminen ei ole välttämätöntä, vaikka yleinen
kuvaus aineosista ja niiden pitoisuuksista voi olla hyödyksi.
3.2. Direktiivin 1999/45/EY mukaisesti vaarallisiksi luokitelluista valmisteista on ilmoitettava seuraavat aineet sekä
niiden pitoisuus tai pitoisuuden vaihteluväli valmisteessa:
a) direktiivissä 67/548/ETY tarkoitetut terveydelle tai ympäristölle vaaralliset aineet, jos niiden pitoisuus on vähin-
tään yhtä suuri kuin alhaisin seuraavista arvoista:
—direktiivin 1999/45/EY 3 artiklan 3 kohdassa olevassa taulukossa määrätyt pitoisuudet, tai
—direktiivin 67/548/ETY liitteessä I annetut pitoisuusrajat, tai
—direktiivin 1999/45/EY liitteessä II olevassa B osassa määrätyt pitoisuusrajat, tai
—direktiivin 1999/45/EY liitteessä III olevassa B osassa määrätyt pitoisuusrajat, tai
—direktiivin 1999/45/EY liitteessä V määrätyt pitoisuusrajat, tai
—tämän asetuksen XI osaston nojalla laaditussa luokituksia ja merkintöjä koskevassa luettelossa olevassa
hyväksytyssä kirjauksessa ilmoitetut pitoisuusrajat;29.5.2007 L 136/85 Euroopan unionin virallinen lehti FI
b) aineet, joille yhteisössä on säädetty työperäisen altistumisen raja-arvot ja jotka eivät kuulu a alakohdassa mainit-
tuihin aineisiin;
c) aineet, jotka ovat hitaasti hajoavia, biokertyviä ja myrkyllisiä (PBT) tai erittäin hitaasti hajoavia ja erittäin voimak-
kaasti biokertyviä (vPvB) liitteessä XIII esitettyjen perusteiden mukaisesti, jos yksittäisen aineen pitoisuus on
0,1 prosenttia tai enemmän.
3.3. Valmisteista, jotka ei ole luokiteltu vaarallisiksi direktiivin 1999/45/EY mukaan, on ilmoitettava aineet sekä niiden
pitoisuus tai pitoisuuden vaihteluväli, jos yksittäisen aineen pitoisuus on joko:
a) vähintään yksi painoprosentti, kun on kyseessä muu kuin kaasumainen valmiste, tai vähintään 0,2 tilavuuspro-
senttia, kun on kyseessä kaasumainen valmiste ja
—aineet ovat direktiivissä 67/548/ETY (1) tarkoitettuja terveydelle tai ympäristölle vaarallisia aineita, tai
—aineille on säädetty yhteisössä työperäisen altistumisen raja-arvo;
tai
b) vähintään 0,1 painoprosenttia, kun aineet ovat hitaasti hajoavia, biokertyviä ja myrkyllisiä (PBT) tai erittäin
hitaasti hajoavia ja erittäin voimakkaasti biokertyviä (vPvB) liitteessä XIII esitettyjen perusteiden mukaisesti.
3.4. Edellä tarkoitetuista aineista on ilmoitettava niiden luokitus (joka perustuu joko direktiivin 67/548/ETY
4 ja 6 artiklaan, sen liitteeseen I tai tämän asetuksen XI osaston mukaisesti laaditussa luokitusten ja merkintöjen
luettelossa olevaan sovittuun merkintään) sekä varoitusmerkit ja R-lausekkeet, jotka aineille on osoitettu niihin liit-
tyvien fysikaalis-kemiallisten, ihmisten terveyteen kohdistuvien tai ympäristövaarojen perusteella. R-lausekkeita ei
tarvitse tässä yhteydessä antaa täydellisinä: on viitattava kohtaan 16, jossa on annettava kunkin R-lausekkeen koko
teksti. Jos aine ei täytä luokituskriteereitä, on esitettävä syy aineen mainitsemiselle 3 jaksossa, kuten ”PBT-aine” tai
”aine, jota koskee työpaikalla altistumista koskeva yhteisön raja-arvo”.
3.5. Edellä tarkoitettujen aineiden nimi ja tämän asetuksen 20 artiklan 1 kohdan perusteella annettu rekisteröintinumero
ja niiden mahdollinen EINECS- tai ELINCS-numero on annettava direktiivin 67/548/ETY mukaisesti. CAS-numero
ja IUPAC-nimi (jos ne ovat saatavilla) voivat olla hyödyksi. Aineista, jotka on ilmoitettu yleisellä nimellä direktiivin
1999/45/EY 15 artiklan tai tässä liitteessä olevan 3 kohdan 3 alakohdan alaviitteen mukaisesti, ei tarvitse antaa
täsmällistä kemiallista tunnistetta.
3.6. Jos direktiivin 1999/45/EY 15 artiklan tai tässä liitteessä olevan 3 kohdan 3 alakohdan alaviitteen säännösten
mukaisesti tiettyjen aineiden tunnistetietoja on käsiteltävä luottamuksellisina, aineiden kemialliset ominaisuudet on
kuvattava aineiden turvallisen käsittelyn varmistamiseksi. Käytettävän nimen on oltava sama kuin se, joka seuraa
edellä mainituista menettelyistä.
4. ENSIAPUTOIMENPITEET
Ensiaputoimenpiteet on kuvattava.Ensin on mainittava, tarvitaanko välitöntä lääketieteellistä apua.Ensiapuohjeiden on oltava lyhyitä ja sellaisia, että uhri, läsnä olevat ja ensiapuhenkilöstö ymmärtävät ne helposti.
Oireet ja vaikutukset tulisi esittää lyhyesti tiivistettynä. Ohjeissa on selostettava, mitä on tehtävä paikan päällä
onnettomuuden sattuessa ja onko odotettavissa viivästyneitä vaikutuksia altistumisen jälkeen.
Tiedot esitetään eri altistumisteiden (esimerkiksi hengitystiet, iho, silmät ja ruoansulatuselimet) mukaisesti eri
kohdissa.
Ilmoitetaan, tarvitaanko lääkärin apua tai onko se toivottavaa.
Tiettyjen aineiden tai valmisteiden osalta voi olla tärkeätä korostaa, että työpaikalla on oltava erikoisvalmiuksia
erityistä ja välitöntä hoitoa varten.
5. PALONTORJUNTATOIMENPITEET
Aineen tai valmisteen aiheuttaman tai sen läheisyydessä ilmenevän tulipalon varalta on ilmoitettava:
—sopivat sammutusaineet,29.5.2007 L 136/86 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) Jos valmisteen markkinoille saattamisesta vastaava henkilö voi osoittaa, että sellaisen aineen kemiallisen yksilöinnin, joka on luokiteltu yksi-
nomaan —ärsyttäväksi, lukuun ottamatta aineita, joille on osoitettu R-lauseke R41, tai ärsyttäväksi yhdessä yhden tai useamman direktiivin
1999/45/EY 10 artiklan 2.3.4 kohdassa mainitun ominaisuuden kanssa, tai —haitalliseksi tai haitalliseksi yhdessä yhden tai useamman
direktiivin 1999/45/EY 10 artiklan 2.3.4 kohdassa mainitun ominaisuuden kanssa ja jolla on vain välittömiä kuolemaan johtavia vaiku-
tuksia, antaminen käyttöturvallisuustiedotteessa vaarantaa hänen immateriaalioikeutensa luottamuksellisuuden, hän voi direktiivin1999/45/EY liitteessä VI olevan B osan säännösten mukaisesti viitata kyseiseen aineeseen joko käyttämällä nimeä, jolla tunnistetaantärkeimmät toiminnalliset kemialliset ryhmät tai jotain vaihtoehtoista nimeä.
—sammutusaineet, joita ei saa käyttää turvallisuussyistä,
—erityiset altistumisvaarat, jotka johtuvat aineesta tai valmisteesta itsestään, palamistuotteista tai tuloksena synty-
vistä kaasuista,
—erityiset palomiesten suojavarusteet.
6. TOIMENPITEET ONNETTOMUUSPÄÄSTÖISSÄ
Aineesta tai valmisteesta riippuen tietoja voidaan tarvita seuraavista seikoista:
henkilökohtaiset suojatoimet, kuten:—sytytyslähteiden poistaminen, riittävä ilmanvaihto ja/tai hengityssuojainten tarve, pölyn leviämisen estäminen,
iho- ja silmäkosketuksen estäminen,
ympäristövahinkojen estäminen, kuten:—pääsyn estäminen viemäreihin, pinta- ja pohjavesiin ja maaperään, mahdollisesti lähiseudun varoittaminen,
puhdistusohjeet, kuten:—imukykyisen materiaalin (esimerkiksi hiekan, piimaan, happoa sitovan aineen, yleissitovan aineen, sahajauhon)
käyttö, kaasujen ja/tai huurujen poistaminen vedellä, laimennus.
On myös harkittava seuraavia merkintöjä: ”Ei saa käyttää …”,”Neutraloitava (neutralointiaineen nimi)”.
Huom.
Tarvittaessa on viitattava kohtiin 8 ja 13.
7. KÄSITTELY JA VARASTOINTI
Huom.
Tässä jaksossa annettavien tietojen on liityttävä ihmisten terveyden, turvallisuuden ja ympäristön suojeluun.
Työnantajan pitäisi pystyä niiden avulla suunnittelemaan ja järjestämään työpaikan työmenetelmät direktiivin
98/24/EY 5 artiklan mukaisesti.
Kun kemikaaliturvallisuusraportti tai rekisteröinti vaaditaan, tässä jaksossa annettavien tietojen on oltava yhdenmu-
kaisia niiden tietojen kanssa, jotka annetaan käyttöturvallisuustiedotteen liitteessä tunnistetuille käytöille ja altistu-
misskenaarioille.
7.1. Käsittely
Määritetään varotoimenpiteet turvallista käsittelyä varten, mukaan luettuna neuvot, jotka koskevat teknisiä toimen-
piteitä, kuten:
—suojarakenteet, paikallis- ja yleisilmanvaihto, toimenpiteet aerosolien ja pölyn muodostumisen ja tulipalon estä-
miseksi, ympäristönsuojelutoimenpiteet (esimerkiksi poistoilman suodattimien tai puhdistuslaitteiden käyttö,
käyttö eristetyllä alueella, roiskeiden talteenotto ja hävittäminen jne.) ja muut erityiset ainetta tai valmistetta
koskevat vaatimukset tai määräykset (esimerkiksi kielletyt tai suositeltavat menettelyt tai laitteet) on yksilöitävä
ja, jos mahdollista, kuvattava lyhyesti.
7.2. Varastointi
Määritetään turvallisen varastoinnin edellyttämät olosuhteet, kuten:
—varastohuoneiden tai astioiden erityisominaisuudet (mukaan lukien ainetta pidättävät seinämät ja ilmastointi),
yhteensopimattomat materiaalit, varastointiolosuhteet (lämpötila- ja kosteusraja ja/tai -alue, valo, inertti kaasu
jne.), erityiset sähkölaitteet ja staattisen sähkön torjunta.
Varastoitavien aineiden määriä koskevista rajoituksista on annettava ohjeita, jos ne ovat merkityksellisiä. Erityisesti
on mainittava mahdolliset erityisvaatimukset, kuten aineen tai valmisteen pakkaus- ja/tai astiamateriaalityyppi.
7.3. Erityiset käytöt
Erityiskäyttöön tarkoitettujen lopputuotteiden osalta suosituksissa on viitattava tunnistettuihin käyttöihin. Suosi-
tusten on oltava yksityiskohtaiset ja käytännölliset. Jos mahdollista, on viitattava kyseiselle alalle tai sektorille spesi-
fisiin hyväksyttyihin ohjeisiin.
8. ALTISTUMISEN EHKÄISEMINEN JA HENKILÖN SUOJAIMET
8.1. Altistumisen raja-arvot
Nykyisin sovellettavat erityiset valvontaan käytettävät muuttujat, kuten työperäiseen altistumiseen liittyvät raja-arvot
tai biologiset raja-arvot, on ilmoitettava. Tällöin on annettava siinä jäsenvaltiossa sovellettavat arvot, jossa ainetta
tai valmistetta saatetaan markkinoille. On myös annettava tietoa nykyisin suositelluista altistumisen seurantamene-
telmistä.29.5.2007 L 136/87 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Kun vaaditaan kemikaaliturvallisuusraportti, on ilmoitettava aineen DNEL- ja PNEC-arvot käyttöturvallisuustiedot-
teen liitteessä mainituille altistumisskenaarioille.
Valmisteiden niille aineosille, jotka on mainittava käyttöturvallisuustiedotteessa kohdan 3 mukaan, on hyvä antaa
kyseiset arvot.
8.2. Altistumisen ehkäiseminen
Tässä asiakirjassa altistumisen ehkäisemistoimenpiteillä tarkoitetaan kaikkia erityisiä riskinhallintatoimenpiteitä, joita
käytön aikana on sovellettava työntekijän ja ympäristön altistumisen minimoimiseksi. Jos vaaditaan kemikaaliturval-
lisuusraportti, käyttöturvallisuustiedotteen 8 jaksossa on esitettävä yhteenveto riskinhallintatoimenpiteistä käyttötur-
vallisuustiedotteessa kuvattujen tunnistettujen käyttöjen osalta.
8.2.1. Työperäisen altistumisen ehkäiseminen
Työnantajan on otettava nämä tiedot huomioon, kun suoritetaan direktiivin 98/24/EY 4 artiklan nojalla aineista tai
valmisteista työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle mahdollisesti aiheutuvaa riskiä koskevaa riskinarviointia.
Direktiivissä edellytetään tärkeysjärjestyksessä:
—asianmukaisten työprosessien ja teknisten torjuntatoimenpiteiden suunnittelua sekä sopivien varusteiden ja
materiaalien käyttöä,
—yhteisten suojelutoimenpiteiden soveltamista riskin esiintymispaikalla, esimerkkinä riittävä ilmanvaihto ja asian-
mukaiset järjestelytoimenpiteet, ja
—jos altistumista ei voida ehkäistä muilla tavoin, henkilökohtaisten suojelutoimenpiteiden toteuttamista mukaan
lukien henkilönsuojaimet.
Näistä toimenpiteistä on annettava sopivaa ja riittävää tietoa, jotta voidaan tehdä kunnollinen direktiivin 98/24/EY
4 artiklassa tarkoitettu riskinarviointi. Näiden tietojen olisi oltava sellaisia, että ne täydentävät kohdassa 7.1 jo
annettuja tietoja.
Mikäli henkilökohtaiset suojelutoimenpiteet ovat tarpeen, on täsmennettävä yksityiskohtaisesti, millaiset varusteet
tarjoavat riittävän ja sopivan suojan. Tällöin on otettava huomioon henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden
lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/686/ETY (1) ja viitattava
asiaa koskeviin CEN-standardeihin:
a)Hengityselinten suojaus
Kun on kysymyksessä vaaralliset kaasut, höyryt tai pöly, on yksilöitävä käytettävän suojalaitteen tyyppi, kuten:—kannettava hengityksensuojain, asianmukaiset naamarit ja suodattimet.
b)Käsien suojaus
Ainetta tai valmistetta käsiteltäessä käytettävien käsineiden tyyppi on yksilöitävä, kuten:
—materiaalin tyyppi,
—käsinemateriaalin läpäisyaika ottaen huomioon ihoaltistumisen määrä ja kesto.
Tarvittaessa on ilmoitettava muut käsien suojaustoimenpiteet.
c)Silmiensuojaus
Silmien suojaimien tyyppi on yksilöitävä, kuten:—suojasilmälasit, naamiomalliset suojasilmälasit, kasvonsuojus.
d)Ihonsuojaus
Jos on tarpeen suojata muita kehon osia kuin käsiä, vaaditun suojaimen tyyppi ja laatu on yksilöitävä, kuten:—esiliina, saappaat ja täysin suojaava puku.
Jos on tarpeen, ilmoitetaan muut ihonsuojaustoimenpiteet ja erityiset hygieniatoimenpiteet.29.5.2007 L 136/88 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 399, 30.12.1989, s. 18, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.
8.2.2. Ympäristöaltistumisen ehkäiseminen
Tiedot, jotka työnantaja tarvitsee täyttääkseen yhteisön ympäristölainsäädännön mukaiset velvoitteensa, on yksilöi-
tävä.
Kun vaaditaan kemikaaliturvallisuusraportti, on käyttöturvallisuustiedotteen liitteessä mainituille altistumisskenaa-
rioille esitettävä yhteenveto riskinhallintatoimenpiteistä, joilla voidaan hallita asianmukaisesti ympäristön altistu-
minen kyseiselle aineelle.
9. FYSIKAALISET JA KEMIALLISET OMINAISUUDET
Jotta voidaan toteuttaa kunnollisia altistumisen ehkäisemistoimenpiteitä, on aineesta tai valmisteesta toimitettava
kaikki merkitykselliset, erityisesti kohdassa 9.2 mainitut tiedot. Tässä jaksossa annettujen tietojen on vastattava re-
kisteröinnissä annettuja tietoja, kun rekisteröinti vaaditaan.
9.1. Yleiset tiedot
OlomuotoVastaanottajalle on ilmoitettava toimitettavan aineen tai valmisteen olomuoto (kiinteä, nestemäinen, kaasumainen)
ja väri.
Haju
Jos haju on havaittavissa, se on kuvattava lyhyesti.
9.2. Terveyden, turvallisuuden ja ympäristön kannalta tärkeät tiedot
pH
Ilmoitetaan toimitettavan aineen tai valmisteen tai sen vesiliuoksen pH; vesiliuoksesta ilmoitetaan myös pitoisuus.
Kiehumispiste tai -alue
Leimahduspiste
Syttyvyys (kiinteät aineet, kaasut)
Räjähtävyys
Hapettavuus
Höyrynpaine
Suhteellinen tiheys
Liukoisuus
Vesiliukoisuus
Jakautumiskerroin: n-oktanoli/vesi
Viskositeetti
Höyryntiheys
Haihtumisnopeus
9.3. Muut tiedot
Muut tärkeät turvallisuuteen liittyvät muuttujat, kuten sekoittuvuus, rasvaliukoisuus (liuotin tai öljy yksilöitävä),
johtokyky, sulamispiste tai -alue, kaasuryhmä (hyödyllinen räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitettuja
laitteita ja suojajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä maaliskuuta 1994
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/9/EY (
1) soveltamisessa), itsesyttymislämpötila jne. on
ilmoitettava.
Huom. 1
Edellä mainitut ominaisuudet on määritettävä 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa testimenetelmiä koskevassa
komission asetuksessa säädettyjen spesifikaatioiden tai muun vastaavan menetelmän mukaan.
Huom. 2
Kun on kyseessä valmiste, tiedot on normaalisti annettava itse valmisteen ominaisuuksista. Jos kuitenkin ilmoite-
taan, että tietty vaara ei koske valmistetta, on erotettava selvästi tapaukset, joissa luokituksen tekijällä ei ole tietoja
käytettävissään ja joissa käytettävissä olevat testitulokset ovat negatiivisia. Jos katsotaan tarpeelliseksi antaa tietoja
yksittäisten aineosien ominaisuuksista, on ilmoitettava selvästi, mihin tiedot liittyvät.29.5.2007 L 136/89 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 100, 19.4.1994, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.
10. STABIILISUUS JA REAKTIIVISUUS
Aineen tai valmisteen stabiilisuus ja tietyissä käyttöolosuhteissa tai ympäristöpäästöjen seurauksena esiintyvien vaa-
rallisten reaktioiden mahdollisuus on ilmoitettava.
10.1. Vältettävät olosuhteet
Olosuhteet, kuten lämpötila, paine, valo, isku jne., jotka voivat aiheuttaa vaarallisen reaktion, on lueteltava. Jos
mahdollista, ne on kuvattava lyhyesti.
10.2. Vältettävät materiaalit
Materiaalit, kuten vesi, ilma, hapot, emäkset, hapettavat aineet tai muut erityiset aineet, jotka voivat aiheuttaa vaa-
rallisen reaktion, on lueteltava. Jos mahdollista, ne on kuvattava lyhyesti.
10.3. Vaaralliset hajoamistuotteet
Haitallisessa määrin muodostuvat vaaralliset hajoamistuotteet on ilmoitettava.
Huom.
Erityisesti on mainittava:
—stabilisaattoreiden tarve ja sisältyminen valmisteeseen,
—vaarallisten eksotermisten reaktioiden mahdollisuus,
—turvallisuusnäkökohdat aineen tai valmisteen fysikaalisen tilan muuttuessa,
—vaaralliset hajoamistuotteet, jotka muodostuvat kosketuksessa veden kanssa,
—epästabiilien tuotteiden muodostumismahdollisuus.
11. MYRKYLLISYYTEEN LIITTYVÄT TIEDOT
Tässä jaksossa on käsiteltävä lyhyesti mutta täydellisesti ja ymmärrettävästi erilaisia myrkkyvaikutuksia, joita voi
ilmetä, jos käyttäjä joutuu kosketukseen aineen tai valmisteen kanssa.
On selostettava esimerkiksi terveydelle haitalliset vaikutukset, jotka aiheutuvat altistumisesta aineelle tai valmisteelle,
ja jotka tunnetaan esimerkiksi testituloksista tai kokemuksista tehtyjen johtopäätösten perusteella. On ilmoitettava
myös lyhytaikaisesta ja pitkäaikaisesta altistumisesta johtuvat viivästyneet, välittömät ja krooniset vaikutukset, kuten
herkistyminen, narkoosi, syöpää aiheuttava ominaisuus, perimää vaurioittava ominaisuus ja lisääntymismyrkyllisyys
(kehityksen häiriöt ja vaikutukset hedelmällisyyteen). Erilaisia altistumisreittejä (hengitys- ja ruoansulatuselimet, iho
ja silmät) koskevat tiedot on annettava ja fysikaalisiin, kemiallisiin ja toksikologisiin erityispiirteisiin liittyvät oireet
kuvattava.
Ottaen huomioon tiedot, jotka on jo annettu kohdassa 3, Koostumus ja tiedot aineosista, voi olla tarpeellista viitata
valmisteen tiettyjen aineosien erityisiin terveysvaikutuksiin.
Tässä jaksossa annettavien tietojen on oltava yhdenmukaisia niiden tietojen kanssa, jotka on toimitettu rekisteröin-
nin yhteydessä (jos se vaaditaan) ja/tai kemikaaliturvallisuusraportissa (jos se vaaditaan). Tietoja on annettava seu-
raavista mahdollisista vaikutuksista:
—aineen toksikokinetiikka, aineenvaihdunta ja jakautuminen elimistöön,
—välittömät vaikutukset (välitön myrkyllisyys, ärsyttävyys ja syövyttävyys),
—herkistyminen,
—toistuvan annostelun myrkyllisyys ja
—CMR-vaikutukset eli syöpää aiheuttavat, perimää vaurioittavat ja lisääntymismyrkylliset vaikutukset.
Rekisteröitävistä aineista on annettava yhteenveto tiedoista, jotka on johdettu tämän asetuksen liitteitä VII–XI sovel-
tamalla. Tiedoissa on annettava myös tulokset saatavilla olevien tietojen vertailusta niihin kriteereihin, jotka on
annettu direktiivissä 67/548/ETY syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien tai lisääntymismyrkyllisten CMR-
aineiden kategorioille 1 ja 2, tämän asetuksen liitteessä I olevan 1.3.1 kohdan mukaisesti.
12. TIEDOT KEMIKAALIN VAARALLISUUDESTA YMPÄRISTÖLLE
Aineen tai valmisteen mahdolliset vaikutukset, käyttäytyminen ja se, mihin aine tai valmiste ympäristössä lopulta
joutuu, on kuvattava ilman, veden ja/tai maaperän osalta. Saatavilla olevat asiaa koskevat testitulokset (esim. LC50,
kala, ≤1 mg/1) on annettava.29.5.2007 L 136/90 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Tässä jaksossa annettujen tietojen on vastattava rekisteröinnissä (jos se vaaditaan) annettuja tietoja ja/tai kemikaali-
turvallisuusraportissa (jos se vaaditaan) tarvittaessa annettuja tietoja.
On kuvattava tärkeimmät ominaisuudet, joilla on todennäköisesti vaikutusta ympäristöön aineen tai valmisteen
laadun ja todennäköisten käyttötapojen johdosta. Tällaiset tiedot on annettava myös aineiden ja valmisteiden hajoa-
misessa syntyvistä vaarallisista tuotteista. Tällaisia tietoja ovat muun muassa:
12.1. Ekotoksisuus
Tässä on annettava asiaankuuluvia saatavissa olevia tietoja myrkyllisyydestä vesiympäristölle, sekä välittömistä että
pitkäaikaisista vaikutuksista kaloille, äyriäisille, leville ja muille vesikasveille. Lisäksi on annettava maaperän mikro-
ja makroeliöitä ja muita ympäristön kannalta merkityksellisiä eliöitä, kuten lintuja, mehiläisiä ja kasveja koskevia
myrkyllisyystietoja, jos niitä on saatavilla. Jos aine tai valmiste estää mikro-organismien toimintaa, mahdolliset
vaikutukset jätevesien käsittelylaitoksiin on mainittava.
Rekisteröitävistä aineista on annettava yhteenveto tiedoista, jotka on johdettu tämän asetuksen liitteiden VII–XI
soveltamisesta.
12.2. Kulkeutuvuus
Tällä tarkoitetaan aineen tai valmisteen tiettyjen aineosien (1) kykyä kulkeutua pohjavesiin tai kauas päästöpaikasta,
jos ainetta pääsee ympäristöön.
Seuraavat tiedot voisivat olla merkityksellisiä:—tiedetty tai arvioitu jakautuminen ympäristön eri osiin,
—pintajännitys,
—absorptio ja/tai desorptio.
Muita fysikaalis-kemiallisia ominaisuuksia käsitellään kohdassa 9.
12.3. Pysyvyys ja hajoavuus
Tällä tarkoitetaan aineen tai valmisteen tiettyjen aineosien (
1) kykyä hajota asiaankuuluvissa ympäristöissä joko
biologisen hajoamisen tai muiden prosessien, kuten hapettumisen tai hydrolyysin kautta. Hajoamisen puoliintumis-
ajat on mainittava silloin kun ne ovat saatavilla. Aineen tai valmisteen tiettyjen aineosien (1) hajoaminen jätevesien
käsittelylaitoksessa on myös mainittava.
12.4. Biokertyvyys
Tällä tarkoitetaan aineen tai valmisteen tiettyjen aineosien (1) kykyä kertyä biologiseen materiaaliin ja kulkeutua
ravintoketjussa. Oktanoli-vesi (Kow)-jakautumiskerroin ja biokertyvyystekijä (BCF) on mainittava, jos ne ovat saata-
villa.
12.5. PBT-arvioinnin tulokset
Jos vaaditaan kemikaaliturvallisuusraportti, on annettava kemikaaliturvallisuusraportissa selostetun PBT-arvioinnin
tulokset.
12.6. Muut haitalliset vaikutukset
Tässä on annettava käytettävissä olevat tiedot muista mahdollisista ympäristöön kohdistuvista haittavaikutuksista,
esim. otsonia tuhoavasta ominaisvaikutuksesta, valokemiallisesta otsoninmuodostuskyvystä, hormonitoiminnan
häiritsemiskyvystä ja/tai suhteellisesta kasvihuonevaikutuksesta.
Huomautuksia
On varmistettava, että ympäristön kannalta asiaankuuluvia tietoja (hallittuja päästöjä, vahinkopäästöjen sattuessa
toteutettavia toimenpiteitä, kuljetukseen ja jätteiden käsittelyyn liittyviä näkökohtia koskevia ohjeita) annetaan käyt-
töturvallisuustiedotteen muissa, erityisesti 6, 7, 13, 14 ja 15 kohdissa.
13. JÄTTEIDEN KÄSITTELYYN LIITTYVÄT NÄKÖKOHDAT
Jos aineen tai valmisteen (ylijäämä tai ennakoitavasta käytöstä johtuva jäte) käsittelyyn jätteenä liittyy vaara, on
kyseiset jäämät kuvattava ja annettava tietoja niiden turvallisesta käsittelystä.29.5.2007 L 136/91 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) Näitä tietoja ei voi antaa valmisteista, koska ne ovat ainespesifisiä. Ne on siis annettava, kun niitä on saatavilla ja kun ne koskevat kyseistä
asiaa, kullekin valmisteen sisältämälle yksittäiselle aineelle, joka on mainittava käyttöturvallisuustiedotteessa tämän liitteen kohdassa 3 annet-tujen määräysten mukaisesti.
Sekä aineen tai valmisteen että mahdollisen saastuneen pakkausmateriaalin asianmukaiset käsittelymenetelmät
(poltto, kierrätys, kaatopaikalle sijoittaminen jne.) on ilmoitettava.
Kun vaaditaan kemikaaliturvallisuusraportti, on tietojen, jotka koskevat jätehuoltotoimenpiteitä, joilla voidaan
hallita asianmukaisesti ihmisten ja ympäristön altistuminen kyseiselle aineelle, oltava johdonmukaisia käyttöturvalli-
suustiedotteen liitteessä mainittujen altistumisskenaarioiden kanssa.
Huom.
Jätteitä koskevissa asioissa on otettava huomioon mahdolliset asiaa koskevat yhteisön säännökset. Jos sellaisia ei
ole, käyttäjälle huomautetaan, että asiaa koskevia kansallisia tai alueellisia säännöksiä voi olla voimassa.
14. KULJETUSTIEDOT
Tiedotteessa on ilmoitettava mahdolliset erityiset varotoimet, joista käyttäjän on oltava tietoinen tai joita hänen on
noudatettava kuljetuksiin liittyvissä asioissa omalla alueellaan tai sen ulkopuolella. Jos se on aiheellista, on annettava
kuljetusluokitusta koskevia tietoja, jotka annetaan kutakin kuljetusmuotoa koskevissa määräyksissä: IMDG (meri),
ADR (vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä marras-
kuuta 1994 annettu neuvoston direktiivi 94/55/EY (1)), RID (vaarallisten aineiden rautatiekuljetuksia koskevan
jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä heinäkuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi
96/49/EY (2)), ICAO/IATA (ilma). Tietoja voidaan antaa muun muassa seuraavista asioista:
—YK-numero,
—luokka,
—oikea laivauksessa käytettävä nimi,
—pakkausryhmä,
—meriä saastuttava aine,
—muut asiaa koskevat tiedot.
15. LAINSÄÄDÄNTÖÄ KOSKEVAT TIEDOT
Tiedotteessa on ilmoitettava, onko aineelle (tai valmisteessa olevalle aineelle) tehty kemikaaliturvallisuusarviointi.
Tiedotteessa on ilmoitettava merkinnöissä direktiivien 67/548/ETY ja 1999/45/EY mukaan annettavat terveyttä,
turvallisuutta ja ympäristöä koskevat tiedot.
Jos tässä käyttöturvallisuustiedotteessa tarkoitettuun aineeseen tai valmisteeseen sovelletaan erityisiä ihmisten tai
ympäristön suojelua koskevia yhteisön säännöksiä (jos sille esimerkiksi on haettava lupa VII osaston mukaisesti tai
sille voidaan määrätä rajoituksia VIII osaston mukaisesti), nämä säännökset olisi mahdollisuuksien mukaan ilmoitet-
tava.
Jos mahdollista, on mainittava myös ne kansalliset lait, joilla kyseiset säännökset pannaan täytäntöön, sekä muut
mahdolliset kansalliset toimenpiteet, jotka voivat olla tärkeitä asian kannalta.
16. MUUT TIEDOT
Tiedotteessa on ilmoitettava mahdolliset muut tiedot, joita toimittaja pitää tärkeänä käyttäjän terveydelle ja turvalli-
suudelle sekä ympäristön suojelulle, esimerkiksi:
—luettelo aineelle määrätyistä R-lausekkeista. Koko teksti on annettava niistä R-lausekkeista, joihin viitataan käyt-
töturvallisuustiedotteen kohdissa 2 ja 3,
—koulutukseen liittyviä ohjeita,
—suositeltavia käyttörajoituksia (ts. toimittajan antamia suosituksia, jotka eivät perustu säädöksiin),
—lisätietoja (kirjallisuusviitteet ja/tai tekniset yhteyspisteet),
—tiedotteen laatimisessa käytetyt tärkeimmät lähteet.
Jos on kyseessä käyttöturvallisuustiedotteen muuttaminen, on ilmoitettava selvästi, mitkä tiedot on lisätty, poistettu
tai muutettu (ellei sitä ole ilmoitettu muualla).29.5.2007 L 136/92 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) EYVL L 319, 12.12.1994, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/111/EY (EUVL L 365,
10.12.2004, s. 25).
(2) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 25, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/110/EY (EUVL L 365,
10.12.2004, s. 24).
LIITE III
PERUSTEET AINEILLE, JOITA REKISTERÖIDÄÄN 1–10 TONNIA
Perusteet aineille, joita rekisteröidään 1–10 tonnia 12 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti:
a) aineet, joiden osalta arvioidaan (esimerkiksi kvantitatiivisia rakenne-aktiivisuussuhteita ((Q)SAR) tai muuta näyttöä
soveltamalla), että ne todennäköisesti täyttävät syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien tai lisääntymismyrkyllisten
aineiden kategorian 1 tai 2 kriteerit tai liitteen XIII kriteerit;
b) aineet
i) joita käytetään laveasti tai moniin tarkoituksiin erityisesti silloin kun kyseisiä aineita käytetään kulutusvalmisteissa
tai silloin kun ne sisältyvät kulutusesineisiin; ja
ii) joiden osalta arvioidaan (esimerkiksi kvantitatiivisia ja rakenne-aktiivisuussuhteita ((Q)SAR) tai muuta näyttöä sovel-
tamalla), että ne todennäköisesti täyttävät ihmisten terveyteen tai ympäristöön kohdistuvien vaikutusten tutkittavia
ominaisuuksia koskevat luokituskriteerit direktiivin 67/548/ETY mukaisesti.29.5.2007 L 136/93 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE IV
VAPAUTUKSET 2 ARTIKLAN 7 KOHDAN a ALAKOHDAN MUKAISESTA
REKISTERÖINTIVELVOLLISUUDESTA
EINECS-nro Nimi/ryhmä CAS-nro
200-061-5 D-glusitoli C6H14O6 50-70-4
200-066-2 Askorbiinihappo C6H8O6 50-81-7
200-075-1 Glukoosi C6H12O6 50-99-7
200-294-2 L-lysiini C6H14N2O2 56-87-1
200-312-9 Palmitiinihappo, puhdas C16H32O2 57-10-3
200-313-4 Steariinihappo, puhdas C18H36O2 57-11-4
200-334-9 Sukroosi, puhdas C12H22O11 57-50-1
200-405-4 α-tokoferyyliasetaatti C31H52O3 58-95-7
200-432-1 DL-metioniini C5H11NO2S 59-51-8
200-711-8 D-mannitoli C6H14O6 69-65-8
201-771-8 1-Sorboosi C6H12O6 87-79-6
204-007-1 Öljyhappo, puhdas C18H34O2 112-80-1
204-664-4 Glyserolistearaatti, puhdas C21H42O4 123-94-4
204-696-9 Hiilidioksidi CO2 124-38-9
205-278-9 Kalsiumpantotenaatti, D-muoto C9H17NO5.1/2Ca 137-08-6
205-582-1 Lauriinihappo, puhdas C12H24O2 143-07-7
205-590-5 Kaliumoleaatti C18H34O2K 143-18-0
205-756-7 DL-fenyylialaniini C18H34O2K 150-30-1
208-407-7 Natriumglukonaatti C6H12O7.Na 527-07-1
212-490-5 Natriumstearaatti, puhdas C18H36O2.Na 822-16-2
215-279-6 Kalkkikivi
Sedimenttikivelle ominainen palamaton kiintoaine. Pääasiassa
kalsiumkarbonaattia.1317-65-3
215-665-4 Sorbitaanioleaatti C24H44O6 1338-43-8
216-472-8 Kalsiumdistearaatti, puhdas C18H36O2.1/2Ca 1592-23-0
231-147-0 Argon Ar 7440-37-1
231-153-3 Hiili C 7440-44-0231-783-9 Typpi N
2 7727-37-9
231-791-2 Tislattu vesi, johtokyky tai vastaava puhtaus, H2O 7732-18-5
231-955-3 Grafiitti C 7782-42-529.5.2007 L 136/94 Euroopan unionin virallinen lehti FI
EINECS-nro Nimi/ryhmä CAS-nro
232-273-9 Auringonkukkaöljy
Uutteet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdokset. Koostuu pääa-
siassa linoleiini- ja öljyhappojen glyserideistä. (Helianthus annuus,
Compositae).8001-21-6
232-274-4 Soijaöljy
Uutteet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdokset. Koostuu pääa-
siassa linoleiini-, öljy-, palmitiini- ja steariinihappojen glyserideistä.
(Soja hispida, Leguminosae)8001-22-7
232-276-5 Safloriöljy
Uutteet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdokset. Koostuu pääa-
siassa linoleiinihapon glyserideistä. (Carthamus tinctorius, Compositae)8001-23-8
232-278-6 Pellavansiemenöljy
Uutteet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdokset. Koostuu pääa-
siassa linoleiini-, linoleeni- ja öljyhappojen glyserideistä. (Linum usita-
tissimum, Linaceae).8001-26-1
232-281-2 Maissiöljy
Uutteet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdokset. Koostuu pääa-
siassa linoleiini-, öljy-, palmitiini- ja steariinihappojen glyserideistä.
(Zea mays, Gramineae).8001-30-7
232-293-8 Risiiniöljy
Uutteet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdokset. Koostuu pääa-
siassa risiiniöljyhapon glyserideistä. (Ricinus communis, Euphorbiaceae)8001-79-4
232-299-0 Rapsiöljy
Uutteet ja niiden fysikaalisesti muunnetut johdokset. Koostuu pääa-
siassa eruka-, linoleiini- ja öljyhappojen glyserideistä. (Brassica napus,
Cruciferae).8002-13-9
232-307-2 Lesitiinit
Monimutkainen yhdistelmä rasvahappojen diglyseridejä, jotka ovat
liittyneet fosforihapon koliiniesteriin.8002-43-5
232-436-4 Siirapit, hydrolysoitu tärkkelys
Monimutkainen yhdistelmä, joka saadaan hydrolysoimalla maissi-
tärkkelystä hapoilla tai entsyymeillä. Koostuu pääasiassa d-glukoo-
sista, maltoosista ja maltodekstriineistä.8029-43-4
232-442-7 Tali, vedytetty 8030-12-4
232-675-4 Dekstriini 9004-53-9232-679-6 Tärkkelys
Polymeerinen hiilihydraattiaines, jota valmistetaan tavallisesti vilja-
kasvien kuten maissin, vehnän ja durran jyvistä sekä esimerkiksi
perunan mukuloista ja tapiokan juurimukuloista. Siihen kuuluu
myös tärkkelys, josta on tehty liivatetta kuumentamalla veden läsnä
ollessa.9005-25-8
232-940-4 Maltodekstriini 9050-36-6
234-328-2 A-vitamiini 11103-57-429.5.2007 L 136/95 Euroopan unionin virallinen lehti FI
EINECS-nro Nimi/ryhmä CAS-nro
238-976-7 Natrium-D-glukonaatti C6H12O7xNa 14906-97-9
248-027-9 D-glusitolimonostearaatti C24H48O7 26836-47-5
262-988-1 Rasvahapot, kookos, metyyliesterit 61788-59-8
262-989-7 Rasvahapot, tali, metyyliesterit 61788-61-2
263-060-9 Rasvahapot, risiiniöljy 61789-44-4
263-129-3 Rasvahapot, tali 61790-37-2
265-995-8 Selluloosamassa 65996-61-4
266-925-9 Rasvahapot, C12-18
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C12-C18-alkyylikarboksyylihappo
ja SDA-numero: 16-005-00.67701-01-3
266-928-5 Rasvahapot, C16-18
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C16-C18-alkyylikarboksyyli-
happo ja SDA-numero: 19-005-00.67701-03-5
266-929-0 Rasvahapot, C8-18- ja C18-tyydyttämättömät
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C8-C18- ja C18- tyydyttämätön
alkyylikarboksyylihappo ja SDA-numero: 01-005-00.67701-05-7
266-930-6 Rasvahapot, C14-18- ja C16-18- tyydyttämättömät
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C14-C18 ja C16-C18 tyydyttä-
mätön alkyylikarboksyylihappo ja SDA -numero: 04-005-0067701-06-8
266-932-7 Rasvahapot, C16-C18 - ja C18-tyydyttämättömät
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C16-C18- ja C18- tyydyttämätön
alkyylikarboksyylihappo ja SDA-numero: 11-005-0067701-08-0
266-948-4 Glyseridit, C16-18- ja C18-tyydyttämättömät
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C16-C18- ja C18-tyydyttämätön
alkyylikarboksyylihappo ja SDA-numero: 11-001-00.67701-30-8
267-007-0 Rasvahapot, C14-18- ja C14-18-tyydyttämättömät., metyyliesterit
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C14-C18- ja C16-C18-tyydyttä-
mätön alkyylikarboksyylihappo, metyyliesteri ja SDA-numero:
04-010-00.67762-26-9
267-013-3 Rasvahapot, C6-12
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C6-C12-alkyylikarboksyylihappo
ja SDA-numero: 13-005-00.67762-36-129.5.2007 L 136/96 Euroopan unionin virallinen lehti FI
EINECS-nro Nimi/ryhmä CAS-nro
268-099-5 Rasvahapot, C14-22- ja C16-22-tyydyttämättömät
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C14-C22 - ja C16-C22-tyydyttä-
mätön alkyylikarboksyylihappo ja SDA-numero: 07-005-0068002-85-7
268-616-4 Siirapit, maissi, dehydroitu 68131-37-3
269-657-0 Rasvahapot, soija 68308-53-2269-658-6 Glyseridit, tali, mono-, di- ja tri-, vedytetyt 68308-54-3
270-298-7 Rasvahapot, C14
-22 68424-37-3
270-304-8 Rasvahapot, pellavansiemenöljy 68424-45-3270-312-1 Glyseridit, C
16-18- ja C18-tyydyttämättömät, mono- ja di-
Tälle aineelle on annettu SDA-nimi: C16-18- ja C18-tyydyttämätön
alkyyli- ja C16-C18 - ja C18-tyydyttämätön dialkyyliglyseridi ja SDA-
numero: 11-002-00.68424-61-3
288-123-8 Glyseridit, C10-18 85665-33-4
292-771-7 Rasvahapot, C12-14 90990-10-6
292-776-4 Rasvahapot, C12-18- ja C18-tyydyttämättömät 90990-15-1
296-916-5 Rasvahapot, rapsiöljy, erukahappopitoisuus alhainen 93165-31-229.5.2007 L 136/97 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE V
VAPAUTUKSET 2 ARTIKLAN 7 KOHDAN b ALAKOHDAN MUKAISESTA
REKISTERÖINTIVELVOLLISUUDESTA
1. Aineet, jotka muodostuvat kemiallisessa reaktiossa, joka tapahtuu toisen aineen tai esineen altistuessa ympäristöteki-
jöille kuten ilmalle, kosteudelle, mikrobeille tai auringonvalolle.
2. Aineet, jotka muodostuvat kemiallisessa reaktiossa, joka tapahtuu toisen aineen, valmisteen tai esineen varastoinnin
yhteydessä.
3. Aineet, jotka muodostuvat kemiallisessa reaktiossa, joka tapahtuu toisten aineiden, valmisteiden tai esineiden loppu-
käytön yhteydessä, ja joita ei itsessään valmisteta, tuoda maahan tai saateta markkinoille.
4. Aineet, joita ei sellaisinaan valmisteta, tuoda maahan tai saateta markkinoille ja jotka muodostuvat kemiallisessa reak-
tiossa, joka tapahtuu, kun:
a) stabilointiaine, väriaine, aromiaine, hapetuksenestoaine, täyteaine, liuotin, kantaja-aine, pinta-aktiivinen aine,
pehmitin, syöpymisen estoaine, vaahdonestoaine, dispergoiva aine, saostuksen estoaine, kuivausaine, sidosaine,
emulgointiaine, emulsion hajotusaine, vedenpoistoaine, paakkuuntumisaine, adheesionediste, juoksevuuden modi-
fioija, pH:ta neutralisoiva aine, sekvestrointiaine, hyytymisenediste, hiutaloittamisaine, palonestoaine, voiteluaine,
kelaatinmuodostaja tai laadunvalvontareagenssi toimii tarkoitetulla tavalla, tai
b) aine, jonka ainoa tarkoitus on antaa erityinen fysikaalis-kemiallinen ominaisuus, toimii tarkoitetulla tavalla.
5. Sivutuotteet, ellei niitä itsessään tuoda maahan tai saateta markkinoille.
6. Aineen hydraatit tai hydratoidut ionit, jotka muodostuvat aineen assosioituessa vesimolekyyleihin, edellyttäen että
valmistaja tai maahantuoja on rekisteröinyt aineen käyttäen tätä vapauttamisperustetta.
7. Seuraavat luonnossa esiintyvät aineet, jos niitä ei ole muunnettu kemiallisesti:
mineraalit, malmit, malmirikasteet, sementtiklinkkeri, maakaasu, nestekaasu, maakaasukondensaatti, prosessikaasut ja
niiden aineosat, raakaöljy, kivihiili, koksi.
8. Luonnossa esiintyvät aineet, joita ei ole lueteltu 7 kohdassa, jos niitä ei ole muunnettu kemiallisesti, paitsi jos ne täyt-
tävät kriteerit, joiden mukaan ne luokitellaan vaarallisiksi direktiivin 67/548/ETY mukaisesti.
9. Perusalkuaineet, joiden vaarat ja riskit tunnetaan jo hyvin:
vety, happi, jalokaasut (argon, helium, neon, ksenon), typpi.29.5.2007 L 136/98 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE VI
ASETUKSEN 10 ARTIKLASSA TARKOITETUT TIETOVAATIMUKSET
LIITTEIDEN VI–XI VAATIMUSTEN TÄYTTÄMISTÄ KOSKEVAT OHJEET
Liitteissä VI–XI täsmennetään, mitä tietoja on toimitettava rekisteröintiä ja arviointia varten 10, 12, 13, 40, 41 ja
46 artiklan mukaisesti. Alhaisinta tonnitasoa koskevat vakiovaatimukset annetaan liitteessä VII, ja aina kun saavutetaan
uusi tonnitaso, on lisättävä vastaavan liitteen vaatimukset. Tietoja koskevat tarkat vaatimukset ovat erilaiset kullekin rekis-
teröinnille. Ne riippuvat tonnitasosta, käytöstä ja altistumisesta. Liitteitä on siis tarkasteltava kokonaisuutena yhdessä rekis-
teröintiä, arviointia ja huolehtimisvelvollisuutta koskevien vaatimusten kanssa.
VAIHE 1 —OLEMASSA OLEVAT TIEDOT KERÄTÄÄN JA SAATETAAN YHTEISKÄYTTÖÖN
Rekisteröijän olisi kerättävä kaikki olemassa ja saatavilla olevat testitiedot rekisteröitävästä aineesta ja tähän liittyy ainetta
koskevien asiaankuuluvien tietojen hankkiminen kirjallisuudesta. Aina kun se on käytännössä mahdollista, rekisteröin-
tihakemukset pitäisi jättää yhteisesti 11 tai 19 artiklan mukaisesti. Sen ansiosta olisi mahdollista antaa muidenkin käyttää
testitietoja, jolloin voidaan välttää tarpeetonta testausta ja alentaa kustannuksia. Rekisteröijän olisi myös koottava kaikki
muu saatavissa oleva ja asiaankuuluva ainetta koskeva tieto riippumatta siitä, vaaditaanko tiettyä tutkittavaa ominaisuutta
koskevaa testausta tietyn tonnimäärän osalta. Näihin tulisi sisältyä vaihtoehtoisista lähteistä saadut tiedot (mm. kvantitatii-
viset rakenneaktiivisuussuhteet (QSAR), aineiden samankaltaisuuksien vertailu, in vivo- ja in vitro -tutkimuksissa saadut tai
epidemiologiset tiedot), jotka voivat auttaa aineeseen liittyvien vaarallisten ominaisuuksien olemassaolon tai puuttumisen
tunnistamisessa ja jotka voivat tietyissä tapauksissa korvata eläinkokeiden tulokset.
Lisäksi on koottava altistumista, käyttöä ja riskinhallintatoimenpiteitä koskevat tiedot 10 artiklan ja tämän liitteen mukai-
sesti. Kun rekisteröijä tarkastelee kaikkia näitä tietoja yhdessä, hän voi päättää, ovatko lisätiedot tarpeen.
VAIHE 2 —TARKASTELLAAN TIETOJEN TARVETTA
Rekisteröijän olisi selvitettävä, mitä tietoja rekisteröintiä varten tarvitaan. Ensin on selvitettävä, mitä liitettä (liitteitä) on
käytettävä, tonnimäärän mukaan. Liitteissä määrätään tietoja koskevista vakiovaatimuksista, mutta niitä on tarkasteltava
yhdessä liitteen XI kanssa, jossa annetaan mahdollisuus muuttaa vakiolähestymistapaa silloin kuin se on perusteltua. Tässä
vaiheessa on tarkasteltava erityisesti altistumista, käyttöä ja riskinhallintatoimenpiteitä koskevia tietoja, jotta ainetta koske-
vien tietojen tarve voidaan määrittää.
VAIHE 3 —TUNNISTETAAN TIEDOISSA OLEVAT PUUTTEET
Rekisteröijän on sitten verrattava ainetta koskevien tietojen tarvetta jo saatavilla oleviin tietoihin ja tunnistettava tiedoissa
esiintyvät puutteet. Tässä vaiheessa on tärkeää varmistaa, että käytettävissä olevat tiedot ovat relevantteja ja ovat laadultaan
riittävät vaatimusten täyttämiseen.
VAIHE 4 —TUOTETAAN UUSIA TIETOJA/EHDOTETAAN TESTAUSSTRATEGIA
Joissakin tapauksissa ei tarvitse tuottaa uusia tietoja. Jos kuitenkin tiedoissa on puute, joka on korjattava, on hankittava
uutta tietoa (liitteet VII ja VIII) tai ehdotettava testausstrategia (liitteet IX ja X) tonnimäärästä riippuen. Uusia selkärankai-
silla tehtäviä testejä saa tehdä tai ehdottaa vain viimeisenä keinona, kun kaikki muut tiedonlähteet on käytetty.
Joissakin tapauksissa liitteissä VII–XI määrättyjen sääntöjen mukaan tietyt testit on tehtävä aiemmin kuin vakiovaatimuk-
sissa mainitut testit tai ne on tehtävä vakiovaatimustestien lisäksi.
HUOMAUTUKSIA
Huomautus 1: Jos tietojen antaminen ei ole mahdollista teknisistä syistä tai se ei näytä tarpeelliselta tieteellisistä syistä, on
syyt tähän ilmoitettava selvästi asiaa koskevien säännösten mukaisesti.
Huomautus 2: Rekisteröijä voi halutessaan ilmoittaa, että tietyt rekisteröintiasiakirjoissa toimitetut tiedot ovat kaupallisesti
arkaluonteisia ja niiden antaminen saattaisi aiheuttaa hänelle kaupallista haittaa. Hänen on siinä tapauksessa luetteloitava
kyseiset seikat ja esitettävä perustelut.29.5.2007 L 136/99 Euroopan unionin virallinen lehti FI
ASETUKSEN 10 ARTIKLAN a ALAKOHDAN i–v ALAKOHDASSA TARKOITETUT TIEDOT
1. REKISTERÖIJÄÄ KOSKEVAT YLEISET TIEDOT1.1. Rekisteröijä
1.1.1. Nimi, osoite, puhelinnumero, faksinumero ja sähköpostiosoite
1.1.2. Yhteyshenkilö
1.1.3. Rekisteröijän tuotantotilojen ja omaan käyttöön tarkoitettujen tilojen sijainti
1.2. Tietojen toimittaminen yhteisesti
Asetuksen 11 ja 19 artiklassa säädetään, että päärekisteröijä voi muiden rekisteröijien puolesta jättää osia rekiste-
röintihakemuksesta.
Päärekisteröijän on tällöin ilmoitettava muut rekisteröijät ja mainittava:
—näiden nimi, osoite, puhelinnumero, faksinumero ja sähköpostiosoite,
—mitkä rekisteröinnin osat koskevat muita rekisteröijiä.
Tällöin on annettava tässä liitteessä tai liitteissä VII–X mainitut numerot tapauksen mukaan.
Jokaisen muun rekisteröijän on ilmoitettava päärekisteröijä, joka hänen puolestaan jättää rekisteröintihakemuksen,
ja mainittava:
—tämän nimi, osoite, puhelinnumero, faksinumero ja sähköpostiosoite,
—ne rekisteröintihakemuksen osat, jotka päärekisteröijä jättää.
Tällöin on annettava tässä liitteessä tai liitteissä VII–X mainitut numerot tapauksen mukaan.
1.3. 4 artiklan mukaisesti nimetty ulkopuolinen edustaja
1.3.1. Nimi, osoite, puhelinnumero, faksinumero ja sähköpostiosoite
1.3.2. Yhteyshenkilö
2. AINEEN TUNNISTETIEDOT
Kustakin aineesta on tässä jaksossa annettava riittävät tiedot, joiden perusteella aine voidaan tunnistaa. Jos tietojen
antaminen joistakin jäljempänä mainituista asioista ei ole mahdollista teknisistä syistä tai se ei näytä tarpeelliselta
tieteellisistä syistä, on syyt tähän ilmoitettava selvästi.
2.1. Kunkin aineen nimi tai muu tunnistetieto
2.1.1. IUPAC-nimikkeistössä oleva nimi (nimet) tai muu kansainvälinen kemiallinen nimi (nimet)
2.1.2. Muut nimet (yleisnimi, kauppanimi, lyhenne)2.1.3. EINECS- tai ELINCS-numero (jos saatavilla ja tarpeen)
2.1.4. CAS-nimi ja -numero (jos saatavilla)
2.1.5. Muu tunnistekoodi (jos saatavilla)
2.2. Kunkin aineen molekyyli- ja rakennekaavaa koskevat tiedot
2.2.1. Molekyyli- ja rakennekaava (myös SMILES-kaava, jos saatavilla)
2.2.2 Optista aktiivisuutta koskevat tiedot ja tyypillinen (stereo)isomeerien suhde (jos saatavilla ja tarpeen)
2.2.3. Molekyylipaino tai molekyylipainon vaihteluväli2.3. Kunkin aineen koostumus
2.3.1. Puhtausaste (%)
2.3.2. Epäpuhtauksien, myös isomeerien ja sivutuotteiden laatu
2.3.3. Pääasiallisten (merkittävien) epäpuhtauksien prosenttiosuus
2.3.4. Mahdollisten lisäaineiden (esim. stabilisaattorit tai inhibiittorit) laatu ja määrä (… ppm, …%)
2.3.5. Spektritiedot (ultravioletti, infrapuna, ydinmagneettinen resonanssi tai massaspektri)29.5.2007 L 136/100 Euroopan unionin virallinen lehti FI
2.3.6. Korkeapainenestekromatogrammi, kaasukromatogrammi
2.3.7. Aineen tunnistamisessa sekä tarvittaessa epäpuhtauksien ja lisäaineiden tunnistamisessa käytettyjen analyysimenetel-
mien kuvaus tai asianmukaiset kirjallisuusviitteet. Näiden tietojen on oltava riittäviä, jotta menetelmiä voidaan
käyttää myös muissa laboratorioissa.
3. AINEEN (AINEIDEN) VALMISTUSTA JA KÄYTTÖÄ KOSKEVAT TIEDOT
3.1. Valmistusmäärät, rekisteröitävän esineen tuotannossa käytetyt määrät ja/tai maahantuontimäärät tonneina rekiste-
röijää kohti vuodessa:
Rekisteröintivuonna (arvioitu määrä)
3.2. Kun kyseessä on valmistaja tai esineiden tuottaja: lyhyt kuvaus valmistuksessa tai esineiden tuotannossa käytetystä
teknologisesta prosessista
Prosessin tarkkoja yksityiskohtia, erityisesti kaupallisesti luottamuksellisia, ei tarvitse esittää.
3.3. Tonnimäärä, joka käytetään itse
3.4. Onko kyseessä aine, valmiste vai esine, ja/tai fysikaalinen olotila, jossa aine saatetaan jatkokäyttäjien saataville. Jatko-
käyttäjien saataville asetettavien valmisteiden sisältämän aineen pitoisuus tai pitoisuusalue ja jatkokäyttäjien saata-
ville asetettavien esineiden sisältämä aineen määrä.
3.5. Tunnistetun käytön (tunnistettujen käyttöjen) lyhyt yleinen kuvaus3.6. Aineen valmistuksesta, käytöstä esineissä ja tunnistetusta käytöstä aiheutuvan jätteen määriä ja koostumusta
koskevat tiedot
3.7. Käytöt, joita ei suositella (käyttöturvallisuustiedotteen kohta 16)
Mahdolliset käytöt, joita rekisteröijä ei suosittele (ts. suositukset, joista ei määrätä säännöksissä), on ilmoitettava.
Syy on myös ilmoitettava. Luettelon ei tarvitse olla täydellinen.
4. LUOKITUS JA MERKINNÄT
4.1. Direktiivin 67/548/ETY 4 ja 6 artiklan soveltamiseen perustuva aine(id)en vaaraluokitus
Jokaisessa kirjauksessa on lisäksi annettava syyt siihen, miksi jotakin tutkittavaa ominaisuutta varten ei ole ilmoi-
tettu luokitusta (esim. tietojen puute, epäluotettavat tiedot, tai luotettavat mutta luokitukseen riittämättömät tiedot).
4.2. Edellisen perusteella määrätty direktiivin 67/548/ETY 23, 24 ja 25 artiklan soveltamiseen perustuva aine(id)en
vaaraa osoittava merkintä.
4.3. Direktiivin 67/548/ETY 4 artiklan 4 kohdan ja direktiivin 1999/45/EY 4–7 artiklan soveltamiseen perustuvat
erityiset pitoisuusrajat, silloin kun niitä on sovellettava.
5. TURVALLISTA KÄYTTÖÄ KOSKEVAT OHJEET
Näiden tietojen on oltava käyttöturvallisuustiedotteessa annettujen tietojen mukaisia, jos käyttöturvallisuustiedote
vaaditaan 31 artiklan mukaan.
5.1. Ensiaputoimenpiteet (käyttöturvallisuustiedotteen kohta 4)
5.2. Palontorjuntatoimenpiteet (käyttöturvallisuustiedotteen kohta 5)5.3. Toimenpiteet onnettomuuspäästöissä (käyttöturvallisuustiedotteen kohta 6)
5.4. Käsittely ja varastointi (käyttöturvallisuustiedotteen kohta 7)
5.5. Kuljetustiedot (käyttöturvallisuustiedotteen kohta 14)
Jos kemikaaliturvallisuusraporttia ei vaadita, on toimitettava seuraavat lisätiedot:
5.6. Altistumisen ehkäiseminen/henkilönsuojaimet (käyttöturvallisuustiedotteen kohta 8)
5.7. Stabiilisuus ja reaktiivisuus (käyttöturvallisuustiedotteen kohta 10)29.5.2007 L 136/101 Euroopan unionin virallinen lehti FI
5.8. Jätteiden käsittelyyn liittyvät näkökohdat
5.8.1. Jätteiden käsittelyyn liittyvät näkökohdat (käyttöturvallisuustiedotteen kohta 13)
5.8.2. Kierrätystä ja jätteiden käsittelymenetelmiä koskevat teollisuudelle tarkoitetut tiedot5.8.3 Kierrätystä ja jätteiden käsittelymenetelmiä koskevat yleisölle tarkoitetut tiedot
6. ALTISTUMISTA KOSKEVAT TIEDOT NIIDEN AINEIDEN OSALTA, JOITA REKISTERÖIDÄÄN 1–10 TONNIA
VUODESSA VALMISTAJAA TAI MAAHANTUOJAA KOHTI
6.1. Pääasiallinen käyttökategoria:
6.1.1. a) teollisuuskäyttö ja/tai
b) ammatillinen käyttö ja/tai
c) kulutuskäyttö
6.1.2 Teollisuus- ja ammatillista käyttöä koskevat lisätiedot:
a) käyttö suljetussa järjestelmässä ja/tai
b) käytöstä seuraa sisällyttäminen matriisiin tai matriisille ja/tai
c) muu kuin laaja käyttö ja/tai
d) laaja käyttö
6.2. Merkittävä altistumisreitti (altistumisreitit):
6.2.1 Ihmisten altistuminen:
a) suun kautta ja/tai
b) ihon kautta ja/tai
c) hengitysteiden kautta
6.2.2 Ympäristön altistuminen:
a) vesi ja/tai
b) ilma ja/tai
c) kiinteä jäte ja/tai
d) maaperä
6.3. Altistumistapa:
a) satunnainen/harvoin tapahtuva ja/tai
b) ajoittainen ja/tai
c) jatkuva/usein tapahtuva29.5.2007 L 136/102 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE VII
VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN MAAHAN VÄHINTÄÄN
YHDEN TONNIN MÄÄRINÄ (1)
Tämän liitteen sarakkeessa 1 vahvistetaan vakiotiedot, jotka vaaditaan:
a) muista kuin vaiheittain rekisteröitävistä aineista, joita valmistetaan tai tuodaan maahan 1–10 tonnin suuruisina
määrinä;
b) vaiheittain rekisteröitävistä aineista, joita valmistetaan tai tuodaan maahan 1–10 tonnin suuruisina määrinä ja jotka
täyttävät liitteen III perusteet, 12 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan mukaisesti; ja
c) aineista, joita valmistetaan tai tuodaan maahan vähintään 10 tonnin suuruisina määrinä.
On annettava myös muut saatavilla olevat asiaankuuluvat fysikaalis-kemialliset, toksikologiset ja ympäristötoksikologiset
tiedot. Niille aineille, jotka eivät vastaa liitteen III perusteita, asetetaan vain tämän liitteen kohdassa 7 esitetyt fysikaalis-
kemialliset vaatimukset.
Sarakkeessa 2 luetellaan erityissäännöt, joiden mukaan vaaditut vakiotiedot voidaan jättää antamatta, korvata muilla
tiedoilla, toimittaa myöhemmin tai mukauttaa jollain muulla tavalla. Jos tämän liitteen sarakkeessa 2 mainitut edellytykset
täyttyvät ja mukautukset voidaan sallia, rekisteröijän on mainittava tämä selvästi ja perusteltava jokainen mukautus rekiste-
röintiasiakirja-aineiston asianmukaisessa kohdassa.
Näiden erityissääntöjen lisäksi rekisteröijä voi mukauttaa tämän liitteen sarakkeen 1 vakiotietovaatimuksia liitteessä XI
selostettujen yleisten sääntöjen mukaisesti lukuun ottamatta ainekohtaista altistumiseen perustuvaa poikkeusta koskevaa
3 jaksoa. Tässäkin tapauksessa rekisteröijän on ilmoitettava selvästi syyt vakiotietovaatimusten mukauttamiseen rekiste-
röintiasiakirjojen asiaa koskevissa kohdissa, ja tällöin on viitattava sarakkeessa 2 tai liitteessä XI mainittuihin erityissään-
töihin (2).
Ennen kuin tehdään uusia testejä tässä liitteessä lueteltujen ominaisuuksien määrittämiseksi, on ensin arvioitava kaikki
saatavilla olevat in vitro- ja in vivo -tiedot, ihmisiä koskevat tiedot, tiedot valideista (Q)SAR-arvoista ja tiedot rakenteellisesti
samankaltaisista aineista (”read-across”). In vivo -testausta syövyttävillä aineilla syöpymistä aiheuttavilla pitoisuus- tai
annostasoilla on vältettävä. Ennen testausta olisi tutustuttava muihin testausstrategioita koskeviin ohjeisiin tämän liitteen
lisäksi.
Jos tietoja tietyistä tutkittavista ominaisuuksista ei ole toimitettu muista syistä kuin tämän liitteen sarakkeessa 2 tai
liitteessä XI mainituista syistä, tämä seikka perusteluineen on mainittava selvästi.
7. AINEEN FYSIKAALIS-KEMIALLISIA OMINAISUUKSIA KOSKEVAT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
7.1. Aineen olomuoto lämpöti-
lassa 20 °C ja paineessa
101,3 kPa
7.2. Sulamis- tai jäätymispiste 7.2. Tutkimusta ei tarvitse tehdä –20 °C:n alarajan alapuolella.
7.3. Kiehumispiste 7.3. Tutkimusta ei tarvitse tehdä:
—kaasuille tai
—kiinteille aineille, jotka joko sulavat 300 °C:n yläpuolella tai hajoavat ennen kiehumista. Tällöin
voidaan arvioida tai mitata kiehumispiste alipaineessa, tai
—aineille, jotka hajoavat ennen kiehumista (esim. itsehapettumisen, rakenteen uudelleenjärjestymisen
tai hajoamisen kautta)
7.4. Suhteellinen tiheys 7.4. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine on stabiili vain tietyssä liuottimessa ja liuoksen tiheys on samanlainen kuin liuottimen tiheys.
Tällöin riittää, kun ilmoitetaan, onko liuoksen tiheys suurempi tai pienempi kuin liuottimen tiheys,
tai
—aine on kaasu. Tällöin suhteellinen tiheys on laskettava aineen molekyylipainon ja ideaalikaasulain
perusteella.29.5.2007 L 136/103 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) Tätä liitettä sovelletaan tarvittaessa mukautettuna esineiden tuottajiin, joiden on rekisteröidyttävä 7 artiklan mukaisesti, ja muihin jatkokäyt-
täjiin, joiden on suoritettava testejä tämän asetuksen nojalla.
(2) Huom: Tässä sovelletaan myös niitä tietyn testin tekemättä jättämistä koskevia, 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa testimenetelmiä koske-
vassa komission asetuksessa säädetyissä asianmukaisissa testimenetelmissä esitettyjä edellytyksiä, joita ei toisteta sarakkeessa 2.
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
7.5. Höyrynpaine 7.5. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos sulamispiste on yli 300 °C.
Jos sulamispiste on välillä 200 °C ja 300 °C, riittää raja-arvo, joka perustuu mittaukseen tai tunnustet-
tuun laskentamenetelmään.
7.6. Pintajännitys 7.6. Tutkimus on tehtävä vain, jos:
—pinta-aktiivisuus on odotettavissa tai ennakoitavissa rakenteen perusteella; tai
—pinta-aktiivisuus on materiaalin toivottu ominaisuus.
Jos vesiliukoisuus on alle 1 mg/l lämpötilassa 20 °C, testiä ei tarvitse tehdä.
7.7. Vesiliukoisuus 7.7. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine hydrolysoituu helposti pH:n ollessa 4, 7 ja 9 (puoliintumisaika alle 12 tuntia) tai
—aine hapettuu helposti vedessä.
Jos aine ei näytä liukenevan veteen, on määritettävä raja-arvo aina analyyttisen menetelmän osoitusrajaan
asti.
7.8. Jakautumiskerroin n-okta-
noli-vesi7.8. Tutkimusta ei tarvitse tehdä epäorgaanisille aineille. Jos testiä ei voida tehdä (jos aine esim. hajoaa, sillä
on korkea pinta-aktiivisuus, se reagoi rajusti testissä tai ei liukene veteen eikä oktanoliin, tai jos ei ole
mahdollista saada tarpeeksi puhdasta ainetta), on toimitettava logP:lle laskettu arvo ja selostettava lasken-
tamenetelmä tarkkaan.
7.9. Leimahduspiste 7.9. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine on epäorgaaninen, tai
—aine sisältää vain haihtuvia orgaanisia komponentteja, joiden leimahduspisteet ovat yli 100 °C (vesi-
liuoksissa) tai
—leimahduspisteen arvioidaan olevan yli 200 °C tai
—leimahduspiste voidaan ennakoida tarkasti interpoloimalla olemassa olevista materiaaleista, joiden
ominaisuudet tunnetaan.
7.10. Syttyvyys 7.10. Tutkimusta ei tarvitse tehdä:
—jos aine on kiinteä aine, joka räjähtää tai syttyy helposti. Näitä ominaisuuksia on aina tarkasteltava
ennen kuin tarkastellaan syttyvyyttä, tai
—kaasuille, jos syttyvän kaasun pitoisuus seoksessa inertin kaasun kanssa on niin pieni, että pitoisuus
aina pysyy alaraja-arvoa pienempänä, kun kaasua sekoitetaan ilman kanssa, tai
—aineille, jotka syttyvät itsestään joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa.
7.11. Räjähtävyys 7.11. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—molekyylissä ei ole kemiallisia ryhmiä, joilla on räjähdysominaisuuksia, tai
—aineessa on kemiallisia ryhmiä, joilla on räjähdysominaisuuksia, muun muassa happea, ja laskennal-
linen happitase on alle –200, tai
—orgaaninen aine tai orgaanisten aineiden homogeeninen seos sisältää kemiallisia ryhmiä, joilla on
räjähdysominaisuuksia, mutta eksoterminen hajoamisenergia on alle 500 J/g ja eksoterminen hajoa-
minen alkaa alle 500 °C:n lämpötilassa, tai
—kun on kyse epäorgaanisten hapettavien aineiden (YK:n Division 5.1) seoksista orgaanisten materiaa-
lien kanssa, epäorgaanisen hapettavan aineen pitoisuus on:
—alle 15 massaprosenttia, jos aine on osoitettu YK:n pakkausryhmään I (erittäin vaarallinen) tai II
(kohtuullisen vaarallinen),
—alle 30 massaprosenttia, jos aine on osoitettu YK:n pakkausryhmään III (vähäinen vaara).
Huom: Räjähdyksen leviämistä tai herkkyyttä räjähdysaallolle ei tarvitse testata, jos orgaanisten materiaa-
lien eksoterminen hajoamisenergia on alle 800 J/g.29.5.2007 L 136/104 Euroopan unionin virallinen lehti FI
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
7.12. Itsesyttymislämpötila 7.12. Tutkimusta ei tarvitse tehdä:
—jos aine räjähtää tai syttyy itsestään ilman kanssa huoneenlämpötilassa, tai
—nesteille, jotka eivät syty ilmassa, esim. eivät leimahda alle 200 °C:n lämpötilassa, tai
—kaasuille, jotka eivät ole syttyviä millään alueella, tai
—kiinteille aineille, jos aineen sulamispiste <160 °C tai jos alustavien tulosten perusteella on varmaa,
ettei aine kuumene itsestään 400 asteeseen C.
7.13. Hapetusominaisuudet 7.13. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine on räjähtävä, tai
—aine on herkästi syttyvä, tai
—aine on orgaaninen peroksidi, tai
—jos aine ei missään oloissa voi reagoida eksotermisesti palavien materiaalien kanssa esimerkiksi
kemiallisen rakenteen perusteella (esim. orgaaniset aineet, jotka eivät sisällä happi- tai halogeeniato-
meja, eivätkä nämä atomit ole sitoutuneet kemiallisesti typpeen tai happeen, tai epäorgaaniset aineet,
jotka eivät sisällä happi- tai halogeeniatomeja).
Täydellistä testiä ei tarvitse tehdä kiinteille aineille, jos alustavien testien perusteella on selvää, että testiai-
neella on hapettavia ominaisuuksia.
Huomattakoon, ettei kaasuseosten hapetusominaisuuksien määrittämiseen ole olemassa testimenetelmää.
Nämä ominaisuudet on arvioitava menetelmällä, jossa verrataan seoksessa olevien kaasujen hapetuspo-
tentiaalia hapen hapetuspotentiaaliin ilmassa.
7.14. Raekokojakauma 7.14. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos aine saatetaan markkinoille tai sitä käytetään rakeisessa muodossa tai
muussa kuin kiinteässä muodossa.
8. MYRKYLLISYYTEEN LIITTYVÄT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
8.1. Ihoärsytys tai ihon syöpy-
minen
Tämän tutkittavan ominai-
suuden arvioinnissa on
oltava seuraavat peräkkäiset
vaiheet:
1) saatavilla olevat ihmisillä
ja eläimillä saadut tiedot
arvioidaan,
2) arvioidaan happo- tai
emäskapasiteetti,
3) ihon syöpymisen in vitro
-tutkimus,
4) ihoärsytyksen in vitro
-tutkimus.8.1. Vaiheita 3 ja 4 ei tarvitse tehdä, jos:
—saatavilla olevat tiedot osoittavat, että aine täyttää ihoa syövyttäväksi tai silmiä ärsyttäväksi luokit-
telun kriteerit, tai
—aine syttyy ilmassa huoneenlämpötilassa, tai
—aine on luokiteltu erittäin myrkylliseksi ihokosketuksessa, tai
—ihon kautta välittyvän välittömän myrkyllisyyden tutkimus ei osoita ihoärsytystä testattaessa raja-
annostasoon asti (2 000 mg/kg ruumiinpainoa).
8.2. Silmien ärtyminen
Tämän tutkittavan ominai-
suuden arvioinnissa on
oltava seuraavat peräkkäiset
vaiheet:
1) saatavilla olevat ihmisillä
ja eläimillä saadut tiedot
arvioidaan,
2) arvioidaan hapan tai
emäksinen varasto,
3) silmien ärsytyksen in
vitro -tutkimus.8.2. Vaihetta 3 ei tarvitse tehdä, jos:
—saatavilla olevat tiedot osoittavat, että aine täyttää ihoa syövyttäväksi tai silmiä ärsyttäväksi luokit-
telun kriteerit, tai
—aine syttyy ilmassa huoneenlämpötilassa.29.5.2007 L 136/105 Euroopan unionin virallinen lehti FI
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
8.3. Ihon herkistyminen
Tämän tutkittavan ominai-
suuden arvioinnissa on
oltava seuraavat peräkkäiset
vaiheet:
1) saatavilla olevat ihmisillä
ja eläimillä sekä vaih-
toehtoisilla menetelmillä
saadut tiedot arvioidaan,
2)in vivo -testaus.8.3. Vaihetta 2 ei tarvitse tehdä, jos:
—saatavilla olevat tiedot osoittavat, että aine olisi luokiteltava ihoa herkistäväksi tai syövyttäväksi, tai
—aine on vahva happo (pH < 2,0) tai emäs (pH > 11,5), tai
—aine syttyy ilmassa huoneenlämpötilassa.
Hiirellä tehtävä paikallinen imusolmukemääritysmenetelmä (LLNA) on ensisijainen menetelmä in vivo
-testaukseen. Vain poikkeuksellisissa olosuhteissa olisi käytettävä muuta testiä. Muun testin käyttö on
perusteltava.
8.4. Mutageenisuus 8.4. Muita mutageenisuustutkimuksia on harkittava, jos saadaan positiivinen tulos.
8.4.1. In vitro -geenimutaatiotut-
kimus bakteereilla
8.5. Välitön myrkyllisyys 8.5. Tutkimusta (tutkimuksia) ei tarvitse yleensä tehdä, jos:
—aine on luokiteltu ihoa syövyttäväksi.
8.5.1. Suun kautta Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos on käytettävissä tutkimus, joka koskee välitöntä myrkyllisyyttä hengitys-
teitse (8.5.2).
9. YMPÄRISTÖMYRKYLLISYYTTÄ KOSKEVAT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
9.1. Myrkyllisyys vesieliöille
9.1.1. Lyhytaikainen myrkyllisyys-
testaus selkärangattomilla
(suositeltava laji: Daphnia)
Rekisteröijä voi harkita
pitkäaikaista myrkyllisyys-
testausta lyhytaikaisen
myrkyllisyystestauksen
sijasta.9.1.1. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—on olemassa lieventäviä tekijöitä, joiden perusteella myrkyllisyyttä vesieliöille ei todennäköisesti
esiinny, esimerkiksi jos aine on erittäin heikosti veteen liukeneva tai aine ei todennäköisesti läpäise
biologisia kalvoja, tai
—on saatavilla selkärangattomia koskeva pitkäaikainen myrkyllisyystutkimus, tai
—on saatavilla riittävät tiedot ympäristöluokituksista ja -merkinnöistä.
Daphnialla tehtävää pitkäaikaista vesieliöitä koskevaa myrkyllisyystutkimusta (liitteessä IX oleva
9.1.5 kohta) on harkittava, jos aine on heikosti veteen liukeneva.
9.1.2. Kasvunestymistutkimus
vesikasveilla (mieluiten
levillä)9.1.2. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos on olemassa lieventäviä tekijöitä, joiden perusteella myrkyllisyyttä vesi-
eliöille ei todennäköisesti esiinny, esimerkiksi jos aine on erittäin heikosti veteen liukeneva tai aine ei
todennäköisesti läpäise biologisia kalvoja.
9.2. Hajoaminen
9.2.1. Bioottinen
9.2.1.1. Nopea biohajoavuus 9.2.1.1 Tutkimusta ei tarvitse tehdä epäorgaanisille aineille.
On annettava myös muut saatavilla olevat asiaankuuluvat fysikaalis-kemialliset, toksikologiset ja ympäristötoksikologiset
tiedot.29.5.2007 L 136/106 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE VIII
VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN MAAHAN VÄHINTÄÄN 10
TONNIN MÄÄRINÄ (1)
Tämän liitteen sarakkeessa 1 vahvistetaan vakiotiedot, jotka vaaditaan kaikista aineista, joita valmistetaan tai tuodaan
maahan vähintään kymmenen tonnin suuruisina määrinä, 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Sen mukaisesti
vaaditaan liitteessä VII olevan sarakkeen tietojen lisäksi tämän liitteen sarakkeessa 1 vaaditut tiedot. On annettava myösmuut saatavilla olevat asiaankuuluvat fysikaalis-kemialliset, toksikologiset ja ympäristötoksikologiset tiedot. Sarakkeessa
2 luetellaan erityissäännöt, joiden mukaan vaaditut vakiotiedot voidaan jättää antamatta, korvata muilla tiedoilla, toimittaa
myöhemmin tai mukauttaa jollain muulla tavalla. Jos tämän liitteen sarakkeessa 2 mainitut edellytykset täyttyvät ja mukau-
tukset voidaan sallia, rekisteröijän on mainittava tämä selvästi ja perusteltava jokainen mukautus rekisteröintiasiakirja-
aineiston asianmukaisessa kohdassa.
Näiden erityissääntöjen lisäksi rekisteröijä voi mukauttaa tämän liitteen sarakkeessa 1 olevia vakiotietovaatimuksia
liitteessä XI selostettujen yleisten sääntöjen mukaisesti. Tässäkin tapauksessa rekisteröijän on ilmoitettava selvästi syyt
vakiotietovaatimusten mukauttamiseen rekisteröintiasiakirjojen asiaa koskevissa kohdissa, ja tällöin on viitattava sarak-
keessa 2 tai liitteessä XI mainittuihin erityissääntöihin (
2).
Ennen kuin tehdään uusia testejä tässä liitteessä lueteltujen ominaisuuksien määrittämiseksi, on ensin arvioitava kaikki
saatavilla olevat in vitro- ja in vivo -tiedot, ihmisiä koskevat tiedot, tiedot valideista (Q)SAR-arvoista ja tiedot rakenteellisesti
samankaltaisista aineista (”read-across”). In vivo -testausta syövyttävillä aineilla syöpymistä aiheuttavilla pitoisuus- tai annos-
tasoilla on vältettävä. Ennen testausta olisi tutustuttava muihin testausstrategioita koskeviin ohjeisiin tämän liitteen lisäksi.
Jos tietoja tietyistä tutkittavista ominaisuuksista ei ole toimitettu muista syistä kuin tämän liitteen sarakkeessa 2 tai
liitteessä XI mainituista syistä, tämä seikka perusteluineen on mainittava selvästi.
8. MYRKYLLISYYTEEN LIITTYVÄT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
8.1. Ihoärsytys
8.1.1. Ihoärsytys in vivo 8.1.1. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine on luokiteltu ihoa syövyttäväksi tai ihoa ärsyttäväksi, tai
—aine on vahva happo (pH < 2,0) tai emäs (pH > 11,5), tai
—aine syttyy ilmassa huoneenlämpötilassa, tai
—aine on luokiteltu erittäin myrkylliseksi ihokosketuksessa, tai
—ihon kautta välittyvän välittömän myrkyllisyyden tutkimus ei osoita ihoärsytystä testattaessa raja-
annostasoon asti (2 000 mg/kg ruumiinpainoa).
8.2. Silmien ärtyminen
8.2.1. Silmien ärtyminen in vivo 8.2.1. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine on luokiteltu silmiä ärsyttäväksi ja siihen liittyy vakavan silmävaurion vaara, tai
—aine on luokiteltu ihoa syövyttäväksi ja edellyttäen, että rekisteröijä on luokitellut aineen silmiä ärsyt-
täväksi, tai
—aine on vahva happo (pH < 2,0) tai emäs (pH > 11,5), tai
—aine syttyy ilmassa huoneenlämpötilassa.
8.4. Mutageenisuus
8.4.2. In vitro -sytogeenisuustut-
kimus nisäkässoluilla tai in
vitro -mikronukleustesti8.4.2. Tutkimusta ei yleensä tarvitse tehdä:
—jos on saatavilla riittäviä tietoja in vivo -sytogeenisuustestistä,
—jos aineen tiedetään kuuluvan syöpää aiheuttavien aineiden kategoriaan 1 tai 2 tai perimää vaurioit-
tavien aineiden kategoriaan 1, 2 tai 3.29.5.2007 L 136/107 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) Tätä liitettä sovelletaan tarvittaessa mukautettuna esineiden tuottajiin, joiden on rekisteröidyttävä 7 artiklan mukaisesti, ja muihin jatkokäyt-
täjiin, joiden on suoritettava testejä tämän asetuksen nojalla.
(2) Huom. Tässä sovelletaan myös niitä tietyn testin tekemättä jättämistä koskevia, 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa testimenetelmiä koske-
vassa komission asetuksessa säädetyissä asianmukaisissa testimenetelmissä esitettyjä edellytyksiä, joita ei toisteta sarakkeessa 2.
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
8.4.3. In vitro -geenimutaatiotut-
kimus nisäkässoluilla, jos
liitteen VII 8.4.1 ja
liitteen VIII 8.4.2 kohdassa
on saatu kielteinen tulos.8.4.3. Tutkimusta ei yleensä tarvitse tehdä, jos on riittävästi tietoa luotettavasta nisäkkäillä tehdystä in vivo
-geenimutaatiotutkimuksesta.
8.4. Sopivia in vivo -mutageenisuustutkimuksia on harkittava, jos jossakin liitteessä VII tai VIII mainituista
genotoksisuustutkimuksista saadaan positiivinen tulos.
8.5. Välitön myrkyllisyys 8.5. Tutkimusta (tutkimuksia) ei tarvitse yleensä tehdä, jos:
—aine on luokiteltu ihoa syövyttäväksi.
Suun kautta altistumisen (8.5.1) lisäksi muille aineille kuin kaasuille on kohdissa 8.5.2-8.5.3 mainitut
tiedot hankittava vähintään yhden muun altistumisreitin osalta. Toinen reitti valitaan aineen luonteen ja
ihmisen todennäköisen altistumisreitin mukaan. Jos altistuminen tapahtuu vain yhden reitin kautta,
toimitetaan vain sitä reittiä koskeva tieto.
8.5.2. Hengitysteitse 8.5.2. Testaus hengitysteitse on asianmukaista, jos ihmisten altistuminen hengitysteitse on todennäköistä ottaen
huomioon aineen höyrynpaineen ja/tai mahdollisuuden altistua aerosoleille, hiukkasille tai pisaroille,
jotka ovat kooltaan sellaisia, että niitä voi joutua hengitysteihin.
8.5.3. Ihon kautta 8.5.3. Testaus ihon kautta on asianmukaista, jos:
1) aineen joutuminen hengitysteihin on epätodennäköistä, ja2) ihokosketus valmistuksessa ja/tai käytössä on todennäköistä, ja3) fysikaalis-kemiallisten ja toksikologisten ominaisuuksien perusteella on mahdollista, että imeytymistä
ihon kautta tapahtuu merkittävästi.
8.6. Toistuvasta annostuksesta
johtuva myrkyllisyys
8.6.1. Lyhytaikainen toistuvalla
annostuksella tehtävä
myrkyllisyystutkimus
(28 vuorokautta) yhdellä
lajilla, koirailla ja naarailla,
asianmukaisin antotie
ottaen huomioon ihmisen
todennäköinen altistumis-
reitti.8.6.1. Lyhytaikaista myrkyllisyystutkimusta (28 vuorokautta) ei tarvitse tehdä, jos:
—on saatavilla luotettava subkroonisen (90 vuorokautta) tai kroonisen myrkyllisyyden tutkimus edel-
lyttäen, että on käytetty sopivaa lajia, annosta, liuotinta ja antotietä, tai
—aine hajoaa välittömästi ja sen hajoamistuotteista on riittävästi tietoa, tai
—on varmaa liitteessä XI olevan 3 jakson mukaisesti, ettei ihminen altistu aineelle kyseisellä tavalla.
Asianmukainen antotie valitaan seuraavin perustein:
Testaus ihon kautta on asianmukaista, jos:1) aineen joutuminen hengitysteihin on epätodennäköistä, ja
2) ihokosketus valmistuksessa ja/tai käytössä on todennäköistä, ja3) fysikaalis-kemiallisten ja toksikologisten ominaisuuksien perusteella on mahdollista, että imeytymistä
ihon kautta tapahtuu merkittävästi.
Testaus hengitysteitse on asianmukaista, jos ihmisten altistuminen hengitysteitse on todennäköistä ottaen
huomioon aineen höyrynpaineen ja/tai mahdollisuuden altistua aerosoleille, hiukkasille tai pisaroille,
jotka ovat kooltaan sellaisia, että niitä voi joutua hengitysteihin.
Rekisteröijän on ehdotettava subkroonisen myrkyllisyyden tutkimusta (90 vrk) (liitteessä IX oleva
8.6.2 kohta), jos
—ihmisen altistumisen toistuvuuden ja keston perusteella voidaan olettaa, että pitempiaikainen
tutkimus on aiheellinen,29.5.2007 L 136/108 Euroopan unionin virallinen lehti FI
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
ja yksi seuraavista ehdoista täyttyy:
—muut saatavilla olevat tiedot viittaavat siihen, että aineella voi olla sellainen vaarallinen ominaisuus,
jota ei voida havaita lyhytaikaisessa myrkyllisyystutkimuksessa, tai
—asianmukaisesti suunnitelluissa toksikokineettisissä tutkimuksissa on käynyt ilmi, että aine tai sen
aineenvaihduntatuotteet kertyvät tiettyihin kudoksiin tai elimiin, mitä ei mahdollisesti havaittaisi
lyhytaikaisissa tutkimuksissa, mutta aineista voi todennäköisesti aiheutua haittavaikutuksia pitkän
altistumisen jälkeen.
Rekisteröijän on ehdotettava tai kemikaalivirasto voi vaatia lisätutkimuksia 40 tai 41 artiklan mukaisesti,
jos:
—28 tai 90 vuorokauden tutkimuksessa ei saada NOAEL-arvoa, paitsi jos syy tähän on myrkyllisten
haittavaikutusten puuttuminen, tai
—todetaan erityisen huolestuttavaa myrkyllisyyttä (esim. vakavia vaikutuksia), tai
—on viitteitä vaikutuksesta, josta saatavilla oleva näyttö ei riitä toksikologiseen ja/tai riskin luonnehdin-
taan. Tällöin voi olla asianmukaisempaa tehdä erityisiä myrkyllisyystutkimuksia, jotka on suunniteltu
näiden vaikutusten tutkimiseen (esim. immunotoksisuus, neurotoksisuus), tai
—ensin tehdyssä toistuvan annostelun tutkimuksessa käytetty altistumistie oli huonosti valittu ottaen
huomioon ihmisen todennäköinen altistumistie, eikä ekstrapolaatiota eri altistumisteiden välillä voida
tehdä, tai
—altistumiseen liittyy erityistä huolta (esim. käyttö kulutustuotteissa, joka johtaa altistumistasoihin,
jotka ovat lähellä sellaisia annostasoja, joilla myrkyllisyys ihmisille on todennäköistä), tai
—vaikutuksia, joita on osoitettu aineilla, joiden molekyylirakenne on selvästi samankaltainen kuin
tutkittavalla aineella, ei ole havaittu 28 tai 90 vuorokauden tutkimuksessa.
8.7. Lisääntymismyrkyllisyys
8.7.1. Lisääntymis- ja/tai kehitys-
myrkyllisyyden seulonta
yhdellä lajilla (OECD 421
tai 422), jos rakenteellisesti
samankaltaisista aineista
saatavilla olevista tiedoista
tai (Q)SAR-estimaateista tai
in vitro -tutkimuksista ei ole
näyttöä, että aine saattaa
olla kehitykselle myrkyl-
linen8.7.1 Tätä tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine tiedetään genotoksiseksi syöpää aiheuttavaksi aineeksi ja asianmukaiset riskinhallintamenetelmät
ovat käytössä, tai
—aine tiedetään sukusolumutageeniksi ja asianmukaiset riskinhallintamenetelmät ovat käytössä, tai
—on varmaa liitteessä XI olevan 3 jakson mukaisesti, ettei ihminen altistu aineelle kyseisellä tavalla, tai
—on käytössä kehitysmyrkyllisyystutkimus (liitteen IX kohta 8.7.2) tai kahden sukupolven lisääntymis-
myrkyllisyystutkimus (liitteen IX kohta 8.7.3).
Jos aineella tiedetään olevan haitallisia vaikutuksia hedelmällisyyteen ja sen tiedetään täyttävän lisäänty-
mismyrkyllisen aineen kategorian 1 tai 2: R60 luokituskriteerit ja saatavilla olevat tiedot ovat riittävät
kattavan riskinarvioinnin tukemiseksi, ei tarvita muita hedelmällisyyttä koskevia tutkimuksia. On
kuitenkin harkittava, onko tarpeen suorittaa kehitysmyrkyllisyystutkimus.
Jos aineen tiedetään aiheuttavan kehitysmyrkyllisyyttä ja sen tiedetään täyttävän lisääntymismyrkyllisen
aineen kategorian 1 tai 2: R61 luokituskriteerit ja saatavilla olevat tiedot ovat riittävät kattavan riskinar-
vioinnin tukemiseksi, ei tarvita muita kehitysmyrkyllisyyttä koskevia testejä. On kuitenkin harkittava,
onko tarpeen suorittaa hedelmällisyyteen kohdistuvia vaikutuksia koskeva testaus.
Jos on vakavia huolenaiheita hedelmällisyyteen tai kehitykseen kohdistuvien haitallisten vaikutusten
mahdollisuuden osalta, rekisteröijä voi ehdottaa joko kehitysmyrkyllisyystutkimusta (liite IX, kohta 8.7.2)
tai kahden sukupolven lisääntymismyrkyllisyystutkimusta (liite IX, kohta 8.7.3) seulontatutkimuksen
sijasta.
8.8 Toksikokinetiikka
8.8.1. Aineen toksikokineettisen
käyttäytymisen arviointi
siinä määrin kuin voidaan
johtaa relevanteista saata-
villa olevista tiedoista29.5.2007 L 136/109 Euroopan unionin virallinen lehti FI
9. YMPÄRISTÖMYRKYLLISYYTTÄ KOSKEVAT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
9.1.3. Lyhytaikainen myrkyllisyys-
testi kaloilla: rekisteröijä voi
harkita pitkäaikaista
myrkyllisyystestausta
lyhytaikaisen myrkyllisyys-
testauksen sijasta.9.1.3. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—on olemassa lieventäviä tekijöitä, joiden perusteella myrkyllisyyttä vesieliöille ei todennäköisesti
esiinny, esimerkiksi jos aine on erittäin heikosti veteen liukeneva, tai aine ei todennäköisesti läpäise
biologisia kalvoja, tai
—saatavilla on pitkäaikainen kaloja koskeva myrkyllisyystutkimus.
Liitteessä IX kuvattua pitkäaikaista myrkyllisyystestiä vesieliöillä on harkittava, jos liitteen I mukainen
kemikaaliturvallisuusarviointi viittaa siihen, että vesieliöihin kohdistuvia vaikutuksia on tutkittava
tarkemmin. Asiaankuuluvan testin (testien) valinta riippuu kemikaaliturvallisuusarvioinnin tuloksista.
Kaloilla tehtävää vesieliöitä koskevaa pitkäaikaista myrkyllisyystutkimusta (liitteessä IX oleva 9.1.6 kohta)
on harkittava, jos aine on heikosti veteen liukeneva.
9.1.4. Aktiivilietteen hengityksen-
estymistesti9.1.4. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—jätevedenkäsittelylaitokseen ei aiheudu päästöjä; tai
—on olemassa lieventäviä tekijöitä, joiden perusteella myrkyllisyyttä mikrobeille ei todennäköisesti
esiinny, esimerkiksi jos aine on erittäin heikosti veteen liukeneva, tai
—aineen havaitaan olevan nopeasti biohajoava ja käytetyt testipitoisuudet ovat niissä rajoissa, joita
voidaan odottaa esiintyvän jätevedenkäsittelylaitokseen menevissä vesissä.
Tutkimus voidaan korvata nitrifikaationestotestillä, jos aine käytettävissä olevien tietojen mukaan toden-
näköisesti estää mikrobien, erityisesti nitrifioivien bakteerien, kasvua tai toimintaa.
9.2. Hajoaminen 9.2. Hajoamista koskevaa lisätestausta on harkittava, jos liitteen I mukainen kemikaaliturvallisuusarviointi
viittaa siihen, että aineen hajoamista on tutkittava tarkemmin. Asiaankuuluvan testin (testien) valinta
riippuu kemikaaliturvallisuusarvioinnin tuloksista.
9.2.2. Abioottinen9.2.2.1. Hydrolyysi pH:n funktiona. 9.2.2.1. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine hajoaa helposti biologisesti, tai
—aine liukenee heikosti veteen.
9.3. Aineen kohtalo ja käyttäy-
tyminen ympäristössä
9.3.1. Adsorptio-/desorptioseu-
lonta9.3.1. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aineella on sen fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien perusteella todennäköisesti vähäinen adsorptio-
potentiaali (esim. aineen oktanoli-vesi-jakautumiskerroin on pieni), tai
—aine ja sen asiaankuuluvat hajoamistuotteet hajoavat nopeasti.29.5.2007 L 136/110 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE IX
VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN MAAHAN VÄHINTÄÄN 100
TONNIN MÄÄRINÄ (1)
Rekisteröijän on ehdotettava, miten ja millaisella aikataululla tässä liitteessä tarkoitetuissa määrissä käsiteltäviä aineita
koskevat tietovaatimukset voidaan täyttää 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.
Tämän liitteen sarakkeessa 1 vahvistetaan vakiotiedot, jotka vaaditaan kaikista aineista, joita valmistetaan tai tuodaan
maahan vähintään sadan tonnin suuruisina määrinä, 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti. Sen mukaisesti vaadi-
taan liitteiden VII ja VIII sarakkeen 1 tietojen lisäksi tämän liitteen sarakkeessa 1 vaaditut tiedot. On annettava myös muut
saatavilla olevat asiaankuuluvat fysikaalis-kemialliset, toksikologiset ja ympäristötoksikologiset tiedot. Tämän liitteen sarak-
keessa 2 luetellaan erityissäännöt, joiden mukaan rekisteröijä voi ehdottaa, että vaaditut vakiotiedot voidaan jättää anta-
matta, korvata muilla tiedoilla, toimittaa myöhemmässä vaiheessa tai mukauttaa jollain muulla tavalla. Jos tämän liitteen
sarakkeessa 2 mainitut edellytykset täyttyvät ja mukautukset voidaan sallia, rekisteröijän on mainittava tämä selvästi ja
perusteltava jokainen mukautusehdotus rekisteröintiasiakirja-aineiston asianmukaisissa kohdissa.
Näiden erityissääntöjen lisäksi rekisteröijä voi ehdottaa, että tässä liitteessä olevan sarakkeen 1 vakiotietovaatimuksia
mukautetaan liitteessä XI selostettujen yleisten sääntöjen mukaisesti. Tässäkin tapauksessa rekisteröijän on ilmoitettava
selvästi rekisteröintiasiakirjojen asiaa koskevissa kohdissa syyt vakiotietovaatimusten muuttamiseen ja viitattava sarak-
keessa 2 tai liitteessä XI mainittuihin erityissääntöihin (2).
Ennen kuin tehdään uusia testejä tässä liitteessä lueteltujen ominaisuuksien määrittämiseksi, on ensin arvioitava kaikki
saatavilla olevat in vitro- ja in vivo -tiedot, ihmisiä koskevat tiedot, tiedot valideista (Q)SAR-arvoista ja tiedot rakenteelli-
sesti samankaltaisista aineista (”read-across”). In vivo -testausta syövyttävillä aineilla syöpymistä aiheuttavilla pitoisuus- tai
annostasoilla on vältettävä. Ennen testausta olisi tutustuttava muihin testausstrategioita koskeviin ohjeisiin tämän liitteen
lisäksi.
Jos tietoja tietyistä tutkittavista ominaisuuksista ei aiota toimittaa muista syistä kuin tämän liitteen sarakkeessa 2 tai
liitteessä XI mainituista syistä, tämä seikka perusteluineen on mainittava selvästi.
7. AINEEN FYSIKAALIS-KEMIALLISIA OMINAISUUKSIA KOSKEVAT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
7.15. Stabiilisuus orgaanisissa
liuottimissa ja relevanttien
hajoamistuotteiden tunnis-
tetiedot
Tarvitaan vain, jos aineen
stabiilisuutta pidetään
erityisen tärkeänä ominai-
suutena.7.15. Tutkimusta ei tarvitse tehdä epäorgaanisille aineille.
7.16. Hajoamisvakio 7.16. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine hydrolysoituu helposti (puoliintumisaika alle 12 tuntia) tai hapettuu helposti vedessä, tai
—testiä ei ole tieteellisesti mahdollista suorittaa, esimerkiksi jos analyyttinen menetelmä ei ole tarpeeksi
herkkä.
7.17. Viskositeetti29.5.2007 L 136/111 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) Tätä liitettä sovelletaan tarvittaessa mukautettuna esineiden tuottajiin, joiden on rekisteröidyttävä 7 artiklan mukaisesti, ja muihin jatkokäyt-
täjiin, joiden on suoritettava testejä tämän asetuksen nojalla.
(2) Huom. Tässä sovelletaan myös niitä tietyn testin tekemättä jättämistä koskevia, 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa testimenetelmiä koske-
vassa komission asetuksessa säädetyissä asianmukaisissa testimenetelmissä esitettyjä edellytyksiä, joita ei toisteta sarakkeessa 2.
8. MYRKYLLISYYTEEN LIITTYVÄT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
8.4. Jos jossakin liitteessä VII tai VIII mainituista in vitro -genotoksisuustutkimuksista saadaan positiivinen
tulos eikä ole vielä saatavilla tuloksia in vivo -tutkimuksista, rekisteröijän on ehdotettava sopivaa somaat-
tisilla soluilla tehtävää in vivo -genotoksisuustutkimusta.
Jos jostakin somaattisilla soluilla tehdystä in vivo -tutkimuksesta on saatu positiivinen tulos, on tarkastel-
tava sukusoluihin kohdistuvan mutageenisuuden mahdollisuutta kaikkien saatavilla olevien tietojen
pohjalta, mukaan lukien toksikokineettiset todisteet. Jos sukusoluihin kohdistuvasta mutageenisuudesta
ei voida tehdä selviä johtopäätöksiä, on harkittava lisätutkimuksia.
8.6. Toistuvasta annostuksesta
johtuva myrkyllisyys
8.6.1. Lyhytaikainen toistuvalla
annostuksella tehtävä
myrkyllisyyden tutkimus
(28 vuorokautta) yhdellä
lajilla, koirailla ja naarailla,
asianmukaisin antotie
ottaen huomioon ihmisen
todennäköinen altistumis-
reitti, mikäli tätä ei ole jo
toimitettu osana liitteen VIII
vaatimuksista tai jos ehdo-
tetaan tämän liitteen
kohdan 8.6.2 mukaista
testiä. Tässä tapauksessa ei
sovelleta liitteessä XI olevaa
3 jaksoa.
8.6.2. Subkrooninen myrkyllisyys-
tutkimus (90 vuorokautta)
yhdellä lajilla, jyrsijällä,
koirailla ja naarailla, asian-
mukaisin antotie ottaen
huomioon ihmisen toden-
näköinen altistumisreitti.8.6.2. Subkroonista myrkyllisyystutkimusta (90 vuorokautta) ei tarvitse tehdä, jos:
—on saatavilla luotettava lyhytaikainen myrkyllisyystutkimus (28 vrk), joka osoittaa vakavaa myrkylli-
syyttä niiden kriteerien mukaan, joiden perusteella aineet luokitellaan vaaralausekkeella R48, ja jolle
voidaan havaitusta NOAEL-28-arvosta ekstrapoloida soveltuvan epävarmuuskertoimen avulla
NOAEL-90-arvo samalle altistumistielle, tai
—on saatavilla luotettava kroonisen myrkyllisyyden tutkimus edellyttäen, että on käytetty sopivaa lajia
ja antotietä, tai
—aine hajoaa välittömästi ja hajoamistuotteista on saatavilla riittävät tiedot (sekä systeemisten vaiku-
tusten että imeytymispaikalla tapahtuvien vaikutusten osalta), tai
—aine ei reagoi, ei liukene eikä sitä voi hengittää eikä ole mitään näyttöä imeytymisestä tai myrkyllisyy-
destä 28 vuorokauden ”raja-annostestissä”, erityisesti jos nämä ominaisuudet liittyvät rajoitettuun
ihmisten altistumiseen.
Asianmukainen antotie valitaan seuraavin perustein:
Testaus ihon kautta on asianmukaista, jos:
1) ihokosketus valmistuksessa ja/tai käytössä on todennäköistä, ja
2) fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien perusteella voidaan olettaa, että imeytymistä ihon kautta
tapahtuu merkittävästi, ja
3) yksi seuraavista ehdoista täyttyy:
—välittömän ihomyrkyllisyyden testissä havaitaan myrkyllisyyttä alemmilla annoksilla kuin suun
kautta välittömän myrkyllisyyden testissä, tai
—ihon ja/tai silmien ärsytystutkimuksissa havaitaan systeemisiä vaikutuksia tai muuta näyttöä imey-
tymisestä, tai
—in vitro -testit viittaavat merkittävään imeytymiseen ihon kautta, tai
—rakenteellisesti samankaltaisten aineiden tiedetään olevan merkittävästi ihon kautta myrkyllisiä tai
läpäisevän ihon.29.5.2007 L 136/112 Euroopan unionin virallinen lehti FI
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
Testaus hengitysteitse on asianmukaista, jos:
—ihmisten altistuminen hengitysteitse on todennäköistä ottaen huomioon aineen höyrynpaineen ja/tai
mahdollisuuden altistua aerosoleille, hiukkasille tai pisaroille, jotka ovat kooltaan sellaisia, että niitä
voi joutua hengitysteihin.
Rekisteröijän on ehdotettava tai kemikaalivirasto voi vaatia lisätutkimuksia 40 tai 41 artiklan mukaisesti,
jos:
—NOAEL-arvoa ei saada 90 vuorokauden tutkimuksessa, mikäli syy tähän ei johdu myrkyllisten haitta-
vaikutusten puuttumisesta, tai
—todetaan erityisen huolestuttavaa myrkyllisyyttä (esim. vakavia vaikutuksia), tai
—on viitteitä vaikutuksesta, josta saatavilla oleva näyttö ei riitä toksikologiseen ja/tai riskin luonnehdin-
taan. Tällöin voi myös olla asianmukaisempaa tehdä erityisiä myrkyllisyystutkimuksia, jotka on suun-
niteltu näiden vaikutusten tutkimiseen (esim. immunotoksisuus, neurotoksisuus), tai
—altistumiseen liittyy erityistä huolta (esim. käyttö kulutustuotteissa, joka johtaa altistumistasoihin,
jotka ovat lähellä niitä annostasoja, joilla myrkyllisyys ihmisille on todennäköistä).
8.7. Lisääntymismyrkyllisyys 8.7. Näitä tutkimuksia ei tarvitse tehdä, jos:
—aine tiedetään genotoksiseksi syöpää aiheuttavaksi aineeksi ja asianmukaiset riskinhallintamenetelmät
ovat käytössä, tai
—aine tiedetään sukusolumutageeniksi ja asianmukaiset riskinhallintamenetelmät ovat käytössä, tai
—aineen toksikologinen aktiivisuus on matala (ei näyttöä myrkyllisyydestä missään käytössä olevissa
testeissä), toksikokineettisten tietojen perusteella voidaan näyttää toteen, että asiaankuuluvien altistu-
misreittien kautta ei tapahdu systeemistä imeytymistä (esimerkiksi pitoisuudet plasmassa tai veressä
ovat havaintorajan alapuolella käytettäessä herkkää menetelmää eikä ainetta tai sen aineenvaihdunta-
tuotteita ole virtsassa, sappinesteessä tai uloshengitetyssä ilmassa) ja ihmisten altistumista ei esiinny
tai ei esiinny merkittävästi.
Jos aineella tiedetään olevan haitallisia vaikutuksia hedelmällisyyteen ja sen tiedetään täyttävän lisäänty-
mismyrkyllisen aineen kategorian 1 tai 2: R60 luokituskriteerit ja saatavilla olevat tiedot ovat riittävät
kattavan riskinarvioinnin tukemiseksi, ei tarvita muita hedelmällisyyttä koskevia tutkimuksia. On
kuitenkin harkittava, onko tarpeen suorittaa kehitysmyrkyllisyystutkimus.
Jos aineen tiedetään aiheuttavan kehitysmyrkyllisyyttä ja sen tiedetään täyttävän lisääntymismyrkyllisen
aineen kategorian 1 tai 2: R61 luokituskriteerit ja saatavilla olevat tiedot ovat riittävät kattavan riskinar-
vioinnin tukemiseksi, ei tarvita muita kehitysmyrkyllisyyttä koskevia testejä. On kuitenkin harkittava,
onko tarpeen suorittaa hedelmällisyyteen kohdistuvia vaikutuksia koskeva testaus.
8.7.2. Kehitysmyrkyllisyystut-
kimus yhdellä lajilla, asian-
mukaisin antotie ottaen
huomioon ihmisen toden-
näköinen altistumisreitti
(13 artiklan 3 kohdassa
tarkoitetun testimenetelmiä
koskevan komission
asetuksen kohta B.31 tai
OECD 414).8.7.2. Tutkimus on tehtävä ensin yhdellä lajilla. Siitä saadun tuloksen ja kaikkien muiden asiaankuuluvien
saatavilla olevien tietojen perusteella päätetään, tarvitseeko tehdä tutkimus kyseessä olevalla tai seuraa-
valla tonnimäärällä toisella lajilla29.5.2007 L 136/113 Euroopan unionin virallinen lehti FI
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
8.7.3. Kahden sukupolven lisään-
tymismyrkyllisyystutkimus
yhdellä lajilla, koirailla ja
naarailla, asianmukaisin
antotie ottaen huomioon
ihmisen todennäköinen
altistumisreitti, mikäli 28
tai 90 vuorokauden
tutkimus osoittaa, että
aineesta on haittavaiku-
tuksia lisääntymiselimiin tai
-kudoksiin.8.7.3. Tutkimus on tehtävä ensin yhdellä lajilla. Siitä saadun tuloksen ja kaikkien muiden asiaankuuluvien
saatavilla olevien tietojen perusteella päätetään, tarvitseeko tehdä tutkimus kyseessä olevalla tai seuraa-
valla tonnimäärällä toisella lajilla.
9. YMPÄRISTÖMYRKYLLISYYTTÄ KOSKEVAT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
9.1. Myrkyllisyys vesieliöille 9.1. Rekisteröijän on ehdotettava pitkäaikaista myrkyllisyystestiä, jos liitteen I mukainen
kemikaaliturvallisuusarviointi viittaa siihen, että vesieliöihin kohdistuvia vaikutuksia on tutkittava
tarkemmin. Testi(e)n valinta riippuu kemikaaliturvallisuusarvioinnin tuloksista.
9.1.5. Selkärangattomilla (suosi-
teltava laji: Daphnia) tehtävä
pitkäaikainen myrkyllisyys-
testaus, jollei sellaista ole jo
toimitettu osana liitteen VII
vaatimuksia
9.1.6. Kaloilla tehtävä pitkäai-
kainen myrkyllisyystestaus,
jollei sellaista ole jo toimi-
tettu osana liitteen VIII
vaatimuksia.
On toimitettava joko
kohdassa 9.1.6.1, 9.1.6.2
tai kohdassa 9.1.6.3
vaaditut tiedot.
9.1.6.1 Kalanpoikasten (FELS, Fish
early-life stage) myrkylli-
syystesti
9.1.6.2 Kalan alkio- ja ruskuaispus-
sivaiheen poikasten lyhytai-
kainen myrkyllisyystesti
9.1.6.3 Kalanpoikasten kasvutesti
9.2. Hajoaminen 9.2. Rekisteröijän on ehdotettava muita bioottisen hajoamisen testejä, jos liitteen I mukainen kemikaaliturval-
lisuusarviointi viittaa siihen, että aineen hajoamista ja sen hajoamistuotteita on tutkittava tarkemmin.
Testi(e)n valinta riippuu kemikaaliturvallisuusarvioinnin tuloksista ja niihin voi sisältyä simulaatiotestaus
soveltuvissa väliaineissa (esimerkiksi vesi, sedimentti tai maaperä).
9.2.1. Bioottinen9.2.1.2. Lopullisen hajoamisen
simulaatiotestaus pintave-
dessä9.2.1.2. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine liukenee heikosti veteen, tai
—aine hajoaa helposti biologisesti.29.5.2007 L 136/114 Euroopan unionin virallinen lehti FI
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
9.2.1.3. Simulaatiotestaus maape-
rässä (jos aine adsorboituu
voimakkaasti maahan)9.2.1.3. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine hajoaa helposti biologisesti, tai
—maaperän altistuminen suoraan ja epäsuoraan on epätodennäköistä.
9.2.1.4. Simulaatiotestaus sedimen-
tissä (jos aine adsorboituu
voimakkaasti sedimenttiin)9.2.1.4. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine hajoaa helposti biologisesti, tai
—sedimentin altistuminen suoraan ja epäsuoraan on epätodennäköistä.
9.2.3. Hajoamistuotteiden tunnis-
taminen9.2.3. Ellei aine hajoa helposti biologisesti
9.3. Aineen kohtalo ja käyttäy-
tyminen ympäristössä
9.3.2. Biokertyvyys vesieliölajiin,
mieluiten kalaan9.3.2. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aineella on vähäinen biokertyvyyspotentiaali (esimerkiksi log Kow < 3) ja/tai vähäinen potentiaali
läpäistä biologisia kalvoja, tai
—vesieliöiden suora ja epäsuora altistuminen on epätodennäköistä.
9.3.3. Adsorptiota ja/tai de-
sorptiota koskevat lisätiedot
riippuen liitteessä VIII
vaaditun tutkimuksen
tuloksista9.3.3. Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aineella on sen fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien perusteella todennäköisesti vähäinen adsorptio-
potentiaali (esim. aineen oktanoli-vesi-jakautumiskerroin on pieni), tai
—aine ja sen hajoamistuotteet hajoavat nopeasti.
9.4. Vaikutukset maaeliöstöön 9.4. Näitä tutkimuksia ei tarvitse tehdä, jos maaperän altistuminen suoraan ja epäsuoraan on epätodennä-
köistä.
Jos maaperän eliöille ei ole myrkyllisyyttä koskevia tietoja, voidaan arvioitaessa vaaraa maaperän eliöille
soveltaa tasapainojakaantumismenetelmää. Asiaankuuluvien testien valinta riippuu kemikaaliturvallisuu-
sarvioinnin tuloksista.
Varsinkin aineille, joilla on korkea potentiaali adsorboitua maaperään tai jotka ovat erittäin pysyviä,
rekisteröijän on harkittava pitkäaikaista myrkyllisyystestausta lyhytaikaisen sijasta.
9.4.1. Lyhytaikainen myrkyllisyys
selkärangattomille
9.4.2. Vaikutukset maaperän
mikroeliöstöön
9.4.3. Lyhytaikainen myrkyllisyys
kasveille
10. OSOITUS- JA ANALYYSIMENETELMÄT
Kuvaus analyysimenetelmistä, joilla kyseiseen ympäristön osa-alueeseen kohdistuvat tutkimukset on tehty, on toimitettava
pyydettäessä. Jos analyysimenetelmiä ei ole saatavilla, on se perusteltava.29.5.2007 L 136/115 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE X
VAKIOTIETOVAATIMUKSET AINEISTA, JOITA VALMISTETAAN TAI TUODAAN MAAHAN VÄHINTÄÄN
1 000 TONNIN MÄÄRINÄ (1)
Rekisteröijän on ehdotettava, miten ja millaisella aikataululla tässä liitteessä tarkoitetuissa määrissä käsiteltäviä aineita
koskevat tietovaatimukset voidaan täyttää 11 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.
Tämän liitteen sarakkeessa 1 vahvistetaan vakiotiedot, jotka vaaditaan kaikista aineista, joita valmistetaan tai tuodaan
maahan vähintään tuhannen tonnin suuruisina määrinä, 12 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesti. Sen mukaisesti
vaaditaan liitteiden VII, VIII ja IX sarakkeen 1 tietojen lisäksi tämän liitteen sarakkeessa 1 vaaditut tiedot. On annettava
myös muut saatavilla olevat asiaankuuluvat fysikaalis-kemialliset, toksikologiset ja ympäristötoksikologiset tiedot. Tämän
liitteen sarakkeessa 2 luetellaan erityissäännöt, joiden mukaan rekisteröijä voi ehdottaa, että vaaditut vakiotiedot voidaan
jättää antamatta, korvata muilla tiedoilla, toimittaa myöhemmässä vaiheessa tai mukauttaa jollain muulla tavalla. Jos tämän
liitteen sarakkeessa 2 mainitut edellytykset täyttyvät ja mukautukset voidaan sallia, rekisteröijän on mainittava tämä
selvästi ja perusteltava jokainen mukautusehdotus rekisteröintiasiakirja-aineiston asianmukaisissa kohdissa.
Näiden erityissääntöjen lisäksi rekisteröijä voi ehdottaa, että tässä liitteessä olevan sarakkeen 1 vakiotietovaatimuksia
mukautetaan liitteessä XI selostettujen yleisten sääntöjen mukaisesti. Tässäkin tapauksessa rekisteröijän on ilmoitettava
selvästi rekisteröintiasiakirjojen asiaa koskevissa kohdissa syyt vakiotietovaatimusten muuttamiseen ja viitattava sarakkeessa
2 tai liitteessä XI mainittuihin erityissääntöihin (2).
Ennen kuin tehdään uusia testejä tässä liitteessä lueteltujen ominaisuuksien määrittämiseksi, on ensin arvioitava kaikki
saatavilla olevat in vitro- ja in vivo -tiedot, ihmisiä koskevat tiedot, tiedot valideista (Q)SAR-arvoista ja tiedot rakenteelli-
sesti samankaltaisista aineista (”read-across”). In vivo -testausta syövyttävillä aineilla syöpymistä aiheuttavilla pitoisuus- tai
annostasoilla on vältettävä. Ennen testausta olisi tutustuttava muihin testausstrategioita koskeviin ohjeisiin tämän liitteen
lisäksi.
Jos tietoja tietyistä tutkittavista ominaisuuksista ei aiota toimittaa muista syistä kuin tämän liitteen sarakkeessa 2 tai
liitteessä XI mainituista syistä, tämä seikka perusteluineen on mainittava selvästi.
8. MYRKYLLISYYTEEN LIITTYVÄT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
8.4. Jos jossakin liitteessä VII tai VIII mainituista in vitro -genotoksisuustutkimuksista saadaan positiivinen
tulos, saattaa olla tarpeen tehdä toinen somaattisilla soluilla tehtävä in vivo -tutkimus kaikkien saatavilla
olevien tietojen laadusta ja asiaankuuluvuudesta riippuen.
Jos jostakin somaattisilla soluilla tehdystä in vivo -tutkimuksesta on saatu positiivinen tulos, on tarkastel-
tava sukusoluihin kohdistuvan mutageenisuuden mahdollisuutta kaikkien saatavilla olevien tietojen
pohjalta, mukaan lukien toksikokineettiset todisteet. Jos sukusoluihin kohdistuvasta mutageenisuudesta ei
voida tehdä selviä johtopäätöksiä, on harkittava lisätutkimuksia.
8.6.3. Rekisteröijän on ehdotettava tai kemikaalivirasto voi vaatia pitkäaikaista toistuvalla annostuksella tehtävää
myrkyllisyyden tutkimusta (vähintään 12 kuukautta) 40 tai 41 artiklan mukaisesti, jos ihmisen altistu-
misen toistuvuuden ja keston perusteella voidaan olettaa, että pitempiaikainen tutkimus on aiheellinen ja
yksi seuraavista ehdoista täyttyy:
—28 tai 90 vuorokauden tutkimuksessa on havaittu erityisen huolestuttavaa ja vakavaa myrkyllisyyttä, ja
saatavilla oleva näyttö ei riitä toksikologiseen arviointiin tai riskin luonnehdintaan, tai
—vaikutuksia, joita on osoitettu aineilla, joiden molekyylirakenne on selvästi samanlainen kuin tutkitta-
valla aineella, ei ole havaittu 28 tai 90 vuorokauden tutkimuksessa, tai
—aineella voi olla vaarallinen ominaisuus, jota ei voida havaita 90 vuorokauden tutkimuksessa.29.5.2007 L 136/116 Euroopan unionin virallinen lehti FI
(1) Tätä liitettä sovelletaan tarvittaessa mukautettuna esineiden tuottajiin, joiden on rekisteröidyttävä 7 artiklan mukaisesti, ja muihin jatkokäyt-
täjiin, joiden on suoritettava testejä tämän asetuksen nojalla.
(2) Huom. Tässä sovelletaan myös niitä tietyn testin tekemättä jättämistä koskevia, 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa testimenetelmiä koske-
vassa komission asetuksessa säädetyissä asianmukaisissa testimenetelmissä esitettyjä edellytyksiä, joita ei toisteta sarakkeessa 2.
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
8.6.4 Rekisteröijän on ehdotettava tai kemikaalivirasto voi vaatia lisätutkimuksia 40 tai 41 artiklan mukaisesti,
jos:
—todetaan erityisen huolestuttavaa myrkyllisyyttä (esim. vakavia vaikutuksia), tai
—on viitteitä vaikutuksesta, josta saatavilla oleva näyttö ei riitä toksikologiseen arviointiin ja/tai riskin
luonnehdintaan. Tällöin voi myös olla asianmukaisempaa tehdä erityisiä myrkyllisyystutkimuksia, jotka
on suunniteltu näiden vaikutusten tutkimiseen (esim. immunotoksisuus, neurotoksisuus), tai
—altistumiseen liittyy erityistä huolta (esim. käyttö kulutustuotteissa, joka johtaa altistumistasoihin, jotka
ovat lähellä niitä annostasoja, joilla myrkyllisyyttä havaitaan).
8.7 Lisääntymismyrkyllisyys 8.7 Tutkimusta ei tarvitse tehdä, jos:
—aine tiedetään genotoksiseksi syöpää aiheuttavaksi aineeksi ja asianmukaiset riskinhallintamenetelmät
ovat käytössä, tai
—aine tiedetään sukusolumutageeniksi ja asianmukaiset riskinhallintamenetelmät ovat käytössä, tai
—aineen toksikologinen aktiivisuus on matala (ei näyttöä myrkyllisyydestä missään käytössä olevissa
testeissä), toksikokineettisten tietojen perusteella voidaan näyttää toteen, että asiaankuuluvien altistu-
misreittien kautta ei tapahdu systeemistä imeytymistä (esimerkiksi pitoisuudet plasmassa tai veressä
ovat havaintorajan alapuolella käytettäessä herkkää menetelmää eikä ainetta tai sen aineenvaihdunta-
tuotteita ole virtsassa, sappinesteessä tai uloshengitetyssä ilmassa) ja ihmisten altistumista ei esiinny tai
ei esiinny merkittävästi.
Jos aineella tiedetään olevan haitallisia vaikutuksia hedelmällisyyteen ja sen tiedetään täyttävän lisääntymis-
myrkyllisen aineen kategorian 1 tai 2: R60 luokituskriteerit ja saatavilla olevat tiedot ovat riittävät kattavan
riskinarvioinnin tukemiseksi, ei tarvita muita hedelmällisyyttä koskevia tutkimuksia. On kuitenkin harkit-
tava, onko tarpeen suorittaa kehitysmyrkyllisyystutkimus.
Jos aineen tiedetään aiheuttavan kehitysmyrkyllisyyttä ja sen tiedetään täyttävän lisääntymismyrkyllisen
aineen kategorian 1 tai 2: R61 luokituskriteerit ja saatavilla olevat tiedot ovat riittävät kattavan riskinar-
vioinnin tukemiseksi, ei tarvita muita kehitysmyrkyllisyystutkimuksia. On kuitenkin harkittava, onko
tarpeen suorittaa hedelmällisyyteen kohdistuvia vaikutuksia koskeva tutkimus.
8.7.2. Kehitysmyrkyllisyystutkimus
yhdellä lajilla, asianmukaisin
antotie ottaen huomioon
ihmisen todennäköinen altis-
tumisreitti (OECD 414).
8.7.3. Kahden sukupolven lisäänty-
mismyrkyllisyystutkimus
yhdellä lajilla, koirailla ja
naarailla, asianmukaisin
antotie ottaen huomioon
ihmisen todennäköinen altis-
tumisreitti, mikäli tätä ei ole
jo toimitettu osana liitteen IX
vaatimuksista.
8.9.1 Karsinogeenisuustutkimus 8.9.1 Rekisteröijä voi ehdottaa tai kemikaalivirasto voi vaatia karsinogeenisuustutkimusta 40 tai 41 artiklan
mukaisesti, jos:
—ainetta käytetään laajasti eri tarkoituksiin tai on näyttöä ihmisen usein toistuvasta tai pitkäaikaisesta
altistumisesta, ja
—aine on luokiteltu perimää vaurioittavien aineiden kategoriaan 3 tai toistuvilla annoksilla tehdy(i)stä
tutkimuksesta (tutkimuksista) on näyttöä, että aine pystyy aiheuttamaan kudosten liikakasvua ja/tai
pre-neoplastisia vaurioita.
Jos aineet on luokiteltu perimää vaurioittavien aineiden kategoriaan 1 tai 2, oletuksena on, että genotok-
sinen karsinogeenisuus on todennäköistä. Näissä tapauksissa ei yleensä vaadita karsinogeenisuustestausta.29.5.2007 L 136/117 Euroopan unionin virallinen lehti FI
9. YMPÄRISTÖMYRKYLLISYYTTÄ KOSKEVAT TIEDOT
SARAKE 1
VAADITUT VAKIOTIEDOTSARAKE 2
ERITYISSÄÄNNÖT, JOIDEN MUKAAN TIETOVAATIMUKSIA VOIDAAN MUKAUTTAA SARAKKEESTA 1
9.2. Hajoaminen 9.2. Lisää bioottisen hajoamisen testausta on ehdotettava, jos liitteen I mukainen kemikaaliturvallisuusarviointi
viittaa siihen, että aineen hajoamista ja sen hajoamistuotteita on tutkittava tarkemmin. Testi(e)n valinta
riippuu kemikaaliturvallisuusarvioinnin tuloksista ja niihin voi sisältyä simulaatiotestaus soveltuvissa väliai-
neissa (esimerkiksi vesi, sedimentti tai maaperä).
9.2.1. Bioottinen
9.3. Aineen kohtalo ja käyttäyty-
minen ympäristössä
9.3.4. Muut tiedot aineen ja/tai
hajoamistuotteiden kohtalosta
ja käyttäytymisestä ympäris-
tössä9.3.4 Rekisteröijän on ehdotettava tai kemikaalivirasto voi vaatia lisätestausta 40 tai 41 artiklan mukaisesti, jos
liitteen I mukainen kemikaaliturvallisuusarviointi viittaa siihen, että aineen käyttäytymistä ympäristössä ja
sen lopullista kohtaloa on tutkittava tarkemmin. Testi(e)n valinta riippuu kemikaaliturvallisuusarvioinnin
tuloksista.
9.4. Vaikutukset maaeliöstöön 9.4. Rekisteröijän on ehdotettava pitkäaikaista myrkyllisyystestausta, jos liitteen I mukaisen kemikaaliturvalli-
suusarvioinnin tulokset viittaavat siihen, että aineen ja/tai hajoamistuotteiden maaeliöihin kohdistuvia
vaikutuksia on tutkittava tarkemmin. Testi(e)n valinta riippuu kemikaaliturvallisuusarvioinnin tuloksista.
Näitä tutkimuksia ei tarvitse tehdä, jos maaperän altistuminen suoraan ja epäsuoraan on epätodennäköistä.
9.4.4. Selkärangattomilla tehtävä
pitkäaikainen myrkyllisyystes-
taus, jollei sellaista ole jo
toimitettu osana liitteen IX
vaatimuksia.
9.4.6. Pitkäaikainen myrkyllisyystes-
taus kasveilla, jollei sellaista
ole jo toimitettu osana
liitteen IX vaatimuksia.
9.5.1. Pitkäaikainen myrkyllisyys
sedimentin eliöille9.5.1. Rekisteröijän on ehdotettava pitkäaikaista myrkyllisyystestausta, jos kemikaaliturvallisuusarvioinnin
tulokset viittaavat siihen, että aineen ja/tai asiaankuuluvien hajoamistuotteiden sedimentin eliöihin kohdis-
tuvia vaikutuksia on tutkittava tarkemmin. Testi(e)n valinta riippuu kemikaaliturvallisuusarvioinnin tulok-
sista.
9.6.1. Pitkäaikainen myrkyllisyys tai
lisääntymismyrkyllisyys
linnuille9.6.1. Testauksen tarve olisi harkittava huolellisesti ottaen huomioon laaja nisäkkäitä koskeva tietokokonaisuus,
joka on yleensä saatavilla tämän tonnimäärän osalta.
10. OSOITUS- JA ANALYYSIMENETELMÄT
Kuvaus analyysimenetelmistä, joilla kyseiseen ympäristön osa-alueeseen kohdistuvat tutkimukset on tehty, on toimitettava
pyydettäessä. Jos analyysimenetelmiä ei ole saatavilla, on se perusteltava.29.5.2007 L 136/118 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE XI
YLEISET SÄÄNNÖT LIITTEISSÄ VII–X VAHVISTETTUJEN VAKIOTESTAUSOHJELMIEN MUKAUTTAMISEKSI
Liitteissä VII–X vahvistetaan tietovaatimukset kaikille aineille, joita valmistetaan tai tuodaan maahan seuraavia määriä:
—vähintään yksi tonni, 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan,
—vähintään 10 tonnia, 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan,
—vähintään 100 tonnia, 12 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaan ja
—vähintään 1 000 tonnia, 12 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaan.
Liitteiden VII–X sarakkeessa 2 annettujen erityissääntöjen lisäksi rekisteröijä voi mukauttaa vakiotestausohjelmaa tämän
liitteen 1 jaksossa vahvistettujen yleissääntöjen mukaisesti. Kemikaalivirasto voi arvioida nämä vakiotestausohjelmaan
tehdyt mukautukset asiakirja-aineiston arvioinnin yhteydessä.
1. TESTAUS EI VAIKUTA TIETEELLISIN PERUSTEIN TARPEELLISELTA
1.1. Olemassa olevien raakatietojen käyttö
1.1.1. Fysikaalis-kemiallisia ominaisuuksia koskevat raakatiedot kokeista, joita ei ole tehty hyvän laboratoriokäytännön tai 13 artiklan
3 kohdassa tarkoitettujen testimenetelmien mukaisesti
Raakatietojen on katsottava olevan samanarvoisia kuin 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla vastaavilla testimenetel-
millä saadut raakatiedot, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:
(1) tiedot riittävät luokituksen, merkintöjen ja/tai riskinarvioinnin laatimiseen,
(2) toimitetaan riittävä dokumentaatio tutkimuksen asianmukaisuuden arvioimiseksi, ja
(3) tiedot ovat pätevät tutkittavan ominaisuuden osalta ja suoritetussa tutkimuksessa käytetyn laadunvarmistuksen
taso on hyväksyttävä.
1.1.2. Ihmisten terveyteen ja ympäristöön liittyviä ominaisuuksia koskevat raakatiedot kokeista, joita ei ole tehty hyvän laboratoriokäy-
tännön tai 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen testimenetelmien mukaisesti
Raakatietojen on katsottava olevan samanarvoisia kuin 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla vastaavilla testimenetel-
millä saadut raakatiedot, jos seuraavat vaatimukset täyttyvät:
(1) tiedot riittävät luokituksen, merkintöjen ja/tai riskinarvioinnin laatimiseen,
(2) tärkeimpiä muuttujia, jotka oli määrä tutkia 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa vastaavissa testimenetelmissä,
on käsitelty riittävästi ja luotettavasti,
(3) altistumisen kesto on verrattavissa 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen vastaavien testimenetelmien kestoon
tai se on pitempi, mikäli altistumisen kesto on merkityksellinen muuttuja, ja
(4) tutkimuksesta toimitetaan riittävä ja luotettava dokumentaatio.
1.1.3. Aiemmat ihmisillä saadut raakatiedot
Aineistossa on tarkasteltava ihmisiä koskevia aiempia tietoja, kuten epidemiologisia tutkimuksia altistuneista väes-
töryhmistä sekä vahingossa tapahtuneesta tai työperäisestä altistumisesta tai kliinisistä tutkimuksista saatuja tietoja.
Tietojen merkitys tietyn ihmisiä koskevan terveysvaikutuksen suhteen riippuu muun muassa määrityksen tyypistä,
tutkituista muuttujista sekä vasteen suuruudesta ja spesifisyydestä ja siitä seuraavasta vaikutuksen ennustettavuu-
desta. Tietojen riittävyyden arviointiperusteita ovat:
(1) altistettujen ja verrokkiryhmien asianmukainen valinta ja kuvaaminen;
(2) altistumisen asianmukainen kuvaaminen;
(3) riittävän pitkä seuranta sairauden ilmenemisen havaitsemiseksi;
(4) validi menetelmä vaikutuksen havaitsemiseksi;
(5) tilastoharhan ja häiritsevien tekijöiden asianmukainen tarkastelu; sekä(6) kohtuullinen tilastollinen luotettavuus päätelmien perustelemiseksi.
Kaikissa tapauksissa on toimitettava riittävä ja luotettava dokumentaatio.
1.2. Todistusnäyttö
Monesta toisistaan riippumattomasta tietolähteestä voidaan saada riittävästi näyttöä, jonka perusteella voidaan tehdä
oletus tai päätelmä, että aineella on tai ei ole tiettyä vaarallista ominaisuutta, kun taas pelkästään yhdestä lähteestä
saadun tiedon katsotaan olevan riittämätön.29.5.2007 L 136/119 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Myös uusilla vasta kehitetyillä testimenetelmillä, jotka eivät vielä sisälly 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin testi-
menetelmiin, tai komission tai kemikaaliviraston vastaavaksi tunnustamalla kansainvälisellä testimenetelmällä
voidaan saada riittävästi näyttöä, jonka perusteella voidaan tehdä päätelmä, että aineella on tai ei ole tiettyä vaaral-
lista ominaisuutta.
Kun on saatavilla riittävästi näyttöä siitä, onko aineella tietty vaarallinen ominaisuus tai ei:
—kyseistä ominaisuutta ei saa enää testata selkärankaisilla,
—lisätestejä, joissa ei käytetä selkärankaisia, ei tarvitse tehdä.
Kaikissa tapauksissa on toimitettava riittävä ja luotettava dokumentaatio.
1.3. Kvalitatiivinen tai kvantitatiivinen rakenne-aktiivisuussuhde ((Q)SAR)
Valideista kvalitatiivisista tai kvantitatiivisista rakenne-aktiivisuussuhdemalleista saadut tulokset voivat osoittaa tietyn
vaarallisen ominaisuuden olemassaolon tai puuttumisen. Näistä malleista saatuja tuloksia voidaan käyttää testauksen
sijasta, kun seuraavat ehdot täyttyvät:
—tulokset on johdettu sellaisesta (Q)SAR-mallista, jonka tieteellinen pätevyys on vahvistettu,
—aine kuuluu (Q)SAR-mallin soveltamisalan piiriin,
—tulokset riittävät luokituksen, merkintöjen ja/tai riskinarvioinnin laatimiseen, ja
—käytetystä menetelmästä toimitetaan riittävä ja luotettava dokumentaatio.
Virasto kehittää yhteistyössä komission, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa ohjeet sen arvioimiseksi, mitkä (Q)
SAR-mallit täyttävät nämä ehdot. Ne toimittavat tarvitseville ohjeet ja antavat esimerkkejä.
1.4. In vitro -menetelmät
Sopivilla in vitro -menetelmillä saadut tulokset voivat osoittaa tietyn vaarallisen ominaisuuden olemassaolon tai
niillä voi olla tärkeä merkitys mekanistisen ymmärryksen kannalta, joka puolestaan voi olla tärkeää arvioinnin
kannalta. Tässä yhteydessä ”sopivalla” tarkoitetaan kansainvälisesti sovittujen testien kehittämiseen sovellettavien
perusteiden mukaisesti riittävän pitkälle kehitettyä (esim. ECVAM-perusteet (Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusme-
netelmien keskus) testin kirjaamiseksi ennakkovalidointiprosessiin). Mahdollisesta riskistä riippuen voi olla tarpeen
vahvistaa tulokset välittömästi, mikä voi edellyttää laajempaa testausta kuin liitteessä VII tai VIII säädettyjen tietojen
saamiseksi on tarpeen, tai tulosten vahvistusta voidaan ehdottaa siten, että testataan laajemmin kuin liitteessä IX tai
X on säädetty kullekin tonnimäärätasolle.
Jos tällaisilla in vitro -menetelmillä saatujen tulosten perusteella tietty vaarallinen ominaisuus ei näytä todennäköi-
seltä, on kyseinen testi kuitenkin tehtävä asianomaisella tonnimäärätasolla negatiivisen tuloksen varmistamiseksi,
paitsi jos testausta ei vaadita liitteiden VII-X tai tämän liitteen muiden sääntöjen perusteella.
Vahvistusta ei tarvita, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
(1) tulokset on johdettu sellaisesta in vitro -menetelmästä, jonka tieteellinen pätevyys on vahvistettu validointitutki-
muksella kansainvälisesti sovittujen validointiperusteiden mukaisesti;
(2) tulokset riittävät luokituksen, merkintöjen ja/tai riskinarvioinnin laatimiseen; ja(3) käytetystä menetelmästä toimitetaan riittävä ja luotettava dokumentaatio.
1.5. Aineiden ryhmittely ja interpolointiin perustuva lähestymistapa
Aineita, joiden fysikaalis-kemialliset, toksikologiset ja ekotoksikologiset ominaisuudet ovat todennäköisesti saman-
laisia tai ovat todennäköisesti säännöllisen mallin mukaiset rakenteellisen samankaltaisuuden vuoksi, voidaan pitää
aineryhmänä tai -”kategoriana”. Ryhmäkäsitteen soveltaminen edellyttää, että fysikaalis-kemialliset ominaisuudet,
ihmisten terveyteen kohdistuvat vaikutukset ja ympäristövaikutukset tai käyttäytyminen ympäristössä voidaan enna-
koida yhtä tai useampaa ryhmään kuuluvaa vertailuainetta koskevista tiedoista interpoloimalla ryhmän toisiin ainei-
siin. Täten jokaista ainetta ei tarvitse testata jokaisen tutkittavan ominaisuuden suhteen. Kemikaalivirasto laatii
sidosryhmiä ja muita asianosaisia kuultuaan suuntaviivat aineiden ryhmittelyä koskevasta teknisesti ja tieteellisesti
perustellusta metodologiasta riittävän ajoissa ennen vaiheittain rekisteröitävien aineiden ensimmäisen rekisteröinnin
määräaikaa.
Samanlaisten ominaisuuksien pohjana voi olla:(1) yhteinen toiminnallinen ryhmä,
(2) yhteiset lähtöaineet ja/tai fysikaalisissa ja biologisissa prosesseissa todennäköisesti muodostuvat yhteiset hajoa-
mistuotteet, mistä on tuloksena rakenteeltaan samanlaisia kemikaaleja, tai
(3) ominaisuuksien voimakkuus muuttuu kussakin kategoriassa vakiomuotoisesti.29.5.2007 L 136/120 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Jos ryhmäkäsitettä sovelletaan, aineet on luokitettava ja merkittävä tältä pohjalta.
Kaikissa tapauksissa:—tulosten olisi oltava riittävät luokituksen, merkintöjen ja/tai riskinarvioinnin laatimiseen,
—tulosten olisi katettava riittävästi ja luotettavasti 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa vastaavissa testimenetel-
missä käsitellyt tärkeimmät parametrit,
—tulosten olisi katettava sellainen altistumisen kesto, joka on vastaava tai pidempi kuin 13 artiklan 3 kohdassa
tarkoitetuissa vastaavissa testimenetelmissä, jos altistumisen kesto on merkityksellinen parametri, ja
—on toimitettava riittävä ja luotettava dokumentaatio sovelletusta menetelmästä.
2. TESTAUS EI OLE TEKNISESTI MAHDOLLISTA
Tiettyä tutkittavaa ominaisuutta ei tarvitse testata, jos tutkimusta ei voida tehdä aineen ominaisuuksiin liittyvistä
teknisistä syistä: esimerkiksi jos aine haihtuu tai reagoi erittäin helposti tai on epästabiili, jos aineen sekoittuminen
veteen voi aiheuttaa tulipalon tai räjähdysvaaran tai jos aineen leimaaminen radioaktiivisesti tietyissä tutkimuksissa
ei ole mahdollista. 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa testimenetelmissä esitettyjä ohjeita ja erityisesti tietyn
menetelmän teknisiin rajoituksiin liittyviä ohjeita on noudatettava aina.
3. AINEKOHTAINEN, ALTISTUMISEEN PERUSTUVA TESTAUS
3.1. Testausta liitteessä VIII olevan 8.6 ja 8.7 jakson ja liitteiden IX ja X mukaan ei tarvitse tehdä, jos se voidaan perus-
tella kemikaaliturvallisuusraportissa esitety(i)llä altistumisskenaario(i)lla.
3.2. Kaikissa tapauksissa on toimitettava riittävät perustelut ja dokumentaatio. Perustelujen on pohjauduttava liitteessä I
olevan 5 jakson mukaiseen altistumisen arviointiin ja niiden on oltava yhdenmukaiset 3.3 kohdan mukaisesti
vahvistettavien perusteiden kanssa ja erityiset käyttöedellytykset on ilmoitettava kemikaalien toimitusketjua käyttäen
31 tai 32 artiklan mukaisesti.
3.3. Komissio hyväksyy 1 päivään joulukuuta 2008 mennessä säädökset, joilla muutetaan tämän asetuksen muita kuin
keskeisiä osia täydentämällä sitä 133 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti asettaakseen perusteet,
joilla määritellään, mikä muodostaa 3.2 jaksossa tarkoitetut riittävät perustelut.29.5.2007 L 136/121 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE XII
YLEISET MÄÄRÄYKSET JATKOKÄYTTÄJILLE AINEIDEN ARVIOINTIA JA KEMIKAALITURVALLISUUS-
RAPORTTIEN LAATIMISTA VARTEN
JOHDANTO
Tässä liitteessä on tarkoituksena vahvistaa, miten jatkokäyttäjien on arvioitava ja dokumentoitava, että heidän käyttämäs-
tään aineesta (käyttämistään aineista) aiheutuvat riskit hallitaan asianmukaisesti käytön aikana, kun heille toimitettu käyttö-
turvallisuustiedote ei kata kyseistä käyttöä, ja että toimitusketjussa jäljempänä toimivat käyttäjät voivat hallita riskit asian-
mukaisesti. Arvioinnin on katettava aineen koko elinkaari siitä lähtien kun jatkokäyttäjä vastaanottaa aineen, mukaan luet-
tuna oma käyttö ja tunnistetut käytöt jäljempänä toimitusketjussa. Arvioinnissa on tarkasteltava kyseisen aineen käyttöä
sellaisenaan sekä valmisteeseen tai esineeseen sisältyvän aineen käyttöä.
Tehdessään kemikaaliturvallisuusarviointia ja laatiessaan kemikaaliturvallisuusraporttia jatkokäyttäjän on tarkasteltava
kemikaalin toimittajalta tämän asetuksen 31 ja 32 artiklan mukaisesti saamiaan tietoja. Jos on käytettävissä yhteisön lain-
säädännön nojalla tehty soveltuva arviointi (esimerkiksi asetuksen (ETY) N:o 793/93 mukaisesti loppuun saatettu riskinar-
viointi), se on otettava huomioon kemikaaliturvallisuusarviointia tehtäessä; tämän on myös näyttävä kemikaaliturvallisuus-
raportissa. Näistä arvioinneista tehdyt poikkeamat on perusteltava. Muissa kansainvälisissä ja kansallisissa ohjelmissa tehdyt
arvioinnit voidaan myös ottaa huomioon.
Jatkokäyttäjän kemikaaliturvallisuusarviointiin ja kemikaaliturvallisuusraportin laatimiseen kuuluu kolme vaihetta:
VAIHE 1: ALTISTUMISSKENAARIO(IDE)N LAADINTA
Jatkokäyttäjän on laadittava altistumisskenaarioita sellaisille käytöille, joita hänelle liitteessä I olevan 5 jakson mukaisesti
toimitettu käyttöturvallisuustiedote ei kata.
VAIHE 2: TARVITTAESSA AINEEN TOIMITTAJA TARKENTAA VAARAN ARVIOINTIA
Jos jatkokäyttäjä katsoo, että hänelle toimitetussa käyttöturvallisuustiedotteessa raportoidut vaaroja ja PBT-aineita koskevat
arviot ovat asianmukaiset, ei tarvita muuta vaaranarviointia tai PBT- ja vPvB-aineiden arviointia. Hän voi tällöin käyttää
riskien luonnehtimisessa aineen toimittajan antamia asiaa koskevia tietoja. Tämä on ilmoitettava kemikaaliturvallisuusra-
portissa.
Jos jatkokäyttäjä katsoo, että hänelle toimitetussa käyttöturvallisuustiedotteessa raportoidut arviot eivät ole asianmukaisia,
hänen on tehtävä tarvittavat arviot liitteessä I olevan 1-4 jakson mukaisesti hänen tarkoituksiinsa sopivalla tavalla.
Jos jatkokäyttäjä katsoo, että hän tarvitsee kemikaaliturvallisuusraporttinsa laatimiseen lisätietoja sen lisäksi, mitä tavaran-
toimittaja on hänelle toimittanut, hänen on hankittava kyseiset tiedot. Jos tiedot voidaan saada vain selkärankaisilla tehtä-
villä testeillä, hänen on jätettävä virastolle testausstrategiaa koskeva ehdotus 38 artiklan mukaisesti. Hänen on selitettävä,
miksi hän katsoo lisätiedot tarpeellisiksi. Lisätestien tuloksia odottaessaan hänen on kirjattava kemikaaliturvallisuusraport-
tiinsa käyttöön ottamansa riskinhallintatoimenpiteet, joiden tarkoituksena on hallita tutkittavia riskejä.
Kun mahdolliset lisätestit on tehty, jatkokäyttäjän on muutettava kemikaaliturvallisuusraporttia ja käyttöturvallisuustiedo-
tetta, jos hänen on laadittava sellainen, tulosten mukaisesti.
VAIHE 3: RISKINLUONNEHDINTA
Riskit on kuvattava kullekin uudelle altistumisskenaariolle liitteessä I olevan 6 jakson mukaisesti. Riskinluonnehdinta on
esitettävä kemikaaliturvallisuusraportin asianmukaisen otsakkeen alla, ja siitä on esitettävä tiivistelmä käyttöturvallisuustie-
dotteessa asianmukaisissa kohdissa.
Laadittaessa altistumisskenaariota on tarpeen tehdä alustavia oletuksia toimintaolosuhteista ja riskinhallintatoimenpiteistä.
Jos alustavat oletukset johtavat riskinluonnehdintaan, joka osoittaa ihmisten terveyden ja ympäristön riittämätöntä
suojelua, on tarpeen toteuttaa toistuva prosessi muuttamalla yhtä tai useampaa tekijää kunnes voidaan osoittaa riittävä
hallinta. Tämä saattaa edellyttää vaaraa tai altistumista koskevien lisätietojen tuottamista tai prosessin, toimintaolosuh-
teiden tai riskinhallintatoimenpiteiden asianmukaista muuttamista. Näin ollen voidaan käyttää toistoa toisaalta laadittaessa
(alustavia) altistumisskenaarioita ja tarkistettaessa niitä, mihin sisältyy riskinhallintatoimenpiteiden kehittämistä ja toteutta-
mista, ja toisaalta tuotettaessa lisätietoja lopullisen altistumisskenaarion laatimiseksi. Lisätietojen tuottamisen tarkoituksena
on tarkemman riskinluonnehdinnan tekeminen, joka perustuu tarkempaan vaaran ja/tai altistumisen arviointiin.29.5.2007 L 136/122 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Jatkokäyttäjän on esitettävä kemikaaliturvallisuusraportissaan kemikaaliturvallisuusarvionsa yksityiskohtaisesti liitteessä I
olevassa 7 jaksossa määritellyn lomakkeen B osan 9 ja 10 jaksossa ja tarvittaessa lomakkeen muissa jaksoissa.
Kemikaaliturvallisuusraportin A osassa on ilmoitettava, että jatkokäyttäjä toteuttaa omassa käytössään relevanteissa altistu-
misskenaarioissa kuvattuja riskinhallintatoimenpiteitä ja että altistumisskenaarioissa tunnistettuja käyttöjä varten kuvatut
riskinhallintatoimenpiteet ilmoitetaan toimitusketjussa eteenpäin.29.5.2007 L 136/123 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE XIII
PERUSTEET HITAASTI HAJOAVIEN, BIOKERTYVIEN JA MYRKYLLISTEN AINEIDEN SEKÄ ERITTÄIN
HITAASTI HAJOAVIEN JA ERITTÄIN VOIMAKKAASTI BIOKERTYVIEN AINEIDEN TUNNISTAMISEKSI
Tässä liitteessä vahvistetaan perusteet seuraavantyyppisten aineiden tunnistamiseksi:
(i) hitaasti hajoavat, biokertyvät ja myrkylliset aineet (PBT-aineet);
(ii) erittäin hitaasti hajoavat ja erittäin voimakkaasti biokertyvät aineet (vPvB-aineet).
Aine katsotaan PBT-aineeksi, jos se täyttää 1.1, 1.2 ja 1.3 jaksossa esitetyt perusteet. Aine katsotaan vPvB-aineeksi, jos se
täyttää 2.1 ja 2.2 jaksossa esitetyt perusteet. Tätä liitettä ei sovelleta epäorgaanisiin aineisiin, mutta sitä sovelletaan organo-
metalleihin.
1. PBT-AINEET
Aine, joka täyttää kaikki kolme seuraavissa jaksoissa esitettyä perustetta, on PBT-aine.
1.1. Pysyvyys (hidas hajoaminen)
Aine täyttää hidasta hajoamista koskevan perusteen (P-), jos:
—sen puoliintumisaika merivedessä on yli 60 vuorokautta,
—sen puoliintumisaika makeassa vedessä tai suistovedessä on yli 40 vuorokautta,
—sen puoliintumisaika merisedimentissä on yli 180 vuorokautta,
—sen puoliintumisaika makean veden tai suistoveden sedimentissä on yli 120 vuorokautta, tai
—sen puoliintumisaika maaperässä on yli 120 vuorokautta.
Hajoamisen hitauden arvioinnin ympäristössä on perustuttava saatavilla oleviin puoliintumisaikaa koskeviin tietoihin,
jotka on määritetty asianmukaisissa olosuhteissa, jotka rekisteröijän on selostettava.
1.2. Biokertyvyys
Aine täyttää biokertyvyyttä koskevan perusteen (B-), jos:
—sen biokertyvyystekijä (BCF-arvo) on yli 2 000.
Biokertyvyyden arvioinnin on perustuttava vesieliöissä tehtyjen kertyvyystutkimusten mittaustuloksiin. Voidaan
käyttää sekä makean veden että meriveden eliölajeilla saatuja mittaustuloksia.
1.3. Myrkyllisyys
Aine täyttää myrkyllisyyttä koskevan perusteen (T-), jos:
—pitkäaikaisessa kokeessa saatu vaikutukseton pitoisuus (NOEC-arvo) meri- tai makean veden eliöillä on alle
0,01 mg/l,
—aine on luokiteltu karsinogeenisuuskategoriaan 1 tai 2, mutageenisuuskategoriaan 1 tai 2 tai lisääntymismyrkylli-
syyskategoriaan 1, 2 tai 3, tai
—on olemassa muuta näyttöä kroonisesta myrkyllisyydestä, jonka osoittaa luokitus T, R48 tai Xn, R48 direktiivin
67/548/ETY mukaan.
2. vPvB-AINEET
Aine, joka täyttää seuraavissa jaksoissa esitetyt kriteerit, on vPvB-aine.
2.1. Pysyvyys (hidas hajoaminen)
Aine täyttää erittäin hidasta hajoamista koskevan kriteerin (vP-), jos:
—sen puoliintumisaika merivedessä, makeassa vedessä tai suistovedessä on yli 60 vuorokautta,
—sen puoliintumisaika meriveden, makean veden tai suistoveden sedimentissä on yli 180 vuorokautta, tai
—sen puoliintumisaika maaperässä on yli 180 vuorokautta.
2.2. Biokertyvyys
Aine täyttää erittäin voimakasta biokertyvyyttä koskevan kriteerin (vB-), jos:
—sen biokertyvyystekijä (BCF-arvo) on yli 5 000.29.5.2007 L 136/124 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE XIV
LUVANVARAISTEN AINEIDEN LUETTELO29.5.2007 L 136/125 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE XV
ASIAKIRJA-AINEISTOT
I JOHDANTO JA YLEISET SÄÄNNÖKSET
Tässä liitteessä vahvistetaan yleiset periaatteet niiden asiakirja-aineistojen laatimiseksi, joissa ehdotetaan ja perustellaan:
—syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien ja lisääntymismyrkyllisten aineiden sekä hengitysteitä herkistävien
aineiden ja muiden vaikutusten yhdenmukaistettua luokitusta ja merkintää,
—yksilöimistä PBT-aineeksi, vPvB-aineeksi tai vastaavalla tavalla huolta aiheuttavaksi aineeksi,
—aineen valmistamista, markkinoille saattamista tai käyttöä koskevia rajoituksia yhteisössä.
Tämän liitteen mukaisissa asiakirja-aineistoissa käytettävien menetelmien ja muodon osalta noudatetaan liitteen I
asiaankuuluvia osia.
Kaikkien asiakirja-aineistojen osalta otetaan huomioon rekisteröintiasiakirjojen kaikki asiaankuuluvat tiedot ja muita
saatavilla olevia tietoja voidaan käyttää. Niiden vaaroja koskevien tietojen osalta, joita ei ole aiemmin toimitettu kemi-
kaalivirastolle, sisällytetään asiakirja-aineistoon yksityiskohtainen tutkimustiivistelmä.
II ASIAKIRJA-AINEISTOJEN SISÄLTÖ
1.Syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien ja lisääntymismyrkyllisten aineiden sekä hengitysteitä herkistä-
vien aineiden ja muiden vaikutusten yhdenmukaistettua luokitusta ja merkintää koskeva asiakirja-aineisto
Ehdotus
Ehdotukseen on sisällytettävä kyseisen aineen (kyseisten aineiden) tunnistetiedot sekä ehdotettu yhdenmukaistettu
luokitus ja merkinnät.
Perustelut
Käytettävissä olevia tietoja on vertailtava direktiivissä 67/548/ETY esitettyihin, syöpää aiheuttavia, perimää vaurioittavia
ja lisääntymismyrkyllisiä aineita sekä hengitysteitä herkistäviä aineita ja muita vaikutuksia koskeviin kriteereihin
liitteessä I olevan 1 jakson asianmukaisten osien mukaisesti ja esitettävä liitteessä I olevan kemikaaliturvallisuusraportin
B osassa kuvatussa muodossa.
Perustelut muiden vaikutusten osalta yhteisön tasolla
On perusteltava, että yhteisön tasolla on näytetty olevan tarvetta toimiin.
2.Aineen yksilöimistä PBT-aineeksi, vPvB-aineeksi tai 59 artiklan mukaisesti vastaavalla tavalla huolta aiheutta-
vaksi aineeksi koskeva asiakirja-aineisto
Ehdotus
Ehdotukseen on sisällytettävä kyseisen aineen (kyseisten aineiden) tunnistetiedot sekä se, ehdotetaanko sen yksilöimistä
57 artiklan a, b tai c alakohdan mukaiseksi syöpää aiheuttavaksi, perimää vaurioittavaksi tai lisääntymismyrkylliseksi
aineeksi, 57 artiklan d alakohdan mukaiseksi PBT-aineeksi, 57 artiklan e alakohdan mukaiseksi vPvB-aineeksi vai
57 artiklan f alakohdan mukaiseksi vastaavalla tavalla huolta aiheuttavaksi aineeksi.
Perustelut
Käytettävissä olevien tietojen vertailu 57 artiklan d alakohdan mukaisia PBT-aineita ja 57 artiklan e alakohdan mukaisia
vPvB-aineita koskeviin liitteen XIII perusteisiin tai vaarojen arviointi ja vertailu 57 artiklan f alakohtaan liitteessä I
olevien 1-4 jakson asianmukaisten osien mukaisesti on toteutettava. Se on esitettävä liitteessä I olevan kemikaaliturvalli-
suusraportin B osassa kuvatussa muodossa.
Tiedot altistumisista, vaihtoehtoisista aineista ja riskeistä
On esitettävä käytettävissä olevat käyttö- ja altistumistiedot sekä tiedot vaihtoehtoisista aineista ja tekniikoista.29.5.2007 L 136/126 Euroopan unionin virallinen lehti FI
3.Rajoitusehdotuksia koskeva asiakirja-aineisto
Ehdotus
Ehdotukseen on sisällytettävä kyseisen aineen tunnistetiedot sekä ehdotus (ehdotukset) valmistamista, markkinoille saat-
tamista tai käyttö(j)ä koskevaksi rajoitukseksi (rajoituksiksi) sekä yhteenveto perusteluista.
Tiedot vaaroista ja riskeistä
Riskit, joita rajoituksella on tarkoitus käsitellä, on kuvattava liitteen I asianmukaisten osien mukaisen vaarojen ja riskien
arvioinnin pohjalta ja esitettävä kyseisessä liitteessä olevan kemikaaliturvallisuusraportin B osassa kuvatussa muodossa.
On esitettävä näyttöä siitä, etteivät käyttöön otetut riskinhallintatoimenpiteet (10–14 artiklan mukaisesti tehdyissä re-
kisteröinneissä mainitut mukaan luettuina) ole riittäviä.
Tiedot vaihtoehdoista
On esitettävä käytettävissä olevat tiedot vaihtoehtoisista aineista ja tekniikoista, mukaan lukien:
—tiedot vaihtoehtojen valmistukseen ja käyttöön liittyvistä riskeistä ihmisten terveydelle ja ympäristölle,
—saatavuus, ja sen riippuvuus ajasta,
—tekninen ja taloudellinen toteutettavuus.
Yhteisön tasolla toteutettavien rajoitusten perustelut
On annettava perustelut sille, että:
—toimia tarvitaan yhteisön laajuisesti,
—rajoitus on soveltuvin yhteisön laajuinen toimenpide seuraavien perusteiden mukaisesti arvioiden:
(i) tehokkuus: rajoitus on kohdistettava niihin vaikutuksiin tai altistumistapoihin, jotka aiheuttavat yksilöidyt
riskit, sillä on pystyttävä pienentämään kyseisiä riskejä kohtuullisessa ajassa hyväksyttävälle tasolle ja sen on
oltava riskiin nähden oikeasuhteinen;
(ii) käyttökelpoisuus: rajoituksen on oltava toteuttamiskelpoinen ja hallittavissa ja sen täytäntöönpanoa on voitava
valvoa;
(iii) seurattavuus: ehdotetun rajoituksen toteuttamista on voitava seurata.
Sosioekonominen arviointi
Ehdotetun rajoituksen sosioekonomiset vaikutukset voidaan analysoida liitteen XVI mukaisesti. Tätä varten voidaan
vertailla ehdotetun rajoituksen ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheuttamia nettohyötyjä sen valmistajille, maahan-
tuojille, jatkokäyttäjille, jakelijoille, kuluttajille ja yhteiskunnalle kokonaisuudessaan aiheuttamiin nettokustannuksiin.
Tiedot sidosryhmien kuulemisesta
Asiakirja-aineistoon on sisällytettävä tiedot sidosryhmien mahdollisesta kuulemisesta ja siitä, miten heidän näkemyk-
sensä on otettu huomioon.29.5.2007 L 136/127 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE XVI
SOSIOEKONOMINEN ANALYYSI
Tässä liitteessä esitetään pääpiirteet niistä tiedoista, joita hakija voi käsitellä jättäessään sosioekonomisen analyysin yhdessä
lupahakemuksen kanssa 62 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti tai rajoituksen ehdottamisen yhteydessä 69 artiklan
6 kohdan b alakohdan mukaisesti.
Virasto laatii ohjeet sosioekonomisen analyysin tekemisestä. Sosioekonominen analyysi tai sitä varten toimitettu aineisto
on toimitettava viraston 111 artiklan mukaisesti määräämässä muodossa.
Sosioekonomisen analyysin tai sitä varten toimitettujen tietojen yksityiskohtaisuus ja laajuus ovat kuitenkin luvanhakijan
vastuulla tai rajoitusta ehdotettaessa sen osapuolen vastuulla, jonka etua asia koskee. Toimitetuissa tiedoissa voidaan käsi-
tellä sosioekonomisia vaikutuksia millä tahansa tasolla.
Sosioekonomisessa analyysissa voidaan käsitellä muun muassa seuraavia asioita:—luvan myöntämisen tai epäämisen vaikutus hakijaan (hakijoihin) tai, jos kyseessä on rajoitusehdotus, vaikutus kyseiseen
teollisuudenalaan (esim. valmistajiin ja maahantuojiin), vaikutus kaikkiin muihin toimitusketjun toimijoihin, jatkokäyt-
täjiin ja niihin liittyviin yrityksiin: kaupalliset seuraukset, kuten vaikutukset investointeihin, tutkimukseen ja kehittämi-
seen sekä innovointiin, kertaluonteiset ja toimintakustannukset (esim. lainsäädännön noudattaminen, siirtymävaiheen
järjestelyt, käytössä oleviin prosesseihin sekä raportointi- ja seurantajärjestelmiin tehtävät muutokset, uuden teknolo-
gian asentaminen jne.) ottaen huomioon markkinoiden ja teknologian yleiset kehityssuuntaukset,
—luvan myöntämisen tai epäämisen tai rajoitusehdotuksen vaikutus kuluttajiin: esimerkiksi tuotteiden hinnat, muutokset
tuotteiden koostumuksessa tai laadussa tai suoritusarvoissa, tuotteiden saatavuus, kuluttajien valintamahdollisuudet,
sekä vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön siltä osin kuin ne vaikuttavat kuluttajiin,
—luvan myöntämisen tai epäämisen tai rajoitusehdotuksen vaikutukset työmarkkinoihin: esimerkiksi työpaikkojen ja
työllisyyden turvaaminen,
—vaihtoehtoisten aineiden ja/tai teknologioiden saatavuus, sopivuus ja tekninen toteutettavuus ja niiden taloudelliset
seuraukset sekä tiedot kyseisten toimialojen teknologisen muutoksen tahdista ja muutoskyvystä, lupahakemuksen
ollessa kyseessä mahdollisten käytettävissä olevien vaihtoehtojen sosiaaliset ja/tai taloudelliset vaikutukset,
—laajasti käsitettynä luvan myöntämisen tai epäämisen tai rajoitusehdotuksen merkitys liiketoiminnalle, kilpailulle ja
taloudelliselle kehitykselle (erityisesti pk-yrityksille ja suhteessa kolmansiin maihin); tässä on mahdollisesti tarkasteltava
paikallisia, alueellisia, kansallisia tai kansainvälisiä näkökohtia,
—kun on kyseessä rajoituksia koskeva ehdotus, ehdotukset muiksi sääntely- tai muiksi toimenpiteiksi, joilla voitaisiin
saavuttaa ehdotetun rajoituksen tavoite (tässä on otettava huomioon voimassa oleva lainsäädäntö); siinä olisi myös
arvioitava tehokkuus ja vaihtoehtoisiin riskinhallintatoimenpiteisiin liittyvät kustannukset,
—kun on kyseessä rajoituksia koskeva ehdotus tai evätty lupa, ehdotetun rajoituksen hyödyt ihmisten terveydelle ja
ympäristölle sekä sosiaaliset ja taloudelliset hyödyt; esimerkiksi työntekijöiden terveys, ympäristönsuojelun taso ja
näiden hyötyjen jakautuminen esimerkiksi maantieteellisesti tai väestöryhmittäin,
—sosioekonomisessa analyysissa voidaan käsitellä myös mitä tahansa muita kysymyksiä, joilla katsotaan olevan merki-
tystä hakijalle (hakijoille) tai jollekin sidosryhmälle.29.5.2007 L 136/128 Euroopan unionin virallinen lehti FI
LIITE XVII
TIETTYJEN VAARALLISTEN AINEIDEN, VALMISTEIDEN JA TUOTTEIDEN VALMISTUKSEN, MARKKINOILLE
SAATTAMISEN JA KÄYTÖN RAJOITUKSET
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
1. Polyklooratut terfenyylit (PCT:t)
—Valmisteet, mukaan lukien jäteöljyt, joiden PCT-
pitoisuus on suurempi kuin 0,005 painoprosenttia.1. Käyttö kielletty. Seuraavia 30 päivänä kesäkuuta 1986
käytössä olleita laitteita, laitoksia ja nesteitä voidaan
kuitenkin käyttää, kunnes ne poistetaan käytöstä tai kunnes
niiden käyttöikä päättyy:
a) suljetut sähkölaitejärjestelmät: muuntajat, vastukset ja
induktorit;
b) suuret kondensaattorit (kokonaispaino ≥1 kg);
c) pienet kondensaattorit;
d) suljettujen lämmönsiirtolaitteistojen lämpöä siirtävät
nesteet;
e) maanalaisten kaivoslaitteiden hydraulinesteet.
2. Jäsenvaltio voi ihmisten terveyden ja ympäristön
suojeluun liittyvistä syistä kieltää 1 kohdassa tarkoitettujen
laitteiden, laitosten ja nesteiden käytön ennen niiden hävit-
tämistä tai niiden käyttöajan päättymistä.
3. Käytössä olleiden 1 kohdassa tarkoitettujen laitteiden,
laitosten ja nesteiden uudelleen myynti on kielletty.
4. Jos jäsenvaltio katsoo, että korvaavien esineiden
käyttö ei teknisistä syistä ole mahdollista, se voi sallia PCT:n
ja niitä sisältävien valmisteiden käytön, kun viimeksi maini-
tut on laitteiden tavanomaisissa huolto-oloissa tarkoitettu
ainoastaan täydentämään PCT:tä sisältävien nesteiden
määrää asianmukaisesti toimivassa laitoksessa, joka on
hankittu ennen 1 päivää lokakuuta 1985.
5. Jäsenvaltio voi myöntää poikkeuksia raaka-aineina ja
puolivalmisteina käytettävien aineiden ja valmisteiden mark-
kinoille saattamisesta ja käyttöä koskevasta kiellosta, sikäli
kuin ne katsovat, että näillä poikkeuksilla ei ole haitallista
vaikutusta ihmisten terveyteen ja ympäristöön ja sillä edelly-
tyksellä, että ne toimittavat sen komissiolle etukäteen
tiedoksi perusteluineen.
6. PCT:tä sisältävissä laitteissa tai laitoksissa on oltava
esillä PCT:n hävittämistä koskevat ohjeet sekä ohjeet niitä
sisältävien laitteiden ja laitosten huollosta ja käytöstä,
sanotun kuitenkaan rajoittamatta vaarallisten aineiden ja
valmisteiden merkintöjä koskevien muiden yhteisön sään-
nösten täytäntöönpanoa. Näiden ohjeiden on oltava luetta-
vissa vaakasuorassa, kun PCT:tä sisältävä esine on asennettu
tavanomaisella tavalla. Tekstin on selvästi erotuttava taus-
tasta ja oltava sen käyttöalueella ymmärrettävällä kielellä.29.5.2007 L 136/129 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
2. Kloorietyleeni (vinyylikloridimonomeeri)
CAS N:o 75-01-4EINECS N:o 200-831-0Ei saa käyttää aerosolin ponneaineena mihinkään tarkoituk-
seen.
3. Nestemäiset aineet tai valmisteet, joita pidetään vaaral-
lisina neuvoston direktiivin 67/548/ETY ja direktiivin
1999/45/EY määritelmien mukaisesti.1. Ei saa käyttää:
—koriste-esineissä, jotka on tarkoitettu tuottamaan valo-
tai väriefektejä eri faasien avulla, esimerkiksi koristelam-
puissa ja tuhkakupeissa,
—pilailuvälineissä,
—yhdelle tai useammalle osanottajalle tarkoitetuissa
peleissä tai kaikissa sellaisiksi tarkoitetuissa esineissä,
jotka ovat myös koristeita.
2. Rajoittamatta 1 kohdan soveltamista, aineet ja valmis-
teet:
—jotka aiheuttavat kemiallisen keuhkovaurion vaaraa ja
jotka on merkitty lausekkeella R65,
—joita voidaan käyttää polttoaineena koristelampuissa, ja
—jotka saatetaan markkinoille 15 litran tai sitä pienem-
missä pakkauksissa,
eivät saa sisältää väriaineita, ellei tätä vaadita verotussyistä,
hajusteita tai molempia.
3. Rajoittamatta vaarallisten aineiden ja valmisteiden
luokituksesta, pakkaamisesta ja merkinnöistä annettujen
muiden yhteisön säännösten soveltamista, 2 kohdassa
tarkoitettujen aineiden ja valmisteiden pakkauksiin on
merkittävä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla seuraavateksti, kun mainitut aineet ja valmisteet on tarkoitettu
käytettäviksi lampuissa:
”Pidettävä tällä nesteellä täytetyt lamput poissa lasten ulottu-
vilta.”
4. Tris (2,3 dibromipropyyli)fosfaatti
CAS N:o 126-72-7Ei saa käyttää tekstiilituotteissa, kuten vaatteissa, alusvaat-
teissa ja vuodevaatteissa, jotka on tarkoitettu olemaan
kosketuksissa ihon kanssa.
5. Bentseeni
CAS N:o 71-43-2EINECS N:o 200-753-7851. Ei saa käyttää markkinoille saatettavissa leluissa tai
lelujen osissa, kun bentseenin määrä ylittää 5 mg/kg lelun
tai lelun osan painosta.
2. Ei saa käyttää 0,1 painoprosentin tai sitä suurempina
pitoisuuksina markkinoille saatettavien aineiden tai valmis-
teiden painosta.
3. 2 kohta ei kuitenkaan koske:
a) direktiivin 98/70/EY soveltamisalaan kuuluvia moottori-
polttoaineita;
b) aineita ja valmisteita, joita käytetään teollisissa menetel-
missä, joissa bentseeniä ei haihdu nykyisen lainsäädän-
nön mukaisia enimmäispitoisuuksia suurempia määriä;
c) jätteitä, joista säädetään vaarallisista jätteistä 12 päivänä
joulukuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä
91/689/ETY (
1) ja direktiivissä 2006/12/EY.29.5.2007 L 136/130 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
6. Asbestikuidut
a) Krokidoliitti
CAS N:o 12001-28-4
b) Amosiitti
CAS N:o 12172-73-5
c) Antofylliitti
CAS N:o 77536-67-5
d) Aktinoliitti
CAS N:o 77536-66-4
e) Tremoliitti
CAS N:o 77536-68-6
f) Krysotiili (2)
CAS N:o 12001-29-5CAS N:o 132207-32-01. Näiden kuitujen ja esineiden, joihin niitä on tarkoituk-
sella lisätty, saattaminen markkinoille ja käyttö kielletään.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia poikkeuksen olemassa
olevien elektrolyysilaitteiden krysotiilia sisältävien
(f alakohta) kalvojen markkinoille saattamisen ja käytön
osalta, kunnes kalvojen käyttöaika umpeutuu tai sopiviaasbestittomia esineitä tulee saataville, sen mukaan kumpi
vaihtoehdoista toteutuu aikaisemmin. Komissio tarkistaa
tämän poikkeuksen ennen 1 päivää tammikuuta 2008.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen asbestikuituja sisältä-
vien ja ennen 1 päivää tammikuuta 2005 asennettujen
ja/tai käytössä olleiden esineiden käyttö on edelleen sallittu,
kunnes ne poistetaan käytöstä tai niiden käyttöaika
umpeutuu. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin ihmisten terveyden
suojelemiseksi kieltää tällaisten esineiden käytön ennen kuin
ne poistetaan käytöstä tai niiden käyttöaika umpeutuu.
Jäsenvaltiot eivät voi sallia uusien krysotiiliasbestia sisältä-
vien sovellusten käyttöönottoa alueellaan.
3. Näiden kuitujen ja niitä sisältävien esineiden markki-
noille saattaminen ja käyttö edellä mainittujen poikkeusten
mukaisesti on sallittua vain, jos esineissä on tämän liitteen
lisäyksen 7 määräysten mukainen merkintä, sanotun kuiten-
kaan rajoittamatta vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaa-
mista ja merkintöjä koskevien yhteisön muiden määräysten
soveltamista.
7. Tris(atsiridinyyli)fosfiinioksidi
CAS N:o 5455-55-1Ei saa käyttää tekstiilituotteissa, kuten vaatteissa, alusvaat-
teissa ja vuodevaatteissa, jotka on tarkoitettu kosketuksiin
ihon kanssa.
8. Polybromatut bifenyylit; Polybromatut bifenyylit (PBB)
CAS N:o 59536-65-1
9. Kvillakuorijauhe (Quillaja saponaria) ja sen saponiinejä
sisältävät johdannaiset
Helleborus viridisin jaHelleborus nigerin juurista saatava
jauhe
Veratrum albumin jaVeratrum nigrumin juurista saatava
jauhe
Bentsidiini ja/tai sen johdannaisetCAS N:o 92-87-5EINECS N:o 202-199-1o-nitrobentsaldehydiCAS N:o 552-89-6Puujauhe1. Ei saa käyttää pilailuvälineissä tai sellaisiksi tarkoite-
tuissa esineissä esimerkiksi aivastuspulverin ja hajupom-
mien aineosina.
2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta
korkeintaan 1,5 ml nestettä sisältäviin hajupommeihin.
10. Ammoniumsulfidi
CAS N:o 12135-76-1AmmoniumvetysulfidiCAS N:o 12124-99-1AmmoniumpolysulfidiCAS N:o 9080-17-5EINECS N:o 232-989-129.5.2007 L 136/131 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
11. Bromietikkahappojen haihtuvat esterit:
Metyylibromiasetaatti
CAS N:o 96-32-2EINECS N:o 202-499-2
Etyylibromiasetaatti
CAS N:o 105-36-2EINECS N:o 203-290-9
Propyylibromiasetaatti
CAS N:o 35223-80-4Butyylibromiasetaatti
12. 2-Naftyyliamiini
CAS N:o 91-59-8EINECS N:o 202-080-4ja sen suolat
13. Bentsidiini
CAS N:o 92-87-5EINECS N:o 202-199-1
ja sen suolat
14. 4-Nitrobifenyyli
CAS N:o 92-93-3EINECS N:o 202-204-7
15. 4-Aminobifenyyli, ksenyyliamiini
CAS N:o 92-67-1EINECS N:o 202-177-1ja sen suolat1. Ei saa käyttää 0,1 painoprosentin tai sitä suurempina
pitoisuuksina markkinoille saatettavien aineiden tai valmis-
teiden painosta.
Tämä säännös ei kuitenkaan koske jätteitä, jotka sisältävät
yhtä tai useampaa näistä aineista, ja jotka kuuluvat direktii-
vien 91/689/ETY ja 2006/12/EY soveltamisalaan.
2. Tällaisia aineita ja valmisteita ei saa myydä suurelle
yleisölle.
3. Rajoittamatta vaarallisten aineiden ja valmisteiden
luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien muiden
yhteisön säännösten soveltamista, tällaisia valmisteita sisäl-
tävät pakkaukset on luettavasti ja pysyvästi merkittävä seu-
raavasti:
”Vain ammattikäyttöön.”
16. Lyijyhiilet:
a) neutraali vedetön karbonaatti (PbCO
3)
CAS N:o 598-63-0EINECS N:o 209-943-4
b) trilyijy-bis(karbonaatti) -dihydroksidi 2 Pb CO
3-Pb
(OH)2
CAS N:o 1319-46-6
EINECS N:o 215-290-6Ei saa käyttää maaleissa ja maaleiksi tarkoitettujen valmis-
teiden aineosina lukuun ottamatta taideteosten ja historial-
listen rakennusten sekä niiden sisätilojen entisöintiä ja
kunnossapitoa, jos jäsenvaltiot haluavat sallia tämän alueel-
laan ILO:n 13 yleissopimuksen lyijyvalkoisen ja lyijysulfaat-
tien käyttöä maalissa koskevien määräysten mukaisesti.
17. Lyijysulfaatit
a) PbSO4(1:1)
CAS N:o 7446-14-2
EINECS N:o 231-198-9
b) PbxSO4
CAS N:o 15739-80-7EINECS N:o 239-831-029.5.2007 L 136/132 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
18. Elohopeayhdisteet 1. Ei saa käyttää sellaisina aineina eikä sellaisten valmis-
teiden aineosina, jotka on tarkoitettu käytettäväksi:
a) estämään mikro-organismien, kasvien tai eläinten aiheut-
tama biologinen likaantuminen seuraavissa kohteissa:
—veneiden rungoissa,
—häkeissä, kohoissa, verkoissa ja muissa laitteissa tai
välineissä, joita käytetään kalan tai simpukoiden ja
osterien viljelyssä,
—kaikissa kokonaan tai osittain veden alla olevissa lait-
teissa tai välineissä,
b) puun suojaukseen;
c) kovaa kulutusta kestävien teollisuustekstiilien ja niiden
valmistukseen tarkoitetun langan kyllästämiseen;
d) teollisuuden vesien käsittelyyn niiden käytöstä riippu-
matta.
2. Sellaisten paristojen ja akkujen, jotka sisältävät
enemmän kuin 0,0005 painoprosenttia elohopeaa, mukaan
lukien ne tapaukset joissa tällaiset paristot tai akut ovat lait-
teisiin liitettyinä, markkinoille saattaminen on kiellettävä.
Tämä kielto ei koske nappikennoja eikä niistä koostuvia
paristoja, jotka sisältävät enintään 2 painoprosenttia eloho-
peaa.
19. Arseeniseokset 1. Ei saa käyttää aineina eikä valmisteiden aineosina
seuraaviin tarkoituksiin:
a) Estämään mikro-organismien, kasvien tai eläinten
kasvua
—veneiden rungoissa,
—häkeissä, kohoissa, verkoissa ja muissa laitteissa tai
välineissä, joita käytetään kalan tai simpukoiden ja
osterien viljelyssä,
—kaikissa kokonaan tai osittain veden alla olevissa lait-
teissa tai välineissä.
b) puun suojaukseen. Näin käsiteltyä puuta ei saa saattaa
markkinoille.
c) Seuraavia poikkeuksia kuitenkin sovelletaan:
i) Puunsuojauksessa käytettävät aineet ja valmisteet:
voidaan käyttää vain tyhjiötä tai painetta puun
kyllästämiseen käyttävissä teollisuuslaitoksissa, jos
kyse on epäorgaanisten kupari-kromi-arseeniyhdis-
teiden (CCA) liuoksesta (tyyppi C). Näin käsiteltyä
puuta ei saa luovuttaa markkinoille ennen kuin
kylläste on täysin kiinnittynyt.
ii) Edellä i alakohdassa tarkoitetuissa teollisuuslaitok-
sissa CCA-liuoksilla käsitelty puu: voidaan saattaa
markkinoille ammattimaiseen ja teollisuuskäyttöön
seuraavissa rakenteissa, jos puun rakenteen eheys onvälttämätöntä ihmisen tai karjan turvallisuuden
kannalta ja jos suuren yleisön ihokosketus tällaisen
puun kanssa on puun käyttöaikana epätodennä-
köistä:29.5.2007 L 136/133 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
—kantavat puurakenteet julkisissa rakennuksissa ja
maatalouteen liittyvissä rakennuksissa, toimisto-
rakennuksissa ja teollisuustiloissa,
—sillat ja siltarakenteet,
—puiset rakenneosat makean veden alueilla ja
murtovesissä, esim. laiturit ja sillat,
—meluaidat,
—lumivyörysuojat,
—valtateiden suoja-aidat ja -esteet,
—kuoritut havupuutolpat karja-aitauksiin,
—maan tukirakenteet,
—sähköiset voimansiirto- ja televiestintäpylväät,
—maanalaisten raiteiden ratapölkyt.
Rajoittamatta vaarallisten aineiden ja valmisteiden
luokituksesta, pakkaamisesta ja merkinnöistä annet-
tujen muiden yhteisön säännösten noudattamista,
markkinoille saatettava käsitelty puu on yksittäin
merkittävä seuraavasti: ”Vain ammattimaiseen ja teol-
lisuuskäyttöön, sisältää arseenia.” Nippuina markki-
noille saatettava puu on merkittävä: ”Puuta käsitel-
täessä käytettävä käsineitä. Hengityssuojainta ja
silmäsuojusta käytettävä puuta leikattaessa tai työs-
tettäessä. Syntynyt puujäte on käsiteltävä ongelmajät-
teenä käsittelyluvan saaneessa laitoksessa.”
iii) Edellä i ja ii alakohdassa tarkoitettua käsiteltyä puuta
ei saa käyttää:
—asuinalueilla tai kotitalouksissa käytettävissä
rakenteissa käyttötarkoituksesta riippumatta,
—käyttötarkoituksissa, joissa toistuva ihokosketus
on mahdollinen,
—merivedessä,
—maatalouskäytössä, lukuun ottamatta edellä
c alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua käyttöä
karja-aitausten aidantolpissa ja puisissa rakenne-
osissa,
—käyttötarkoituksissa, joissa käsitelty puu voi
joutua kosketuksiin ihmisten tai eläinten nautit-
tavaksi tarkoitetun välituotteen ja/tai valmiin
tuotteen kanssa.
2. Ei saa käyttää sellaisina aineina eikä sellaisten valmis-
teiden aineosina, jotka on tarkoitettu teollisuuden vesien
käsittelyyn, käyttötarkoituksesta riippumatta.29.5.2007 L 136/134 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
20. Orgaaniset tinayhdisteet 1. Ei saa saattaa markkinoille aineina eikä valmisteiden
aineosina käytettäväksi biosidina vapaasti liukenevissa
maaleissa.
2. Ei saa saattaa markkinoille eikä käyttää aineina eikä
valmisteiden aineosina biosidiominaisuudessa estämään
mikro-organismien, kasvien tai eläinten kasvua:
a) kaikissa aluksissa, jotka on tarkoitettu käytettäväksi
merellä, rannikko- ja suistoalueilla tai sisävesillä, pituu-
desta riippumatta;
b) häkeissä, kohoissa, verkoissa ja muissa laitteissa tai väli-
neissä, joita käytetään kalan tai simpukoiden ja osterien
viljelyssä;
c) kaikissa kokonaan tai osittain veden alla olevissa lait-
teissa tai välineissä.
3. Ei saa käyttää sellaisina aineina eikä sellaisten valmis-
teiden aineosina, jotka on tarkoitettu teollisuuden vesien
käsittelyyn.
21. Di-μ-oxo-di-n-butyylitinahydroksiboraani dibutyylitina-
vetyboraatti C8H19BO3Sn(DBB)
CAS N:o 75113-370ELINCS N:o 401-040-5Ei saa käyttää markkinoille saatettavina aineina ja tuotteiden
aineosina pitoisuutena, joka on vähintään 0,1 prosenttia.Tämä säännös ei kuitenkaan koske tätä ainetta (DBB) tai sitä
sisältäviä valmisteita, jos nämä on tarkoitettu ainoastaan
valmistettavaksi valmiiksi esineiksi, joissa tämä aine ei enää
esiinny pitoisuutena, joka on vähintään 0,1 prosenttia.
22. Pentakloorifenoli
CAS N:o 87-86-5EINECS N:o 201-778-6ja sen suolat ja esterit1. Ei saa käyttää markkinoille saatettavissa aineissa tai
valmisteissa pitoisuutena, joka on yhtä suuri tai suurempi
kuin 0,1 painoprosenttia.
2. Siirtymäsäännökset:
Ranska, Irlanti, Portugali, Espanja ja Yhdistynyt kuningas-
kunta voivat 31 päivään joulukuuta 2008 olla poikkeuksel-
lisesti soveltamatta tätä säännöstä sellaisiin aineisiin ja
valmisteisiin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi teollisuuslai-
toksissa, joissa pentakloorifenolia (PCP) ei joudu päästöinä
ilmaan, veteen ja/tai maaperään suurempia määriä kuin
voimassa olevassa lainsäädännössä on säädetty, kun on kyse
seuraavista käyttötarkoituksista:
a) puun käsittely
Käsiteltyä puuta ei kuitenkaan saa käyttää:
—rakennusten sisällä koristukseen tai mihinkään
muuhun tarkoitukseen (asuin-, työ-, virkistyskäyttö),
—seuraavien tuotteiden valmistukseen tai uudelleen
käsittelyyn:
i) viljelyyn tarkoitetut astiat;
ii) pakkaukset, jotka voivat joutua kosketuksiin sel-
laisten raaka-aineiden, välituotteiden ja/tai
valmiiden tuotteiden kanssa, jotka on tarkoitettu
ihmisten ja/tai eläinten ravinnoksi;
iii) muut materiaalit, jotka voivat kontaminoida i ja
ii kohdassa mainitut tuotteet;29.5.2007 L 136/135 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
b) sellaisten kuitujen ja kovaan kulutukseen tarkoitettujen
tekstiilitavaroiden kyllästäminen, joita ei missään tapauk-
sessa ole tarkoitettu käytettäväksi vaatetuksessa tai sisus-
tuksessa;
c) erityisissä poikkeustapauksissa jäsenvaltiot voivat yksit-
täistapauksissa sallia, että erikoistunut henkilöstö suo-
rittaa niiden alueella kulttuurillisesti, taiteellisesti ja
historiallisesti merkittävissä rakennuksissa ja niiden
sijaintipaikalla tai hätätapauksissa lattiasienestä (Serpula
lacrymans) tai homesienestä kärsivien puu- tai muuraus-
töiden korjauskäsittelyn.
Joka tapauksessa
a) yksinään tai valmisteen osana edellä mainittujen poik-
keusten perusteella hyödynnettyjen valmisteiden osana
käytetyn pentakloorifenolin sisältämän heksaklooribent-
soparadioksiinin (HCDD) kokonaispitoisuus saa olla
enintään kaksi miljoonasosaa (ppm);
b) näitä aineita ja valmisteita ei saa
—saattaa markkinoille muuten kuin 20 litran ja sitä
suuremmissa pakkauksissa,
—myydä yleisölle.
3. Rajoittamatta vaarallisten aineiden ja valmisteiden
luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien muiden
yhteisön säännösten soveltamista, 1 ja 2 kohdissa tarkoitet-
tujen aineiden ja valmisteiden pakkaukset on merkittävä
selvästi ja pysyvästi seuraavalla merkinnällä:
”Vain teollisuus- ja ammattikäyttöön.”
Tätä säännöstä ei sovelleta sellaisiin jätteisiin, jotka kuuluvat
direktiivien 91/689/ETY ja 2006/12/EY soveltamisalaan.
23. Kadmium
CAS N:o 7440-43-9EINECS N:o 231-152-8ja sen yhdisteet1. Ei saa käyttää värjäämään valmiita esineitä, jotka on
valmistettu seuraavista aineista ja valmisteista:
a)—polyvinyylikloridi (PVC) [3904 10] [3904 21]
[3904 22] (
3)
—polyuretaani (PUR) [3909 50] (3)
—korkeapainepolyeteeni (LDPE), poikkeuksena korkea-
painepolyetyleeni, jota käytetään värjätyn väkevöit-
teen valmistukseen [3901 10] (3)
—selluloosa-asetaatti (CA) [3912 11] [3912 12] (3)
—selluloosa-asetaattibutyraatti (CAB) [3912 11]
[3912 12] (3)
—epoksihartsit [3907 30] (3)
—melamiiniformaldehydihartsit (MF) [3909 20] (3)
—ureaformaldehydihartsit (UF) [3909 10] (3)
—tyydyttämättömät polyesterit (UP) [3907 91] (3)
—polyetyleenitereftalaatti (PET) [3907 60] (3)
—polybutyleenitereftalaatti (PBT) (3)
—kirkas peruspolystyreeni [3903 11] [3903 19] (3)
—akryylinitriilimetyyli-metakrylaatti (AMMA) (3)
—siloitettu polyetyleeni (VPE) (3)
—iskunkestävä polystyreeni (3)
—polypropyleeni (PP) [3902 10] (3)29.5.2007 L 136/136 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
b) maalit [3208] [3209] (3)
Jos kuitenkin maalien sinkkipitoisuus on korkea, niiden
kadmium-epäpuhtauspitoisuuden on oltava mahdolli-
simman pieni ja kaikissa tapauksissa korkeintaan
0,1 painoprosenttia.
Käyttötavasta tai lopullisesta käyttötarkoituksesta riippu-
matta on kaikissa tapauksissa kiellettyä saattaa markkinoille
valmiita esineitä tai esineiden osia, jotka on valmistettu
edellä luetelluista kadmiumilla värjätyistä aineista ja valmis-
teista, jos niiden kadmiumpitoisuus (ilmaistuna metallisena
kadmiumina) on enemmän kuin 0,01 painoprosenttia
muovimateriaalista.
2. Kuitenkaan 1 kohta ei koske turvallisuussyistä värjät-
täviä esineitä.
3. Ei saa käyttää seuraavien vinyylikloridin polymeereistä
tai sekapolymeereistä valmistettujen valmiiden esineiden
stabiloimiseen:
—pakkausmateriaalit (kassit, astiat, pullot, kannet)
[3923 29 10] [3920 41] [3920 42] (3)
—toimisto- tai koulutarvikkeet [3926 10] (3)
—huonekalujen, autonkorien ja vastaavien osat [3926 30]
(3)
—vaatteet ja asusteet (mukaan lukien käsineet) [3926 20]
(3)
—lattian ja seinän päällysteet [3918 10] (3)
—kyllästetyt, pinnoitetut, päällystetyt tai laminoidut
tekstiilikuidut [5903 10] (3)
—keinonahka [4202] (3)
—äänilevyt [8524 10] (3)
—letkut ja putket ja niiden osat [3917 23] (3)
—heiluriovet (3)
—tieliikenteen ajoneuvot (sisäpinnat, ulkopinnat, alusta) (3)
—rakennuksissa tai teollisuudessa käytettyjen teräslevyjen
pinnoitus (3)
—sähköjohtojen eristeet (3)
Käyttötavasta tai lopullisesta käyttötarkoituksesta riippu-
matta on kaikissa tapauksissa kiellettyä saattaa markkinoille
edellä mainittuja valmiita esineitä tai esineiden osia, jotka
on valmistettu vinyylikloridien polymeereistä ja sekapoly-
meereistä sekä stabiloitu kadmiumpitoisilla aineilla, jos
niiden kadmiumpitoisuus (ilmaistuna metallisena kadmiu-
mina) on enemmän kuin 0,01 painoprosenttia polymeerin
massasta.
4. Kuitenkaan 3 kohta ei koske turvallisuussyistä
kadmiumpohjaisilla stabilisaattoreilla käsiteltäviä valmiita
esineitä.29.5.2007 L 136/137 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
5. Tässä asetuksessa ’kadmioinnilla’ tarkoitetaan kaikkia
metallipinnalla olevia metallisia kadmiumkerroksia tai
-pinnoitteita.
Ei saa käyttää seuraavana luetelluilla aloilla/luetelluissa käyt-
tökohteissa käytettävien metalliesineiden tai esineiden osien
kadmiointiin:
a) laitteet ja koneet, joita käytetään:
—elintarviketuotannossa [8210] [8417 20] [8419 81]
[8421 11] [8421 22] [8422] [8435] [8437] [8438]
[8476 11] (3)
—maataloudessa [8419 31] [8424 81] [8432] [8433]
[8434] [8436] (3)
—jäähdytyksessä ja pakastamisessa [8418] (3)
—kirjapainotyössä ja kirjansitomisessa [8440] [8442]
[8443] (3)
b) laitteet ja koneet, joita käytetään seuraavien tuotteiden
valmistukseen:
—taloustarvikkeet [7321] [8421 12] [8450] [8509]
[8516] (3)
—huonekalut [8465] [8466] [9401] [9402] [9403]
[9404] (3)
—saniteettitarvikkeet [7324] (3)
—keskuslämmitys- ja ilmastointilaitteet [7322] [8403]
[8404] [8415] (3)
Käyttötavasta tai lopullisesta käyttötarkoituksesta riippu-
matta on kaikissa tapauksissa kiellettyä saattaa markkinoille
kadmioituja esineitä tai tällaisten esineiden osia, joita käyte-
tään edellä a ja b kohdassa luetelluilla aloilla/luetelluissa
käyttökohteissa, ja esineitä, jotka valmistetaan b kohdassa
tarkoitetuilla aloilla.
6. Edellä 5 kohdassa tarkoitettuja määräyksiä sovelletaan
myös kadmioituihin esineisiin tai tällaisten esineiden osiin,
kun niitä käytetään alla a ja b kohdassa luetelluilla aloilla/
luetelluissa käyttökohteissa, ja esineisiin, jotka valmistetaan
alla b kohdassa tarkoitetuilla aloilla:
a) laitteet ja koneet, joita käytetään seuraavien tuotteiden
valmistukseen:
—paperi ja pahvi [8419 32] [8439] [8441] (3)
—tekstiilit ja vaatteet [8444] [8445] [8447] [8448]
[8449] [8451] [8452] (3)
b) laitteet ja koneet, joita käytetään seuraavien esineiden
valmistukseen:
—teolliset käsittelylaitteet ja koneet [8425] [8426]
[8427] [8428] [8429] [8430] [8431] (3)
—tieliikenne- ja maatalousajoneuvot [87 luku] (3)
—junat [86 luku] (3)
—alukset [89 luku] (3)29.5.2007 L 136/138 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
7. Kohtien 5 ja 6 rajoituksia ei kuitenkaan sovelleta:
—esineisiin ja esineiden osiin, joita käytetään ilmailu-,
avaruus-, kaivos-, meri- ja ydinvoima-alalla, joissa sovel-
luksilta vaaditaan korkeita turvallisuusstandardeja, sekä
tieliikenne- ja maatalousajoneuvojen, junien ja alusten
turvalaitteissa,
—sähköisiin kytkentöihin käyttöalasta riippumatta lait-
teilta vaaditun käyttövarmuuden vuoksi.
Kuultuaan jäsenvaltioita komissio arvioi tilanteen säännöl-
lisin väliajoin noudattaen tämän asetuksen 133 artiklan
3 kohdassa säädettyä menettelyä sekä ottaen huomioon
kadmiumia ja sen yhdisteitä korvaavia vaarattomampia
aineita koskevan tietämyksen ja tekniikkojen kehityksen.
24. Monometyyli–tetraklooridifenyylimetaani
Kauppanimi: Ugilec 141CAS N:o 76253-60-61. Tämän aineen ja sitä sisältävien valmisteiden ja
esineiden markkinoille saattaminen ja käyttö on kiellettävä.
2. Poikkeuksena on, ettei 1 kohtaa sovelleta:
a) koneisiin ja laitteisiin, jotka ovat jo käytössä 18 päivänä
kesäkuuta 1994, siihen asti kun tällaiset koneet ja lait-
teet hävitetään.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin ihmisten terveyden ja
ympäristön suojelemiseksi kieltää tällaisten koneiden tai
laitteiden käytön alueellaan ennen niiden käytöstä pois-
tamista,
b) jo 18 päivänä kesäkuuta 1994 jäsenvaltiossa käytössä
olevien koneiden ja laitteiden kunnossapitoon.
3. Tämän aineen, tätä ainetta sisältävien valmisteiden ja
tätä ainetta sisältävien koneiden tai laitteiden markkinoille
saattaminen uudelleen käytettäväksi on kielletty.
25. Monometyyli–diklooridifenyylimetaani
Kauppanimi: Ugilec 121, Ugilec 21;
CAS N:o —tuntematonTämän aineen ja sitä sisältävien valmisteiden ja esineiden
markkinoille saattaminen ja käyttö on kiellettävä.
26. Monometyyli–dibromidifenyylimetaani bromibentsyyli-
bromitolueeni, isomeerien seos
Kauppanimi: DBBTCAS N:o 99688-47-8Tämän aineen ja sitä sisältävien valmisteiden ja esineiden
markkinoille saattaminen ja käyttö on kiellettävä.
27. Nikkeli
CAS N:o 7440-02-0EINECS N:o 231-111-4
ja sen yhdisteet1. Ei saa käyttää:
a) missään ensiasennuskoruissa, jotka on tarkoitettu lävis-
tettyihin korviin ja muihin lävistettyihin ihmiskehon
osiin, ellei näistä ensiasennuskoruista vapautuvan
nikkelin määrä ole alle 0,2 μg/cm
2/viikko (siirtymien
raja-arvo),
b) tyypiltään ihon kanssa suoraan ja pitkäaikaiseen koske-
tukseen tarkoitetuissa esineissä, kuten:
—korvakoruissa,
—kaulakoruissa, rannekoruissa ja ketjuissa, nilkka-
koruissa ja sormuksissa,29.5.2007 L 136/139 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
—rannekellojen kuorissa, kellonranteissa ja -soljissa,
—niittinapeissa, soljissa, niiteissä, vetoketjuissa ja
metallisissa merkeissä, kun niitä käytetään vaatteissa,
—jos vapautuvan nikkelin määrä, joka irtoaa näiden
esineiden osista ihon kanssa suoraan ja pitkäaikai-
seen kosketukseen, on yli 0,5 μg neliösenttimetriä
kohden viikossa,
c) edellä 1 b kohdassa luetellun tyyppisissä esineissä, kun
ne on päällystetty nikkelittömällä aineella, ellei tämä
päällyste ole riittävä varmistamaan, että vapautuvan
nikkelin määrä, joka irtoaa näiden esineiden osista ihon
kanssa suoraan ja pitkäaikaiseen kosketukseen, on enin-
tään 0,5 μg neliösenttimetriä kohden viikossa esineen
tavanomaisen, vähintään kahden vuoden, käyttöajan
aikana.
2. Edellä 1 a–1 c kohdassa tarkoitettuja esineitä voidaan
saattaa markkinoille vain, jos ne täyttävät näissä kohdissa
esitetyt vaatimukset.
3. Euroopan standardointikomitean (CEN) antamia stan-
dardeja on käytettävä testausmenettelyinä esineiden 1 ja
2 kohtien vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi.
28. Direktiivin 67/548/ETY liitteessä I ryhmään 1 tai
ryhmään 2 kuuluvaksi syöpää aiheuttavaksi aineeksi
luokitellut aineet, jotka on varustettu vähintään etike-
tillä ”Myrkyllinen (T)” ja lausekkeella R 45: ”Voi
aiheuttaa syöpää” tai lausekkeella R 49: ”Voi aiheuttaa
syöpää hengitettynä” ja jotka on sisällytetty luetteloon
seuraavasti:
Ryhmään 1 kuuluva syöpää aiheuttava aine lueteltu
lisäyksessä 1.
Ryhmään 2 kuuluva syöpää aiheuttava aine lueteltu
lisäyksessä 2.Rajoittamatta tämän liitteen muiden osien soveltamista,
kohtiin 28–30 sovelletaan seuraavaa:
1. Ei saa käyttää kuluttajille myytäväksi tarkoitetuissa
aineissa tai valmisteissa, kun yksittäisen aineen pitoisuus on
yhtä suuri tai suurempi kuin:
—joko asiaankuuluva pitoisuus, joka on vahvistettu direk-
tiivin 67/548/ETY liitteessä I, tai
—asiaankuuluva pitoisuus, joka on vahvistettu direktiivissä
1999/45/EY.
29. Direktiivin 67/548/ETY liitteessä I ryhmään 1 tai
ryhmään 2 kuuluvaksi perimän muutoksia aiheutta-
vaksi aineeksi luokitellut aineet, joille on merkitty
lauseke R 46: ”Voi aiheuttaa perimän muutoksia” ja
jotka on merkitty luetteloon seuraavasti:
Ryhmään 1 kuuluva perimän muutoksia aiheuttava
aine lueteltu lisäyksessä 3.
Ryhmään 2 kuuluva perimän muutoksia aiheuttava
aine lueteltu lisäyksessä 4.Rajoittamatta vaarallisten aineiden ja valmisteiden luoki-
tusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien muiden yhteisön
säännösten soveltamista, tällaisia aineita ja valmisteita sisäl-
tävissä pakkauksissa on oltava seuraava maininta pysyvällä
ja selvästi luettavissa olevalla tavalla merkittynä:
”Vain ammattikäyttöön.”
30. Direktiivin 67/548/ETY liitteessä I ryhmään 1 kuulu-
vaksi lisääntymiselle myrkylliseksi tai ryhmään
2 kuuluvaksi lisääntymiselle myrkylliseksi aineeksi
luokitellut aineet, joille on merkitty lauseke R 60: ”Voi
alentaa hedelmällisyyttä” ja/tai lauseke R 61: ”Voi
aiheuttaa sikiövaurioita” ja jotka on merkitty luetteloon
seuraavasti:
Ryhmään 1 kuuluva lisääntymiselle myrkyllinen aine
lueteltu lisäyksessä 5.
Ryhmään 2 kuuluva lisääntymiselle myrkyllinen aine
lueteltu lisäyksessä 6.2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei poikkeuksellisesti sovelleta:
a) lääke- ja eläinlääkevalmisteisiin, jotka on määritelty
direktiivissä 2001/82/EY ja direktiivissä 2001/83/EY;
b) kosmeettisiin valmisteisiin, jotka on määritelty
neuvoston direktiivissä 76/768/ETY;
c)—direktiivissä 98/70/EY tarkoitettuihin moottoripolt-
toaineisiin,
—liikkuvissa tai kiinteissä polttolaitoksissa polttoai-
neina käytettäväksi tarkoitettuihin mineraaliöljytuot-
teisiin,
—suljetuissa järjestelmissä myytäviin polttoaineisiin
(esimerkiksi nestekaasupullot),
d) direktiivissä 1999/45/EY tarkoitettuihin taiteilijaväreihin.29.5.2007 L 136/140 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
31. a) kreosootti; pesuöljy
CAS N:o 8001-58-9EINECS N:o 232-287-5
b) Kreosoottiöljy; pesuöljy
CAS N:o 61789-28-4
EINECS N:o 263-047-8
c) Kivihiilitervan tisleet, naftaleeniöljyt; naftaleeniöljy
CAS N:o 84650-04-4EINECS N:o 283-484-8
d) Kreosoottiöljy, asenafteenifraktio; pesuöljy
CAS N:o 90640-84-9EINECS N:o 292-605-3
e) Kivihiilitervan ylemmät tisleet; raskas antraseeniöljy
CAS N:o 65996-91-0
EINECS N:o 266-026-1
f) Antraseeniöljy
CAS N:o 90640-80-5EINECS N:o 292-602-7
g) Raa'at kivihiilitervahapot; raakafenolit
CAS N:o 65996-85-2EINECS N:o 266-019-3
h) Puukreosootti
CAS N:o 8021-39-4EINECS N:o 232-419-1
i) Alkalinen matalan lämpötilan tervaöljy; uutejään-
nökset (kivihiili), matalalämpötilainen kivihiiliterva
alkalinen
CAS N:o 122384-78-5EINECS N:o 310-191-51. Ei saa käyttää puun käsittelyyn tarkoitettuina aineina
tai tarkoitetuissa valmisteissa. Myös tällä tavalla käsitellyn
puun saattaminen markkinoille on kiellettyä.
2. Poikkeukset:
a) Näitä aineita tai valmisteita saa käyttää puun käsittelyyn
teollisuuslaitoksissa tai ammattikäytössä paikalla tehtä-
vään uudelleenkäsittelyyn ainoastaan sellaisissa tapauk-
sissa, joihin sovelletaan työntekijöiden suojelua koskevaa
yhteisön lainsäädäntöä, ja kun aineet tai valmisteet sisäl-
tävät
i) vähemmän kuin 0,005 painoprosenttia bentso-a-
pyreeniä
ii) ja vähemmän kuin 3 painoprosenttia veteen uuttuvia
fenoleja.
Näitä teollisuuslaitoksissa tai ammattikäytössä puunkä-
sittelyyn käytettäviä aineita tai valmisteita
—saa saattaa markkinoille ainoastaan vähintään
20 litran vetoisina pakkauksina,
—ei saa myydä yleiseen käyttöön.
Rajoittamatta vaarallisten aineiden ja valmisteiden luoki-
tusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien muiden
yhteisön säännösten soveltamista, tällaisia aineita ja
valmisteita sisältävissä pakkauksissa on oltava seuraava
maininta pysyvällä ja selvästi luettavissa olevalla tavalla
merkittynä:
”Vain teollisuus- ja ammattikäyttöön.”
b) Edellä olevan a alakohdan mukaisesti teollisuus- tai
ammattikäytössä käsitellyn, markkinoille ensimmäistä
kertaa saatetun tai paikalla uudelleenkäsiteltävän puun
käyttö sallitaan vain ammatti- ja teollisuuskäyttöön,
esimerkiksi rautateihin, voima- ja telelinjoihin, aitaami-
seen, maatalouteen (esimerkiksi puita tukeviin paaluihin)
ja satamiin sekä vesiväyliin.
c) Kohdassa 31 olevissa a–i kohdissa mainituilla aineilla
ennen 31 päivää joulukuuta 2002 käsiteltyyn puuhun ei
sovelleta markkinoille saattamista koskevaa 1 alakoh-
dassa säädettyä kieltoa, kun puu saatetaan käytetyn puun
markkinoille uudelleen käytettäväksi.
3. Edellä 2 alakohdan b ja c alakohdassa tarkoitettua
käsiteltyä puuta ei kuitenkaan saa käyttää:
—rakennusten sisällä mihinkään tarkoitukseen,
—leluihin,29.5.2007 L 136/141 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
—leikkikentillä,
—puistoissa, puutarhoissa tai ulkona olevilla virkistys- ja
vapaa-ajanviettoalueilla, joissa on vaara, että puu
koskettaa toistuvasti ihoa,
—puutarhahuonekalujen, kuten piknikpöytien valmistuk-
sessa,
—seuraavien tavaroiden valmistukseen, käyttöön ja
kaikenlaiseen uudelleenkäsittelyyn:
—viljelyyn tarkoitetut astiat,
—pakkausmateriaalit, jotka voivat joutua kosketuksiin
ihmisten ja/tai eläinten ravinnoksi tarkoitettujen
raaka-aineiden, puolivalmisteiden tai valmiiden tuot-
teiden kanssa,
—muut materiaalit, jotka voivat kontaminoida edellä
mainittuja esineitä.
32. Kloroformi
CAS N:o 67-66-3EINECS N:o 200-663-8
33. Hiilitetrakloridi–tetrakloorimetaani
CAS N:o 56-23-5EINECS N:o 200-262-8
34. 1,1,2-Trikloorietaani
CAS N:o 79-00-5EINECS N:o 201-166-9
35. 1,1,2,2-Tetrakloorietaani
CAS N:o 79-34-5EINECS N:o 201-197-8
36. 1,1,1,2-Tetrakloorietaani
CAS N:o 630-20-6
37. Pentakloorietaani
CAS N:o 76-01-7EINECS N:o 200-925-1
38. 1,1-Dikloorietyleeni
CAS N:o 75-35-4EINECS N:o 200-864-0
39. 1,1,1-Trikloorietaani, metyylikloroformi
CAS N:o 71-55-6
EINECS N:o 200-756-31. Ei saa käyttää yleisölle myytäväksi tarkoitetuissa
aineissa ja valmisteissa ja/tai diffuuseissa käyttötarkoituk-
sissa, kuten pintojen tai tekstiilien puhdistuksessa, kun
pitoisuus on yhtä suuri tai suurempi kuin 0,1 painoprosent-
tia.
2. Rajoittamatta vaarallisten aineiden ja valmisteiden
luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien muiden
yhteisön säännösten soveltamista, näiden aineiden ja
valmisteiden, joissa kyseinen pitoisuus on yhtä suuri tai
suurempi kuin 0,1 painoprosenttia, pakkauksissa on oltava
seuraava maininta pysyvällä ja selvästi luettavissa olevalla
tavalla merkittynä:
”Vain teollisuuskäyttöön.”
Poiketen siitä, mitä edellä määrätään, tätä määräystä ei
sovelleta:
a) direktiivin 2001/82/EY ja direktiivin 2001/83/EY
mukaisiin lääke- tai eläinlääkevalmisteisiin;
b) direktiivin 76/768/ETY mukaisiin kosmeettisiin valmis-
teisiin.
40. Aineet, jotka ovat syttyvyydeltään direktiivin
67/548/ETY kriteerien mukaisia ja jotka luokitellaan
syttyviksi, helposti syttyviksi tai erittäin helposti sytty-
viksi riippumatta siitä, esiintyvätkö ne tämän direk-
tiivin liitteessä I.1. Ei saa käyttää sellaisenaan tai aerosolivalmisteina,
jotka saatetaan markkinoille yleisölle myytäviksi pilailu- ja
koristelutarkoituksiin kuten:
—pääasiassa koristeluun tarkoitetut metallivälkkeet,
—keinolumi ja -huurre,
—pilailutyynyt,
—serpentiinipainepullot,29.5.2007 L 136/142 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
—keinotekoiset pilailueritteet,
—puhallettavat pillit ja torvet,
—koristehiutaleet ja -vaahdot,
—keinotekoiset hämähäkinseitit,
—hajupommit,
—jne.
2. Rajoittamatta vaarallisten aineiden ja valmisteiden
luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien muiden
yhteisön säännösten soveltamista, edellä tarkoitettujen aero-
solien pakkauksessa on oltava luettavasti ja pysyvästi
merkintä seuraavasti:
”Vain ammattikäyttöön.”
3. Poikkeuksellisesti 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta aerosoleja
koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
20 päivänä toukokuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin
75/324/ETY (4) 9 a artiklassa tarkoitettuihin aerosoleihin.
4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut esineet voidaan
saattaa markkinoille ainoastaan silloin, kun ne täyttävät
niille esitetyt vaatimukset.
41. Heksakloorietaani
CAS N:o 67-72-1EINECS N:o 200-6664Ei saa käyttää ei-rautametallien valmistuksessa tai jalostuk-
sessa.
42. Alkaanit C
10–C13, kloori- (lyhytketjuiset klooratut
parafiinit) (lyhytketjuiset klooratut parafiinit)
EINECS N:o 287-476-5Markkinoille ei saa saattaa käytettäväksi aineina eikä aine-
osina muissa aineissa tai valmisteissa yhtä prosenttia suur-
empina pitoisuuksina
—metallin työstössä,
—nahan rasvausseoksissa.
43. Atsoväriaineet 1. Atsovärejä, joista voi yhden tai useamman atso-
ryhmän pelkistymällä lohjetessa vapautua yhtä tai useampaa
lisäyksessä 8 lueteltua aromaattista amiinia havaittavina
pitoisuuksina, eli niin että sen pitoisuus valmiissa esineessä
tai sen värjätyissä osissa on yli 30 ppm mitattuna lisäyk-
sessä 10 luetelluilla testausmenetelmillä, ei saa käyttää
tekstiili- ja nahkatuotteissa, jotka saattavat joutua pitkäksi
aikaa suoraan kosketukseen ihon tai suuontelon kanssa;
tällaisia esineitä ovat muun muassa:
—vaatteet, vuodevaatteet, pyyhkeet, hiuslisäkkeet,
peruukit, hatut, vaipat ja muut hygieniatarvikkeet,
makuupussit,
—jalkineet, käsineet, rannekellojen hihnat, käsilaukut,
kukkarot ja lompakot, salkut, tuolien verhoilu, kaula-
pussit,
—tekstiili- ja nahkalelut sekä lelut, joissa on tekstiili- tai
nahkaosia,29.5.2007 L 136/143 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
—lopullisen kuluttajan käyttöön tarkoitetut langat ja
kankaat.
2. Lisäksi 1 kohdassa tarkoitettuja tekstiili- ja nahkatuot-
teita saa saattaa markkinoille ainoastaan, jos ne ovat kysei-
sessä kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.
3. Atsoväriaineita, jotka sisältyvät lisäyksessä 9 olevaan
atsoväriaineiden luetteloon, ei saa saattaa markkinoille tai
käyttää tekstiili- ja nahkatuotteiden värjäämiseen aineena tai
valmisteen aineosana yli 0,1 painoprosentin pitoisuuksina.
4. Komissio tarkastelee uuden tieteellisen tiedon pohjalta
atsoväriaineita koskevia säännöksiä.
44. Difenyylieetteri, pentabromidijohdannainen C12H5Br5O 1. Ei saa saattaa markkinoille eikä käyttää aineena tai
valmisteen aineosana yli 0,1 painoprosentin pitoisuuksina.
2. Esineitä ei saa saattaa markkinoille, jos ne tai niiden
palonestoainetta sisältävät osat sisältävät tätä ainetta yli
0,1 painoprosentin pitoisuuksina.
45. Difenyylieetteri, oktabromidijohdannainen C12H2Br80 1. Ei saa saattaa markkinoille eikä käyttää aineena tai
valmisteen aineosana yli 0,1 painoprosentin pitoisuuksina.
2. Esineitä ei saa saattaa markkinoille, jos ne tai niiden
palonestoainetta sisältävät osat sisältävät tätä ainetta yli
0,1 painoprosentin pitoisuuksina.
46. a) Nonyylifenoli C6H4(OH)C9H19
b) Nonyylifenolietoksylaatti (C2H4O)nC15H24OEi saa saattaa markkinoille eikä käyttää aineena tai valmis-
teen aineosana 0,1 painoprosentin tai sen ylittävinä pitoi-
suuksina seuraaviin tarkoituksiin:
1) teollisuus- ja laitossiivous, lukuun ottamatta seuraavaa:
—valvotut ja suljetut kuivapesujärjestelmät, joissa
nestemäinen pesuaine kierrätetään tai poltetaan,
—puhdistusjärjestelmät, joissa nestemäinen pesuaine
kierrätetään tai poltetaan erikoiskäsittelyssä;
2) kotitalouksien siivous;
3) tekstiilien ja nahan prosessointi, lukuun ottamatta seu-
raavaa:
—prosessointi, jossa ei aiheudu päästöjä jäteveteen,
—järjestelmät, joissa prosessivesi esikäsitellään erikois-
käsittelyssä orgaanisten jätekomponenttien poistami-
seksi kokonaan ennen biologista jäteveden käsittelyä
(lampaannahkojen rasvanpoisto);
4) maataloudessa emulgointiaineena vedinkastoissa;
5) metallintyöstö, lukuun ottamatta seuraavaa:
—käyttö valvotuissa ja suljetuissa järjestelmissä, joissa
nestemäinen pesuaine kierrätetään tai poltetaan;
6) massan ja paperin valmistus;
7) kosmeettiset valmisteet;
8) muut henkilökohtaisen hygienian hoitoon tarkoitetut
valmisteet, lukuun ottamatta seuraavaa:
—spermisidit;
9) torjunta-aineiden ja eliöntorjunta-aineiden apuaineet.29.5.2007 L 136/144 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
47. Sementti 1. Sementtiä ja sementtiä sisältäviä valmisteita ei saa
käyttää eikä saattaa markkinoille, jos ne sisältävät veteen
sekoitettuna enemmän kuin 0,0002 prosenttia liukoista
kromi VI:ta sementin kokonaiskuivapainosta.
2. Jos käytetään pelkistäviä aineita, rajoittamatta vaaral-
listen aineiden ja valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja
merkintöjä koskevien yhteisön muiden säännösten sovelta-
mista, sementtiä tai sementtiä sisältäviä valmisteita sisältä-
vissä pakkauksissa on oltava selvästi luettavat ja pysyvät
merkinnät pakkauspäivämäärästä sekä varastointiolosuh-
teista ja -ajasta, jotka riittävät ylläpitämään pelkistävän
aineen tehon ja pitämään liukoisen kromi VI:n pitoisuuden
1 kohdassa ilmoitetun rajan alapuolella.
3. Edellä olevasta poiketen 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta sell-
aisia valvottuja ja suljettuja ja täysin automatisoituja proses-
seja käyttäen valmistettujen esineiden markkinoille saatta-
miseen, joissa sementtiä ja sementtiä sisältäviä valmisteita
käsitellään ainoastaan koneellisesti ja joissa ei ole mahdolli-
suutta ihokosketukseen.
48. Tolueeni
CAS N:o 108-88-3Markkinoille saattaminen tai käyttö kielletty valmisteiden
ainoana aineena tai aineosana 0,1 massaprosentin tai sitä
suurempina pitoisuuksina yleiseen myyntiin tarkoitetuissa
liimoissa ja spraymaaleissa.
Jäsenvaltioiden on noudatettava näitä säännöksiä 15 päivästä
kesäkuuta 2007 alkaen.
49. Triklooribentseeni
CAS N:o 120-82-1Markkinoille saattaminen tai käyttö kielletty valmisteiden
ainoana aineena tai aineosana 0,1 massaprosentin tai sitä
suurempina pitoisuuksina kaikissa käyttötarkoituksissa
lukuun ottamatta:
—käyttöä välituotteena synteeseissä, tai
—käyttöä prosessiliuottimena kloorausreaktioissa sulje-
tuissa kemian sovelluksissa,
—käyttöä 1,3,5-trinitro-2,4,6 triaminobentseenin (TATB)
valmistuksessa.
Jäsenvaltioiden on noudatettava näitä säännöksiä 15 päivästä
kesäkuuta 2007 alkaen.
50. Polysykliset aromaattiset hiilivedyt (PAH)
1. Bentso[a]pyreeni (BaP)
CAS N:o 50-32-8
2. Bentso[e]pyreeni (BeP)
CAS N:o 192-97-2
3. Bentso[a]antraseeni (BaA)
CAS N:o 56-55-3
4. Kryseeni (CHR)
CAS N:o 218-01-9
5. Bentso(b)fluoranteeni (BbFA)
CAS N:o 205-99-2
6. Bentso(i)fluoranteeni (BjFA)
CAS N:o 205-82-3
7. Bentso(k)fluoranteeni (BkFA)
CAS N:o 207-08-9
8. Dibentso(a, h)antraseeni (DBAhA)
CAS N:o 53-70-31. Markkinoille ei saa saattaa eikä renkaiden tai
renkaiden osien valmistuksessa käyttää pehmittimiä, jotka
sisältävät:
—bentso(a)pyreeniä yli 1 mg/kg, tai
—kaikkia lueteltuja polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä
yhteensä yli 10 mg/kg.
Raja-arvoja katsotaan noudatettavan, jos PCA-uutetta on
vähemmän kuin 3 painoprosenttia Institute of Petroleumin
standardilla IP346:1998 mitattuna (polysyklisten aromaat-
tisten aineiden mittaus käyttämättömissä perusvoiteluöl-
jyissä ja asfalteenittomissa raakaöljytisleissä —dimetyylisul-
foksidiuutteen valontaitekerroinmenetelmä) edellyttäen, että
valmistajat tai maahantuojat valvovat bentso(a)pyreenin ja
lueteltujen polysyklisten aromaattisten hiilivetyjen raja-
arvojen noudattamista sekä mitattujen arvojen vastaavuus-
suhdetta PCA-uutteeseen kuuden kuukauden välein tai
kunkin suuren toiminnallisen muutoksen jälkeen sen mu-kaan kumpi on aikaisempi.29.5.2007 L 136/145 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aineen, aineryhmien tai valmisteen nimitys Rajoitusehdot
2. Lisäksi markkinoille ei saa saattaa renkaita ja 1 päivän
tammikuuta 2010 jälkeen valmistettuja uusia renkaita ja
pinnoitteita, jotka sisältävät pehmittimiä, joiden pitoisuudet
ylittävät 1 kohdassa mainitut raja-arvot.
Raja-arvoja katsotaan noudatettavan, jos vulkanoidut kumi-
seokset eivät ylitä 0,35 Bay proton -prosentin rajaa ISO21461 mukaan mitattuna ja laskettuna (vulkanoitu kumi
—öljyn aromaattisuuden mittaus vulkanoiduissa kumiseok-
sissa).
3. Poikkeuksellisesti 2 kohtaa ei sovelleta pinnoitettuihin
renkaisiin, jos niiden pinnoite ei sisällä pehmittimiä, jotka
ylittävät 1 kohdassa esitetyt rajat.
4. Jäsenvaltioiden on noudatettava näitä säännöksiä
1 päivästä tammikuuta 2010 alkaen.
51. Seuraavat ftalaatit (tai muut tämän aineen kattavat
CAS- ja EINECS-numerot):
Bis(2-etyyliheksyyli)ftalaatti (DEHP)
CAS N:o 117-81-7
EINECS N:o 204-211-0
dibutyyliftalaatti (DBP)CAS N:o 84-74-2EINECS N:o 201-557-4
bentsyylibutyyliftalaatti (BBP)
CAS N:o 85-68-7EINECS N:o 201-622-7Ei saa käyttää aineena eikä valmisteen aineosana yli
0,1 painoprosentin konsentraationa pehmitetyn materiaalin
massasta leluissa ja lastenhoitotarvikkeissa (
5).
Leluja tai lastenhoitotarvikkeita, joiden ftalaattipitoisuus on
korkeampi kuin 0,1 painoprosenttia pehmitetyn materiaalin
massasta, ei saa saattaa markkinoille.
Komissio arvioi tässä kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä
16 päivään tammikuuta 2010 mennessä tällaisia aineita ja
niitä korvaavia aineita koskevan uuden tieteellisen tiedon
valossa ja muuttaa tarvittaessa näitä toimenpiteitä vastaa-
vasti.
52. Seuraavat ftalaatit (tai muut tämän aineen kattavat
CAS- ja EINECS-numerot):
di-isononyyli-ftalaatti (DINP)
CAS N:o 28553-12-0 ja 68515-48-0EINECS N:o 249-079-5 ja 271-090-9
di-isodekyyli-ftalaatti (DIDP)
CAS N:o 26761-40-0 ja 68515-49-1EINECS N:o 247-977-1 ja 271-091-4
di-n-oktyyliftalaatti (DNOP)
CAS N:o 117-84-0EINECS N:o 204-214-7Ei saa käyttää aineena eikä valmisteen aineosana yli
0,1 painoprosentin konsentraationa pehmitetyn materiaalin
massasta leluissa ja lastenhoitotarvikkeissa (
5), jotka lapset
voivat panna suuhun.
Leluja tai lastenhoitotarvikkeita, joiden ftalaattipitoisuus on
korkeampi kuin 0,1 painoprosenttia pehmitetyn materiaalin
massasta, ei saa saattaa markkinoille.
Komissio arvioi tässä kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä
16 päivään tammikuuta 2010 mennessä tällaisia aineita ja
niitä korvaavia aineita koskevan uuden tieteellisen tiedon
valossa ja muuttaa tarvittaessa näitä toimenpiteitä vastaa-
vasti.
(1) EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella
(EY) N:o 166/2006 (EUVL L 33, 4.2.2006, s. 1).
(2) Krysotiililla on kaksi CAS-numeroa, ECB:n vahvistama.
(3) Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87
(EYVL L 256, 7.9.1987), asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 426/2006 (EUVL L 79, 16.3.2006, s. 1).
(4) EYVL L 147, 9.6.1975, s. 40, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122,
16.5.2003, s. 36).
(5) Tässä kohdassa tarkoitetaan ’lastenhoitotarvikkeella’ kaikkia sellaisia tuotteita, joiden tarkoitus on helpottaa lapsen nukkumista, rentou-
tumista, hygieniaa ja syöttämistä tai auttaa lasta imemään.29.5.2007 L 136/146 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäykset 1–6
ESIPUHE
Palstojen otsikkojen selitykset
Aineen nimi:Käytetty nimitys on sama kuin se, jota aineesta käytetään direktiivin 67/548/ETY liitteessä I. Aina kun on mahdollista,
vaaralliset aineet määritellään niiden Euroopassa kaupallisessa käytössä olevien kemiallisten aineiden luetteloon (EINECS)
tai Euroopassa ilmoitettujen kemiallisten aineiden luetteloon (ELINCS) merkityillä nimillä. Niihin viitataan EY-numeroilla
taulukossa. Edellä mainittuihin luetteloihin merkitsemättömät aineet määritellään käyttämällä kansainvälisesti tunnustettua
kemiallista nimeä (esimerkiksi ISO, IUPAC). Muutamissa tapauksissa mainitaan myös yleisesti käytetty nimi.
Indeksinumero:
Indeksinumero on aineelle direktiivin 67/548/ETY liitteessä I annettu tunnistuskoodi. Aineet on luetteloitu lisäyksessä
tämän indeksinumeron mukaan.
EINECS-numero:
Euroopassa kaupallisessa käytössä olevien kemiallisten aineiden luettelossa (EINECS) on määritelty aineelle tunnistuskoodi.
Koodi alkaa luvusta 200-001-8.
ELINCS-numero:
Direktiivin 67/548/ETY yhteydessä ilmoitetuille uusille aineille on määritelty ja julkaistu tunnistuskoodi Euroopassa ilmoi-
tettujen kemiallisten aineiden luettelossa (ELINCS). Koodi alkaa luvusta 400-010-9.
CAS-numero:
Aineiden tunnistamisen helpottamiseksi niille on määritelty Chemical Abstracts Service (CAS)-numero.
Huomautukset:
Huomautusten täydellinen teksti on direktiivin 67/548/ETY liitteen I johdannossa.
Tässä asetuksessa sovellettavat huomautukset ovat seuraavat:
Huomautus A:
Päällysmerkinnöissä on ilmoitettava aineen nimi käyttämällä jotakin direktiivin 67/548/ETY liitteessä I mainittua nimitystä
(katso direktiivin 23 artiklan 2 kohdan a alakohta).
Direktiivin 67/548/ETY liitteessä I käytetään aineille joskus yleisnimiä kuten ”…yhdisteet” tai”…suolat”. Tällöin valmis-
tajan tai muun henkilön, joka saattaa tällaisen aineen markkinoille, on ilmoitettava päällysmerkinnöissä aineen oikea nimi,
jolloin noudatetaan kyseisen liitteen yleisjohdannon kohdassa ”Nimikkeistö” annettuja ohjeita.
Direktiivissä 67/548/ETY edellytetään myös, että kaikille aineille käytetään direktiivin liitteessä I esitettyjä varoitusmerkkejä
ja niiden nimiä sekä R- ja S-lausekkeita (direktiivin 23 artiklan 2 kohdan c, d ja e alakohta).
Aineille, jotka kuuluvat johonkin direktiivin 67/548/ETY liitteessä I mainittuun erityiseen ryhmään, käytetään kyseisen liit-
teen asianomaisessa nimikkeessä esitettyjä varoitusmerkkejä ja niiden nimiä sekä R- ja S-lausekkeita.
Aineille, jotka kuuluvat useampaan kuin yhteen direktiivin 67/548/ETY liitteessä I mainittuun ryhmään, käytetään kyseisen
liitteen kaikissa asianomaisissa nimikkeissä esitettyjä varoitusmerkkejä ja niiden nimiä sekä R- ja S-lausekkeita. Kun sama
vaara luokitellaan kahdessa nimikkeessä kahdella eri tavalla, käytetään tiukempaan luokitukseen johtavaa vaaraluokitusta.
Huomautus C:
Jotkin orgaaniset aineet saatetaan markkinoille tietyssä isomeerimuodossa tai useiden isomeerien seoksena.
Huomautus D:
Jotkin aineet, jotka altistuvat spontaanille polymerisaatiolle tai hajoamiselle, saatetaan markkinoille stabiloidussa
muodossa. Ne luetellaan tässä muodossa direktiivin 67/548/ETY liitteessä I.
Tällaiset aineet saatetaan kuitenkin joskus markkinoille ei-stabiloidussa muodossa. Tällöin valmistajan tai aineen markki-
noille saattavan henkilön on mainittava merkinnässä aineen nimi ja sanat ”ei-stabiloitu”.29.5.2007 L 136/147 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Huomautus E:
Aineet, joilla on erityisvaikutuksia ihmisten terveyteen (katso direktiivin 67/548/ETY liitteen VI luku 4) ja jotka on luoki-
teltu karsinogeenisuus-, mutageenisuus- tai lisääntymismyrkyllisyyskategorioihin 1 ja 2, saavat huomautuksen E, jos ne on
myös luokiteltu erittäin myrkyllisiksi (T+), myrkyllisiksi (T) tai haitallisiksi (Xn). Näiden aineiden osalta riskilausekkeita
R20, R21, R22, R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R68 (haitallinen), R48 ja R65 ja kaikkia näiden riskilausekkeiden
yhdistelmiä on edellettävä sana ”Myös”.
Huomautus H:
Aineelle ilmoitettu luokitus ja merkinnät koskevat R-lausekkeen mukaista ominaisuutta (mukaisia ominaisuuksia) mainitun
vaarallisuusryhmän yhteydessä. Kaikkiin muihin luokitukseen ja merkintöihin liittyviin näkökohtiin sovelletaan direktiivin
67/548/ETY 6 artiklassa säädettyjä aineen valmistajia, jakelijoita ja maahantuojia koskevia vaatimuksia. Lopullisten päällys-
merkintöjen on oltava direktiivin 67/548/ETY liitteen VI jakson 7 mukaiset.
Huomautus koskee tiettyjä direktiivin 67/548/ETY liitteessä I mainittuja hiilestä ja öljystä johdettuja aineita sekä tiettyjä
direktiivin 67/548/ETY liitteessä I olevia aineiden ryhmänimikkeitä.
Huomautus J:
Luokittelua syöpää aiheuttavaksi aineeksi ei tarvitse soveltaa, jos voidaan osoittaa, että aine sisältää alle 0,1 painoprosenttia
bentseenia (EINECS-numero 200-753-7).
Huomautus K:
Luokittelua syöpää aiheuttavaksi tai perimän muutoksia aiheuttavaksi aineeksi ei tarvitse soveltaa, jos voidaan osoittaa, että
aine sisältää alle 0,1 painoprosenttia 1,3-butadieeniä (EINECS-numero 203-450-8). Jos ainetta ei luokitella syöpää aiheutta-
vaksi tai perimän muutoksia aiheuttavaksi, sovelletaan vähintään S-lausekkeita (2-)9-16. Tämä huomautus koskee tiettyjä
direktiivin 67/548/ETY liitteessä I mainittuja öljystä johdettuja monimutkaisia aineita.
Huomautus L:
Luokittelua syöpää aiheuttavaksi aineeksi ei tarvitse soveltaa, jos voidaan osoittaa, että aine sisältää alle 3 painoprosenttia
DMSO-uutetta IP 346:lla mitattuna.
Huomautus M:
Luokittelua syöpää aiheuttavaksi aineeksi ei tarvitse soveltaa, jos voidaan osoittaa, että aine sisältää alle 0,005 painopro-
senttia bentso(a)-pyreeniä (EINECS-numero 200-028-5).
Huomautus N:
Luokittelua syöpää aiheuttavaksi aineeksi ei tarvitse soveltaa, jos jalostuksen kaikki vaiheet tunnetaan ja jos voidaan
osoittaa, että ainetta ei ole tuotettu syöpää aiheuttavasta aineesta.
Huomautus P:
Luokittelua syöpää aiheuttavaksi aineeksi ei tarvitse soveltaa, jos voidaan osoittaa, että aine sisältää alle 0,1 painoprosenttia
bentseenia (EINECS-numero 200-753-7).
Huomautus R:
Aineen luokittelua syöpää aiheuttavaksi ei tarvitse soveltaa sellaisiin kuituihin, joiden halkaisijan pituuspainotettu geome-
trinen keskiarvo vähennettynä kahdella standardipoikkeamalla on yli 6 μm:n.
Huomautus S:
Tämä aine ei edellytä merkintää direktiivin 67/548/ETY 23 artiklan (katso direktiivin liitteen VI jakso 8) mukaisesti.29.5.2007 L 136/148 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 1
Kohta 28 —Syöpää aiheuttavat aineet, ryhmä 1
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kromi (VI) trioksidi 024-001-00-0 215-607-8 1333-82-0 E
Sinkkikromaatit mukaan luettuna sinkkikaliumkromaatti 024-007-00-3Nikkelimonoksidi 028-003-00-2 215-215-7 1313-99-1Nikkelidioksidi 028-004-00-8 234-823-3 12035-36-8Dinikkelitrioksidi 028-005-00-3 215-217-8 1314-06-3Nikkelisulfidi 028-006-00-9 240-841-2 16812-54-7Nikkelisubsulfidi 028-007-00-4 234-829-6 12035-72-2Diarseenitrioksidi; arseenitrioksidi 033-003-00-0 215-481-4 1327-53-3Arseenipentoksidi; arseenioksidi 033-004-00-6 215-116-9 1303-28-2
Arseenihappo ja sen suolat 033-005-00-1
Lyijyvetyarsenaatti 082-011-00-0 232-064-2 7784-40-9Butaani [joka sisältää ≥0,1 % butadieenia (203-450-8)] [1] 601-004-01-8 203-448-7 [1] 106-97-8 [1] C, S
Isobutaani [joka sisältää ≥0,1 % butadieenia (203-450-8)] [2] 200-857-2 [2] 75-28-5 [2]
1,3-Butadieeni; Buta-1,3-dieeni 601-013-00-X 203-450-8 106-99-0 DBentseeni 601-020-00-8 200-753-7 71-43-2 ETrietyyliarsenaatti 601-067-00-4 427-700-2 15606-95-8Vinyylikloridi; kloorietyleeni 602-023-00-7 200-831-0 75-01-4Bis-kloorimetyylieetteri 603-046-00-5 208-832-8 542-88-1
Kloorimetyylimetyylieetteri; klooridimetyylieetteri 603-075-00-3 203-480-1 107-30-2
2-Naftyyliamiini; ß-naftyyliamiini 612-022-00-3 202-080-4 91-59-8 EBentsidiini; 4,4'-diaminobifenyyli; 4,4'-bifenyleenidiamiini 612-042-00-2 202-199-1 92-87-5 EBentsidiinin suolat 612-070-00-52-Naftyyliamiinin suolat 612-071-00-0 209-030-0[1]
210-313-6[2]553-00-4[1]
612-52-2[2]
Bifenyyli-4-yyliamiini; ksenyyliamiini; 4-aminobifenyyli 612-072-00-6 202-177-1 92-67-1Bifenyyli-4-yyliamiinin suolat; ksenyyliamiinin suolat; 4-aminobifenyylin
suolat612-073-00-1
Terva, kivihiili; Kivihiiliterva
(Oheistuote kivihiilen hajotustislauksesta. Lähes musta puolikiinteä aine.
Monimutkainen seos aromaattisia hiilivetyjä, fenoliyhdisteitä, typpiemäksiä
ja tiofeenia.)648-081-00-7 232-361-7 8007-45-229.5.2007 L 136/149 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Terva, kivihiili, korkealämpötilainen; Kivihiiliterva
(Kondensaatiotuote, joka on saatu jäähdyttämällä, likimäärin ympäristön
lämpötilaan, kaasua, joka on peräisin korkealämpötilaisesta (yli 700 °C)
kivihiilen hajotustislauksesta. Musta paksujuoksuinen neste, vettä tiheämpi.
Koostuu pääasiassa monimutkaisesta seoksesta kondensoituneita aromaat-
tisia rengashiilivetyjä. Saattaa sisältää pieniä määriä fenoliyhdisteitä ja
aromaattisia typpiemäksiä.)648-082-00-2 266-024-0 65996-89-6
Terva, kivihiili, matalalämpötilainen; Kivihiiliöljy
(Kondensaatiotuote, joka on saatu jäähdyttämällä, likimäärin ympäristön
lämpötilaan, kaasua, joka on peräisin matalalämpötilaisesta (alle 700 °C)
kivihiilen hajotustislauksesta. Musta paksujuoksuinen neste, vettä tiheämpi.
Koostuu pääasiassa kondensoituneista aromaattisista rengashiilivedyistä,
fenoliyhdisteistä, aromaattisista typpiemäksistä ja niiden alkyylijohdannai-
sista.)648-083-00-8 266-025-6 65996-90-9
Terva, ruskohiili
(Öljy, tislattu ruskohiilitervasta. Koostuu pääasiassa alifaattisista, nafteeni-
sista ja 1–3-renkaisista aromaattisista hiilivedyistä, niiden alkyylijohdannai-
sista, heteroaromaateista ja yksi- ja kaksirenkaisista fenoleista, jotka
kiehuvat likimäärin välillä 150 °C:sta 360 °C:seen.)648-145-00-4 309-885-0 101316-83-0
Terva, ruskohiili, matalalämpötilainen
(Terva, saatu ruskohiilen matalalämpötilaisesta hiiletyksestä ja matalaläm-
pötilaisesta kaasutuksesta. Koostuu pääasiassa alifaattisista, nafteenisista ja
syklisistä aromaattisista hiilivedyistä ja syklisistä fenoleista.)648-146-00-X 309-886-6 101316-84-1
Tisleet (maaöljy), kevyet parafiiniset; Jalostamaton tai vähän jalostettu
perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjötislaamalla jäännöstä
raakaöljyn atmosfäärisestä tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C15:stä C30:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka
viskositeetti on alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää melko suuren osan
tyydyttyneitä alifaattisia hiilivetyjä, joita on normaalisti tässä raakaöljyn
tislausalueessa.)649-050-00-0 265-051-5 64741-50-0
Tisleet (maaöljy), raskaat parafiiniset; Jalostamaton tai vähän jalostettu
perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjötislaamalla jäännöstä
raakaöljyn atmosfäärisestä tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C20:stä C50:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka
viskositeetti on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää melko suuren
osan tyydyttyneitä alifaattisia hiilivetyjä.)649-051-00-6 265-052-0 64741-51-1
Tisleet (maaöljy), kevyet nafteeniset; Jalostamaton tai vähän jalostettu
perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjötislaamalla jäännöstä
raakaöljyn atmosfäärisestä tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C15:stä C30:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka
viskositeetti on alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja
normaaleja parafiineja.)649-052-00-1 265-053-6 64741-52-229.5.2007 L 136/150 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Tisleet (maaöljy), raskaat nafteeniset; Jalostamaton tai vähän jalostettu
perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjötislaamalla jäännöstä
raakaöljyn atmosfäärisestä tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C20:stä C50:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka
viskositeetti on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen
harvoja normaaleja parafiineja.)649-053-00-7 265-054-1 64741-53-3
Tisleet (maaöljy), happokäsitellyt raskaat nafteeniset; Jalostamaton tai
vähän jalostettu perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena rikkihappokäsittelyproses-
sista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:sta
C50:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on vähintään
19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja parafii-
neja.)649-054-00-2 265-117-3 64742-18-3
Tisleet (maaöljy), happokäsitellyt kevyet nafteeniset; Jalostamaton tai vähän
jalostettu perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena rikkihappokäsittelyproses-
sista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä
C30:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on alle 19 10-6m2.s-1
40 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja parafiineja.)649-055-00-8 265-118-9 64742-19-4
Tisleet (maaöljy), happokäsitellyt raskaat parafiiniset; Jalostamaton tai
vähän jalostettu perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena rikkihappokäsittelyproses-
sista. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C20:stä C50:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti
on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-056-00-3 265-119-4 64742-20-7
Tisleet (maaöljy), happokäsitellyt kevyet parafiiniset; Jalostamaton tai vähän
jalostettu perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena rikkihappokäsittelyproses-
sista. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C15:stä C30:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti
on alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-057-00-9 265-121-5 64742-21-8
Tisleet (maaöljy), kemiallisesti neutraloidut raskaat parafiiniset; Jalosta-
maton tai vähän jalostettu perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelyprosessista happamien
materiaalien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C20:stä C50:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskosi-
teetti on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää melko suuren osan
alifaattisia hiilivetyjä.)649-058-00-4 265-127-8 64742-27-4
Tisleet (maaöljy), kemiallisesti neutraloidut kevyet parafiiniset; Jalostamaton
tai vähän jalostettu perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelyprosessista happamien
aineosien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pää-
asiassa välillä C15:stä C30:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on
alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-059-00-X 265-128-3 64742-28-529.5.2007 L 136/151 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Tisleet (maaöljy), kemiallisesti neutraloidut raskaat nafteeniset; Jalosta-
maton tai vähän jalostettu perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelyprosessista happamien
aineosien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C20:stä C50:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on
vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja
parafiineja.)649-060-00-5 265-135-1 64742-34-3
Tisleet (maaöljy), kemiallisesti neutraloidut kevyet nafteeniset; Jalostamaton
tai vähän jalostettu perusöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelyprosessista happamien
aineosien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C15:stä C30:een ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on
alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja para-
fiineja.)649-061-00-0 265-136-7 64742-35-4
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin propaanin-
poistoyksikkö yläpuolella, C3-rikas happovapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakattujen hiilive-
tyjen jakotislauksesta ja käsitelty happamien epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C2:sta C4:ään, pääasiassa
C3.)649-062-00-6 270-755-0 68477-73-6 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen krakkausyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen krakkausprosessin
tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-063-00-1 270-756-6 68477-74-7 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen krakkausyksikkö, C1-5-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krakkaus-
prosessin tuotteita. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C1:stä C6:een, pääasiassa C1:stä C5:een.)649-064-00-7 270-757-1 68477-75-8 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti polymeroidun teollisuusbensiinin stabiloin-
tiyksikkö yläpuolella, C2-4-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti polymeroidun teolli-
suusbensiinin jakotislausstabiloinnista. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on välillä C2:sta C6:een, pääasiassa C2:sta C4:ään.)649-065-00-2 270-758-7 68477-76-9 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen reformointiyksikkö, C1-4-rikas; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen reformointi-
prosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C1:stä
C6:een, pääasiassa C1:stä C4:ään.)649-066-00-8 270-760-8 68477-79-2 H, K29.5.2007 L 136/152 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), C3-5-olefiininen parafiininen alkylointisyöte; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos olefiinisia ja parafiinisia hiilivetyjä, joiden hiililuku
on välillä C3:sta C5:een ja joita käytetään alkyloinnin syötteenä. Ympäröivät
lämpötilat normaalisti ylittävät näiden seosten kriittiset lämpötilat.)649-067-00-3 270-765-5 68477-83-8$ H, K
Kaasut (maaöljy), C4-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen jakotislaus-
prosessin tuotteita. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C3:sta C5:een, pääasiassa C4.)649-068-00-9 270-767-6 68477-85-0 H, K
Kaasut (maaöljy), etaaninpoistoyksikkö yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krakkaus-
prosessin kaasu- ja bensiinifraktioita. Sisältää pääasiassa etaania ja
etyleeniä.)649-069-00-4 270-768-1 68477-86-1 H, K
Kaasut (maaöljy), isobutaaninpoistotorni yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu butaanibutyleenivirran atmosfääri-
sestä tislauksesta. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C3:sta C4:ään.)649-070-00-X 270-769-7 68477-87-2 H, K
Kaasut (maaöljy), propaaninpoistoyksikkö kuiva, propeenirikas; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita katalyyttisen
krakkausprosessin kaasu- ja bensiinifraktioista. Koostuu pääasiassa propy-
leenistä, mukana myös etaania ja propaania.)649-071-00-5 270-772-3 68477-90-7 H, K
Kaasut (maaöljy), propaaninpoistoyksikkö yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita katalyyttisen
krakkausprosessin kaasu- ja bensiinifraktioista. Koostuu alifaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään.)649-072-00-0 270-773-9 68477-91-8 H, K
Kaasut (maaöljy), kaasun talteenottolaitos propaaninpoistoyksikkö yläpuo-
lella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla sekalaisia hiilivetyvir-
toja. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C1:stä
C4:ään, pääasiassa propaanista.)649-073-00-6 270-777-0 68477-94-1 H, K29.5.2007 L 136/153 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), Girbatoliyksikön syöte; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, jota käytetään syötteenä Girbatoliyksik-
köön rikkivedyn poistamiseksi. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään.)649-074-00-1 270-778-6 68477-95-2 H, K
Kaasut (maaöljy), isomeroidun teollisuusbensiinin jakotislauslaite, C4-rikas,
vetysulfidivapaa; Maaöljykaasu649-075-00-7 270-782-8 68477-99-6 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakatun kirkastetun öljyn ja
lämpökrakatun tyhjöjäännöksen jakotislauksen kokoamissäiliö; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla katalyyttisesti
krakattua kirkastettua öljyä ja lämpökrakattua tyhjöjäännöstä. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-076-00-2 270-802-5 68478-21-7 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin stabili-
soinnin absorbointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teollisuus-
bensiinin stabiloinnista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-077-00-8 270-803-0 68478-22-8 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttinen krakkausyksikkö, katalyyttisen refor-
mointiyksikön ja rikin poiston vedyllä yhdistetty jakotislauslaite; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla tuotteita katalyytti-
sestä krakkaus-, katalyyttisestä reformointi- ja rikin poisto vedyllä -proses-
seista, käsitelty happamien epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pää-
asiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-078-00-3 270-804-6 68478-24-0 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
jakotislausstabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoidun teolli-
suusbensiinin jakotislausstabiloinnista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-079-00-9 270-806-7 68478-26-2 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), alkaanikaasulaitoksen sekoitettu virta C4-rikas;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutetun teollisuusben-
siinin, tislausjäännöskaasun ja katalyyttisesti reformoidun teollisuusben-
siinin stabiloijajäännöskaasun jakotislausstabiloinnista. Koostuu hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on välillä C3:sta C6:een, pääasiassa butaanista ja
isobutaanista.)649-080-00-4 270-813-5 68478-32-0 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), alkaanikaasun talteenottolaitos, C1-2-rikas; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislejäännöskaasun, suorajuoksu-
tetun teollisuusbensiinin, katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
stabiloijajäännöskaasun jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on välillä C1:stä C5:een, pääasiassa metaanista ja etaanista.)649-081-00-X 270-814-0 68478-33-1 H, K29.5.2007 L 136/154 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Jäännöskaasu (maaöljy), tyhjöjäännökset lämpökrakkausyksikkö; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjöjäännösten lämpökrakkauk-
sesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C5:een.)649-082-00-5 270-815-6 68478-34-2 H, K
Hiilivedyt, C3-4-rikas; maaöljytisle; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn tislauksesta ja konden-
soinnista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C3:sta C5:een,
pääasiassa C3:sta C4:ään.)649-083-00-0 270-990-9 68512-91-4 H, K
Kaasut (maaöljy), laajan tislausalueen suoratisleteollisuusbensiinin heksaa-
ninpoistoyksikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu laajan tislausalueen suorajuoksu-
tetun teollisuusbensiinin jakotislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C2:sta C6:een.)649-084-00-6 271-000-8 68513-15-5 H, K
Kaasut (maaöljy), vetykrakkauspropaaninpoistoyksikön poisto, hiilivety-
rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu vetykrakkausprosessin tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C4:ään. Saattaa myös sisältää pieniä määriä vetyä ja rikki-
vetyä.)649-085-00-1 271-001-3 68513-16-6 H, K
Kaasut (maaöljy), kevyen suoratisleteollisuusbensiinistabilointiyksikön
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutetun teollisuusbensiinin
stabiloinnista. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C2:sta C6:een.)649-086-00-7 271-002-9 68513-17-7 H, K
Jäännökset (maaöljy), alkylointijakotislauskolonni, C4-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen jäännös useiden jalostusoperaatioiden virtojen tislauk-
sesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C4:stä C5:een, pää-
asiassa butaanista ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –11,7 °C:sta
27,8 °C:seen.)649-087-00-2 271-010-2 68513-66-6 H, K
Hiilivedyt, C1-4; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu lämpökrakkaus- ja absorbointiope-
raatioista ja raakaöljyn tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut
ovat pääasiassa välillä C1:stä C4:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
–164 °C:sta –0,5 °C:seen.)649-088-00-8 271-032-2 68514-31-8 H, K
Hiilivedyt, C1-4, makeutettu; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu altistamalla hiilivetykaasut
makeutusprosessille merkaptaanien korvaamiseksi tai happamien epäpuh-
tauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:sta C4:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –164 °C:sta –0,5 °C:
seen.)649-089-00-3 271-038-5 68514-36-3 H, K29.5.2007 L 136/155 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Hiilivedyt, C1-3; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C3:een, ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –164 °C:sta –42 °C:seen.)649-090-00-9 271-259-7 68527-16-2 H, K
Hiilivedyt, C1-4, butaaninpoistoyksikköfraktio; Maaöljykaasu 649-091-00-4 271-261-8 68527-19-5 H, K
Kaasut (maaöljy), C1-5, märkä; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn tislauksesta ja/tai torni-
kaasuöljyn krakkauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-092-00-X 271-624-0 68602-83-5 H, K
Hiilivedyt, C2-4; Maaöljykaasu 649-093-00-5 271-734-9 68606-25-7 H, K
Hiilivedyt, C3; Maaöljykaasu 649-094-00-0 271-735-4 68606-26-8 H, K
Kaasut (maaöljy), alkylointisyöte; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kaasuöljyn katalyyttisestä krakkauk-
sesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C3:sta C4:ään.)649-095-00-6 271-737-5 68606-27-9 H, K
Kaasut (maaöljy), propaaninpoistoyksikön pohjat jakotislauspoisto; Maaöl-
jykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu propaaninpoistajan pohjien jako-
tislauksesta. Koostuu pääasiassa butaanista, isobutaanista ja butadieenista.)649-096-00-1 271-742-2 68606-34-8 H, K
Kaasut (maaöljy), jalostesekoitus; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos, saatu useista prosesseista. Koostuu vedystä, vetysulfi-
dista ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-097-00-7 272-183-7 68783-07-3 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen krakkaus; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen krakkausprosessin
tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C3:sta C5:een.)649-098-00-2 272-203-4 68783-64-2 H, K
Kaasut (maaöljy), C2-4; makeutettu; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljytisle makeutus-
prosessille merkaptaanien muuttamiseksi tai happamien epäpuhtauksien
poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä ja tyydyttymättömistä
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä –51 °C:sta –34 °C:seen.)649-099-00-8 272-205-5 68783-65-3 H, K29.5.2007 L 136/156 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), raakaöljyn jakotislauspoisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn jakotislauksesta. Koostuu
tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C5:een.)649-100-00-1 272-871-7 68918-99-0 H, K
Kaasut (maaöljy), heksaaninpoistoyksikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu yhdistettyjen teollisuusbensiinivir-
tojen jakotislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-101-00-7 272-872-2 68919-00-6 H, K
Kaasut (maaöljy), kevyt suoratislebensiinijakotislausstabilointiyksikön
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kevyen suorajuoksutetun bensiinin
jakotislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-102-00-2 272-878-5 68919-05-1 H, K
Kaasut (maaöljy), teollisuusbensiinin yhdistäjän rikinpoistostrippausyksikön
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu teollisuusbensiinin yhdistäjän rikin-
poistoprosessista ja stripattu teollisuusbensiinituotteesta. Koostuu tyydytty-
neistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C4:ään.)649-103-00-8 272-879-0 68919-06-2 H, K
Kaasut (maaöljy), suoratisleteollisuusbensiinin katalyyttisen reformoinnin
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla suora-
tisleteollisuusbensiiniä ja jakotislaamalla koko virta. Koostuu metaanista,
etaanista ja propaanista.)649-104-00-3 272-882-7 68919-09-5 H, K
Kaasut (maaöljy), nesteytetty katalyyttinen krakkausyksikkö jakotislausko-
lonni yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla C3–C4-jakotislausko-
lonnin latausta. Koostuu pääasiassa C3-hiilivedyistä.)649-105-00-9 272-893-7 68919-20-0 H, K
Kaasut (maaöljy), suoratislestabilointiyksikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla nestettä ensimmäi-
sestä tornista, jota käytetään raakaöljyn tislaukseen. Koostuu tyydyttyneistä
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C4:ään.)649-106-00-4 272-883-2 68919-10-8 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin butaaninpois-
toyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teollisuus-
bensiinin jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-107-00-X 273-169-3 68952-76-1 H, K29.5.2007 L 136/157 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakattu tisle ja teollisuusbensiinin
stabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teollisuus-
bensiinin ja tisleen jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-108-00-5 273-170-9 68952-77-2 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), lämpökrakattu tisle, kaasuöljy ja teollisuusben-
siinin absorbointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu eristämällä lämpökrakatut tisleet,
teollisuusbensiini ja kaasuöljy. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-109-00-0 273-175-6 68952-81-8 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), lämpökrakattu hiilivetyjakotislausstabilointiyk-
sikkö, maaöljykoksaus; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislausstabiloimalla lämpökra-
kattuja hiilivetyjä maaöljyn koksausprosessista. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-110-00-6 273-176-1 68952-82-9 H, K
Kaasut (maaöljy), kevyet höyrykrakatut, butadieenikonsentraatti; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita lämpökrakkaus-
prosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa C4.)649-111-00-1 273-265-5 68955-28-2 H, K
Kaasut (maaöljy), suoratisleteollisuusbensiinin katalyyttinen reformointiyk-
sikkö stabilointiyksikkö yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla suora-
tisleteollisuusbensiiniä ja jakotislaamalla koko virta. Koostuu tyydyttyneistä
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta
C4:ään.)649-112-00-7 273-270-2 68955-34-0 H, K
Hiilivedyt, C4; Maaöljykaasu 649-113-00-2 289-339-5 27741-01-3 H, K
Alkaanit C1-4-rikas, C3-rikas; Maaöljykaasu 649-114-00-8 292-456-4 90622-55-2 H, K
Kaasut (maaöljy), höyrykrakkausyksikkö C3-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla höyrykrakkausprosessin
tuotteita. Koostuu pääasiassa propyleenistä, mukana propaania, ja kiehuu
likimäärin välillä –70 °C:sta 0 °C:seen.)649-115-00-3 295-404-9 92045-22-2 H, K
Hiilivedyt, C4, höyrykrakkausyksikkötisle; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla höyrykrakkausprosessin
tuotteita. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on C4, pääasiassa
1-buteenista ja 2-buteenista, sisältää myös butaania ja isobuteenia ja kiehuu
likimäärin välillä –12 °C:sta 5 °C:seen.)649-116-00-9 295-405-4 92045-23-3 H, K29.5.2007 L 136/158 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Maaöljykaasut, nesteytetty, makeutettu, C4-fraktio; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu altistamalla nesteytetty maaöljykaa-
suseos makeutusprosessille merkaptaanien hapettamiseksi tai happamien
epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä ja tyydyt-
tymättömistä C4-hiilivedyistä.)649-117-00-4 295-463-0 92045-80-2 H, K
Jalosteet (maaöljy), höyrykrakattu C4-fraktio kupariammoniumasetaattiuute,
C3-5- ja C3-5-tyydyttymätön, butadieenivapaa; Maaöljykaasu649-119-00-5 307-769-4 97722-19-5 H, K
Kaasut (maaöljy), amiinisysteemin syöte; jalostuskaasu
(Syötekaasu amiinisysteemiin vetysulfidin poistamiseksi. Koostuu pääasiassa
vedystä. Hiilimonoksidia, hiilidioksidia, rikkivetyä ja alifaattisia hiilivetyjä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een, saattaa myös olla
paikalla.)649-120-00-0 270-746-1 68477-65-6 H, K
Kaasut (maaöljy), bentseeniyksikön vetyrikinpoistoyksikön poisto; jalostus-
kaasu
(Bentseeniyksikön tuottamat poistokaasut. Koostuu pääasiassa vedystä.
Hiilimonoksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C6:een, mukaan lukien bentseeni, saattaa myös olla paikalla.)649-121-00-6 270-747-7 68477-66-7 H, K
Kaasut (maaöljy), bentseeniyksikön kierrätys, vetyrikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kierrättämällä bentseeniyksikön
kaasuja. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana pieniä määriä hiilimonoksidia
ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on välillä C1:stä C6:een.)649-122-00-1 270-748-2 68477-67-8 H, K
Kaasut (maaöljy), sekoiteöljy, vety-typpi-rikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu sekoiteöljyn tislauksesta. Koostuu
pääasiassa vedystä ja typestä, mukana useita pieniä määriä hiilimonoksidia,
hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-123-00-7 270-749-8 68477-68-9 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin strippaus-
yksikkö yläpuolella; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoidun teolli-
suusbensiinin stabiloinnista. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-124-00-2 270-759-2 68477-77-0 H, K29.5.2007 L 136/159 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), C6-8-katalyyttisen reformointiyksikön kierrätys; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita C6–C8katalyytti-
sestä reformoinnista ja kierrätetty vedyn säilyttämiseksi. Koostuu pääasiassa
vedystä. Saattaa myös sisältää useita pieniä määriä hiilimonoksidia, hiili-
dioksidia, typpeä ja hiilivetyjä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C1:stä
C6:een.)649-125-00-8 270-760-3 68477-80-5 H, K
Kaasut (maaöljy), C6-8-katalyyttinen reformointiyksikkö; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita C6-8syötteen
katalyyttisestä reformoinnista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C1:stä C5:een, ja vedystä.)649-126-00-3 270-762-9 68477-81-6 H, K
Kaasut (maaöljy), C6-8katalyyttisen reformointiyksikön kierrätys, vetyrikas;
jalostuskaasu649-127-00-9 270-763-4 68477-82-7 H, K
Kaasut (maaöljy), C2-palautusvirta; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu erottamalla vety kaasuvirrasta, joka
koostuu pääasiassa vedystä, jonka mukana on pieniä määriä typpeä, hiili-
monoksidia, metaania, etaania ja etyleeniä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
kuten metaanista, etaanista ja etyleenistä, mukana pieniä määriä vetyä,
typpeä ja hiilimonoksidia.)649-128-00-4 270-766-0 68477-84-9 H, K
Kaasut (maaöljy), kuiva hapan, kaasunkonsentrointiyksikön poistot; jalos-
tuskaasu
(Monimutkainen seos kuivia kaasuja kaasunkonsentrointiyksiköstä.
Koostuu vedystä, vetysulfidista ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pää-
asiassa välillä C1:stä C3:een.)649-129-00-X 270-774-4 68477-92-9 H, K
Kaasut (maaöljy), kaasukonsentraatio uudelleenabsorberitisle; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita yhdistetyistä
kaasuvirroista kaasukonsentraatin uudelleenabsorberissa. Koostuu pää-
asiassa vedystä, hiilimonoksidista, hiilidioksidista, typestä, vetysulfidista ja
hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat välillä C1:stä C3:een.)649-130-00-5 270-776-5 68477-93-0 H, K
Kaasut (maaöljy), vetyabsorbointiyksikön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu absorboimalla vetyä vetyrikkaasta virrasta.
Koostuu vedystä, hiilimonoksidista, typestä ja metaanista, mukana pieniä
määriä C2-hiilivetyjä.)649-131-00-0 270-779-1 68477-96-3 H, K
Kaasut (maaöljy), vetyrikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, erotettu kaasuna hiilivetykaasuista jäähdyttämällä.
Koostuu pääasiassa vedystä, mukana useita pieniä määriä hiilimonoksidia,
typpeä, metaania ja C2-hiilivetyjä.)649-132-00-6 270-780-7 68477-97-4 H, K29.5.2007 L 136/160 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), vetykäsittelijän kierrätyssekoiteöljy, vety- ja typpirikas;
jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu kierrätetystä vetykäsitellystä sekoiteöljystä.
Koostuu pääasiassa vedystä ja typestä, mukana monia pieniä määriä hiili-
monoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C5:een.)649-133-00-1 270-781-2 68477-98-5 H, K
Kaasut (maaöljy), kierrätys, vetyrikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu kierrätetyistä reaktorikaasuista. Koostuu pää-
asiassa vedystä, mukana monia pieniä määriä hiilimonoksidia, hiilidiok-
sidia, typpeä, vetysulfidia ja tyydyttyneitä alifaattisia hiilivetyjä, joiden hiili-
luku on välillä C1:stä C5:een.)649-134-00-7 270-783-3 68478-00-2 H, K
Kaasut (maaöljy), reformointiyksikön korvaus, vetyrikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoijista. Koostuu pääasiassa vedystä,
mukana monia pieniä määriä hiilimonoksidia ja alifaattisia hiilivetyjä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-135-00-2 270-784-9 68478-01-3 H, K
Kaasut (maaöljy), reformoiva vetykäsittelijä; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoivasta vetykäsittelyprosessista. Koostuu
pääasiassa vedystä, metaanista ja etaanista, mukana monia pieniä määriä
vetysulfidia ja alifaattisia hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C3:sta C5:een.)649-136-00-8 270-785-4 68478-02-4 H, K
Kaasut (maaöljy), reformoiva vetykäsittelijä, vety- ja metaanirikas; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoivasta vetykäsittelyprosessista. Koostuu
pääasiassa vedystä ja metaanista, mukana monia pieniä määriä hiilimonok-
sidia, hiilidioksidia, typpeä ja tyydyttyneitä alifaattisia hiilivetyjä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C5:een.)649-137-00-3 270-787-5 68478-03-5 H, K
Kaasut (maaöljy), reformoivan vetykäsittelijän korvaus, vetyrikas; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoivasta vetykäsittelyprosessista. Koostuu
pääasiassa vedystä, mukana monia pieniä määriä hiilimonoksidia ja alifaat-tisia hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C
1:stä C5:een.)649-138-00-9 270-788-0 68478-04-6 H, K29.5.2007 L 136/161 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), lämpökrakkaustisle; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu lämpökrakkausprosessin tuotteiden tislauk-
sesta. Koostuu vedystä, vetysulfidista, hiilimonoksidista, hiilidioksidista ja
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-139-00-4 270-789-6 68478-05-7 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisen krakkausyksikön jakotislausabsor-
bointiyksikkö; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen krakkausprosessin
tuotteiden uudelleenjakotislauksesta. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-140-00-X 270-805-1 68478-25-1 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
separaattori; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla suora-
tisleteollisuusbensiiniä. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-141-00-5 270-807-2 68478-27-3 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
stabilointiyksikkö; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoidun teolli-
suusbensiinin stabiloinnista. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-142-00-0 270-808-8 68478-28-4 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), krakatun tisleen vetykäsittelijäseparaattori; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä krakattuja tisleitä
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä alifaatti-
sista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-143-00-6 270-809-3 68478-29-5 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä suoratisleteollisuusbensiinin
separaattori; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla rikki vedyn avulla suo-
rajuoksutetusta teollisuusbensiinistä. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C6:een.)649-144-00-1 270-810-9 68478-30-8 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti reformoitu suoratisleteollisuusbensiinin
stabilointiyksikkö yläpuolella; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla
suoratisleteollisuusbensiiniä ja tämän jälkeen jakotislaamalla koko virta.
Koostuu vedystä, metaanista, etaanista ja propaanista.)649-145-00-7 270-999-8 68513-14-4 H, K29.5.2007 L 136/162 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), reformointiyksikön sivuvirran korkeapaineisen erotussäi-
liön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu korkeapaineisesti leimahduttamalla reformoin-
tireaktorin sivuvirtaa. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana monia pieniä
määriä metaania, etaania ja propaania.)649-146-00-2 271-003-4 68513-18-8 H, K
Kaasut (maaöljy), reformointiyksikön sivuvirran matalapaineisen erotussäi-
liön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu matalapaineisesti leimahduttamalla reformoin-
tireaktorin sivuvirtaa. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana monia pieniä
määriä metaania, etaania ja propaania.)649-147-00-8 271-005-5 68513-19-9 H, K
Kaasut (maaöljy), öljynjalostuskaasutisleen poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, erotettu tislaamalla kaasuvirtaa, joka sisältää vetyä,
hiilimonoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on välillä C1:stä
C6:een, tai saatu krakkaamalla etaania ja propaania. Koostuu hiilivedyistä,
joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C1:stä C2:een, vedystä, typestä ja
hiilimonoksidista.)649-148-00-3 271-258-1 68527-15-1 H, K
Kaasut (maaöljy), bentseeniyksikön vetykäsittelijä pentaaninpoistoyksikkö
yläpuolella; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu käsittelemällä bentseeniyksikön syötettä
vedyllä katalyytin läsnä ollessa, jonka jälkeen poistetaan pentaani. Koostuu
pääasiassa vedystä, etaanista ja propaanista, mukana monia pieniä määriä
typpeä, hiilimonoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuvut ovat
pääasiassa välillä C1:stä C6:een. Saattaa sisältää pieniä määriä bentseeniä.)649-149-00-9 271-623-5 68602-82-4 H, K
Kaasut (maaöljy), sekundäärisen absorbointiyksikön poisto, nesteytetty
katalyyttinen krakkausyksikkö yläpuolella jakotislauskolonni; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla yläpuolisia katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita nesteytetyssä katalyyttisessä krakkaajassa. Koostuu
vedystä, typestä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C3:een.)649-150-00-4 271-625-6 68602-84-6 H, K
Maaöljytuotteet, jalostuskaasut; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, joka koostuu pääasiassa vedystä, mukana pieniä
määriä metaania, etaania ja propaania.)649-151-00-X 271-750-6 68607-11-4 H, K
Kaasut (maaöljy), vetykrakkaava matalapaineinen separaattori; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu vetykrakkausprosessireaktorin sivuvirran
neste-höyry-erotuksesta. Koostuu pääasiassa vedystä ja tyydyttyneistä hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-152-00-5 272-182-1 68783-06-2 H, K29.5.2007 L 136/163 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), jalostus; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu useista maaöljyn jalostusoperaatioista. Koostuu
vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-153-00-0 272-338-9 68814-67-5 H, K
Kaasut (maaöljy), bensiinin reformointiyksikön tuotteiden separaattorin
poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu nafteenien kemiallisesta reformoinnista
aromaateiksi. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään.)649-154-00-6 272-343-6 68814-90-4 H, K
Kaasut (maaöljy), vedyllä käsitellyn happaman kerosiinin pentaaninpois-
toyksikkö stabilointiyksikön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu vetykäsitellyn kerosiinin pentaaninpoistostabi-
loinnista. Koostuu pääasiassa vedystä, metaanista, etaanista ja propaanista,
mukana monia pieniä määriä typpeä, rikkivetyä, hiilimonoksidia ja hiilive-
tyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä C5:een.)649-155-00-1 272-775-5 68911-58-0 H, K
Kaasut (maaöljy), vetykäsitellyn happaman kerosiinin erotussäiliö; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu yksikön, joka käsittelee hapanta kerosiinia
vedyllä katalyytin läsnä ollessa, leimahdusrummusta. Koostuu pääasiassa
vedystä ja metaanista, mukana monia pieniä määriä typpeä, hiilimonok-
sidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C5:een.)649-156-00-7 272-776-0 68911-59-1 H, K
Kaasut (maaöljy), tisleen yhdistäjän rikinpoistostrippausyksikön poisto;
jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, stripattu yhdistäjärikinpoistoprosessin nestemäisestä
tuotteesta. Koostuu rikkivedystä, metaanista, etaanista ja propaanista.)649-157-00-2 272-873-8 68919-01-7 H, K
Kaasut (maaöljy), nesteytetyn katalyyttisen krakkausyksikköjakotislauksen
poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla nesteytetyn katalyyttisen krak-
kausprosessin yläpuolista tuotetta. Koostuu vedystä, rikkivedystä, typestä ja
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-158-00-8 272-874-3 68919-02-8 H, K
Kaasut (maaöljy), nesteytetty katalyyttinen krakkausyksikkö pesee sekun-
däärisen absorbointiyksikön pois; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu pesemällä yläpuolista kaasua nesteytetystä
katalyyttisestä krakkaajasta. Koostuu vedystä, typestä, metaanista, etaanista
ja propaanista.)649-159-00-3 272-875-9 68919-03-9 H, K
Kaasut (maaöljy), raskaan tisleen vetykäsittelijärikinpoistostrippausyksikön
poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, stripattu raskaan tisleen vetykäsittelyrikinpoistopro-
sessin nestemäisestä tuotteesta. Koostuu vedystä, rikkivedystä ja tyydytty-
neistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-160-00-9 272-876-4 68919-04-0 H, K29.5.2007 L 136/164 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), bensiinin reformointiyksikköstabilointiyksikön poisto,
kevyiden loppujen jakotislaus; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla kevyitä loppuja platinarefor-
merin platinareaktoreista. Koostuu vedystä, metaanista, etaanista ja propaa-
nista.)649-161-00-4 272-880-6 68919-07-3 H, K
Kaasut (maaöljy), esileimahdustornin poisto, raakatisle; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu ensimmäisestä tornista, jota käytetään
raakaöljyn tislauksessa. Koostuu typestä ja tyydyttyneistä alifaattisista hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-162-00-X 272-881-1 68919-08-4 H, K
Kaasut (maaöljy), tervastrippausyksikön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu pelkistetyn raakaöljyn jakotislauksesta.
Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C4:ään.)649-163-00-5 272-884-8 68919-11-9 H, K
Kaasut (maaöljy), yhdistäjästrippausyksikön poisto; jalostuskaasu
(Seos vetyä ja metaania, saatu yhdistäjäyksikön tuotteiden jakotislauksesta.)649-164-00-0 272-885-3 68919-12-0 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä katalyyttisesti teollisuusben-
siinin separaattori; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu teollisuusbensiinin rikinpoistosta
vedyn avulla. Koostuu vedystä, metaanista, etaanista ja propaanista.)649-165-00-6 273-173-5 68952-79-4 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), suoratisleen teollisuusbensiinin vetyrikinpoistoyk-
sikkö; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu suorajuoksutetun teollisuusbensiinin rikinpois-
tosta vedyn avulla. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-166-00-1 273-174-0 68952-80-7 H, K
Kaasut (maaöljy), imeytysabsorbointiyksikön poisto, nesteytetyn katalyyt-
tisen krakkausyksikön ja kaasuöljyn rikinpoiston yläpuolinen jakotislaus;
jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla tuotteita nesteytetystä katalyyt-
tisestä krakkaajasta ja kaasuöljyn rikinpoistajasta. Koostuu vedystä ja hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-167-00-7 273-269-7 68955-33-9 H, K
Kaasut (maaöljy), raakatisle ja katalyyttinen krakkaus; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu raakatislaus- ja katalyyttisestä krakkausproses-
seista. Koostuu vedystä, rikkivedystä, typestä, hiilimonoksidista ja parafiini-
sista ja oleiinisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C6:een.)649-168-00-2 273-563-5 68989-88-8 H, K29.5.2007 L 136/165 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), kaasuöljydietanoliamiinipesurin poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu poistamalla rikki kaasuöljystä dietanoliamii-
nilla. Koostuu pääasiassa rikkivedystä, vedystä ja alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on välillä C1:stä C5:een.)649-169-00-8 295-397-2 92045-15-3 H, K
Kaasut (maaöljy), kaasuöljyn vetyrikinpoiston sivuvirta; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu erottamalla nestefaasi hydrausreaktion sivuvir-
rasta. Koostuu pääasiassa vedystä, rikkivedystä ja alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-170-00-3 295-398-8 92045-16-4 H, K
Kaasut (maaöljy), kaasuöljyn vetyrikinpoiston puhallus; jalostuskaasu
(Monimutkainen kaasuseos, saatu reformoijasta ja hydrausreaktorin tyhjen-
nyksistä. Koostuu pääasiassa vedystä ja alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:een.)649-171-00-9 295-399-3 92045-17-5 H, K
Kaasut (maaöljy), hydraajan sivuvirran erotussäiliön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen kaasuseos, saatu leimahduttamalla sivuvirrat hydrausreak-
tion jälkeen. Koostuu pääasiassa vedystä ja alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-172-00-4 295-400-7 92045-18-6 H, K
Kaasut (maaöljy), teollisuusbensiinin höyrykrakkauksen korkeapaineinen
jäännös; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu sekoituksena teollisuusbensiinin höyrykrak-
kausprosessin kondensoitumattomista osista sekä myöhempien tuotteiden
valmistelusta saaduista jäännöskaasuista. Koostuu pääasiassa vedystä ja
parafiinisista ja olefiinisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa
välillä C1:stä C5:een, joihin saattaa olla sekoittuneena luonnonkaasua.)649-173-00-X 295-401-2 92045-19-7 H, K
Kaasut (maaöljy), jäännöksen viskositeetinvähennyksen poisto; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu jäännösten viskositeetinvähennyksestä uunissa.
Koostuu pääasiassa rikkivedystä ja parafiinisista ja olefiinisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-174-00-5 295-402-8 92045-20-0 H, K
Kaasut (maaöljy), C3-4; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita raakaöljyn krak-
kauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C3:sta C4:ään,
pääasiassa propaanista ja propyleenistä, ja kiehuu likimäärin välillä
–51 °C:sta –1 °C:seen.)649-177-00-1 268-629-5 68131-75-9 H, K29.5.2007 L 136/166 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakattu tisle ja katalyyttisesti
krakatun teollisuusbensiinin jakotislausabsorbointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joka on saatu tislaamalla tuotteita kata-
lyyttisesti krakatuista tisleistä ja katalyyttisesti krakatusta teollisuusbensii-
nistä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C1:stä
C4:ään.)649-178-00-7 269-617-2 68307-98-2 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti polymeroidun teollisuusbensiinijako-
tislauksen stabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä teollisuusbensiinin polymeroinnin tuot-
teiden jakotislausstabiloinnista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on välillä C1:stä C4:ään.)649-179-00-2 269-618-8 68307-99-3 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinijako-
tislauksen stabilointiyksikkö, rikkivetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislausstabiloimalla katalyytti-
sesti reformoitua teollisuusbensiiniä ja josta on poistettu rikkivety amiini-
käsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C4:een.)649-180-00-8 269-619-3 68308-00-9 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), krakatun tisleen vetykäsittelijästrippausyksikkö;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä lämpökrakattuja
tisleitä vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-181-00-3 269-620-9 68308-01-0 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), suoratisleen tisleen vetyrikinpoistoyksikkö, vetysul-
fidivapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutettujen tisleiden kata-
lyyttisestä rikinpoistosta vedyn avulla ja josta on poistettu rikkivety amiini-
käsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C4:een.)649-182-00-9 269-630-3 68308-10-1 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), kaasuöljyn katalyyttinen krakkausabsorbointiyk-
sikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kaasuöljyn katalyyttisen krak-
kauksen tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-183-00-4 269-623-5 68308-03-2 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), kaasun talteenottolaitos; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä sekalaisten hiilivetyvirtojen tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C5:een.)649-184-00-X 269-624-0 68308-04-3 H, K29.5.2007 L 136/167 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Jäännöskaasu (maaöljy), kaasun talteenottolaitoksen etaaninpoistoyksikkö;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä sekalaisten hiilivetyvirtojen tuotteiden
tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C4:ään.)649-185-00-5 269-625-6 68308-05-4 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä tisleen ja rikki poistettu
vedyllä teollisuusbensiinin jakotislauskolonni, happovapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla teollisuusbensiiniä ja
tislattuja hiilivetyvirtoja, käsitelty happamien epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-186-00-0 269-626-1 68308-06-5 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä tyhjökaasuöljystrippausyk-
sikkö, rikkivetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjökaasuöljyn, josta on poistettu
rikki vedyn avulla katalyyttisesti, strippausstabiloinnista, vetysulfidi on
poistettu amiinikäsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-187-00-6 269-627-7 68308-07-6 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), kevyen suoratisleteollisuusbensiinin stabilointiyk-
sikkö, rikkivetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kevyen suorajuoksutetun teollisuus-
bensiinin jakotislausstabiloinnista ja josta on poistettu rikkivety amiinikä-
sittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C5:een.)649-188-00-1 269-629-8 68308-09-8 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), propaani-propyleenialkylointisyöte valmistelevaan
etaaninpoistoyksikköön; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla propaanin reaktiotuot-
teita propyleenin kanssa. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C4:een.)649-189-00-7 269-631-9 68308-11-2 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), tyhjökaasuöljyn vetyrikinpoistoyksikkö, rikkivety-
vapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjökaasuöljyn katalyyttisestä rikin-
poistosta vedyn avulla ja josta on poistettu rikkivety amiinikäsittelyllä.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C6:een.)649-190-00-2 269-632-4 68308-12-3 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakattu yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krakkaus-
prosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C3:sta C5:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –48 °C:sta
32 °C:seen.)649-191-00-8 270-071-2 68409-99-4 H, K29.5.2007 L 136/168 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Alkaanit, C1-2; Maaöljykaasu 649-193-00-9 270-651-5 68475-57-0 H, K
Alkaanit, C2-3; Maaöljykaasu 649-194-00-4 270-652-0 68475-58-1 H, K
Alkaanit, C3-4; Maaöljykaasu 649-195-00-X 270-653-6 68475-59-2 H, K
Alkaanit, C4-5; Maaöljykaasu 649-196-00-5 270-654-1 68475-60-5 H, K
Polttokaasut; Maaöljykaasu
(Seos kevyitä kaasuja. Koostuu pääasiassa vedystä ja/tai matalamolekyylipai-
noisista hiilivedyistä.)649-197-00-0 270-667-2 68476-26-6 H, K
Polttokaasut, raakaöljytisleet; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos kevyitä kaasuja, saatu raakaöljyntislauksesta ja teolli-
suusbensiinin katalyyttisestä reformoinnista. Koostuu vedystä ja hiilive-
dyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C1:stä C4:ään ja jotka kiehuvat
likimäärin välillä –217 °C:sta –12 °C:seen.)649-198-00-6 270-670-9 68476-29-9 H, K
Hiilivedyt, C3-4; Maaöljykaasu 649-199-00-1 270-681-9 68476-40-4 H, K
Hiilivedyt, C4-5; Maaöljykaasu 649-200-00-5 270-682-4 68476-42-6 H, K
Hiilivedyt, C2-4, C3-rikas; Maaöljykaasu 649-201-00-0 270-689-2 68476-49-3 H, K
Maaöljykaasut, nesteytetyt; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn tislauksesta. Koostuu
hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C3:sta C7:ään ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä –40 °C:sta 80 °C:seen.)649-202-00-6 270-704-2 68476-85-7 H, K, S
Maaöljykaasut, nesteytetyt, makeutetut; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu nesteytetystä maaöljykaasuseoksesta
hapettamalla merkaptaanit tai poistamalla happamat epäpuhtaudet makeu-
tusprosessilla. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä
C3:sta C7:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –40 °C:sta 80 °C:seen.)649-203-00-1 270-705-8 68476-86-8 H, K, S
Kaasut (maaöljy), C3-4, isobutaanirikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä tyydyttyneiden ja tyydyttymättömien hiili-
vetyjen, joiden hiililuvut tavallisesti ovat välillä C3:sta C6:een, pääasiassa
butaanin ja isobutaanin, tislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä ja tyydytty-
mättömistä hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat välillä C3:sta C4:ään, pää-
asiassa isobutaanista.)649-204-00-7 270-724-1 68477-33-8 H, K
Tisleet (maaöljy), C3-6, piperyleenirikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä tyydyttyneiden ja tyydyttymättömien
alifaattisten hiilivetyjen, joiden hiililuvut tavallisesti ovat välillä C3:sta
C6:een, tislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä ja tyydyttymättömistä hiilive-
dyistä, joiden hiililuvut ovat välillä C3:sta C6:een, pääasiassa piperylee-
neistä.)649-205-00-2 270-726-2 68477-35-0 H, K29.5.2007 L 136/169 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautuksia
Kaasut (maaöljy), butaanin jakotislauskolonnin ylimeno; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla butaanivirtaa. Koostuu
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C3:sta
C4:ään.)649-206-00-8 270-750-3 68477-69-0 H, K
Kaasut (maaöljy), C2-3; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen jakotislausprosessin
tuotteiden tislauksesta. Sisältää pääasiassa etaania, etyleeniä, propaania ja
propyleeniä.)649-207-00-3 270-751-9 68477-70-3 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun kaasuöljyn propaaninpoistoyk-
sikön pohjat, C4-rikas happovapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla katalyyttisesti
krakatun kaasuöljyn hiilivetyvirtaa ja käsitelty rikkivedyn ja muiden happa-
mien epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut
ovat välillä C3:sta C5:een, pääasiassa C4.)649-208-00-9 270-752-4 68477-71-4 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin butaaninpois-
toyksikön pohjat, C3-5-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teollisuus-
bensiinin stabiloinnista. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut
ovat pääasiassa välillä C3:sta C5:een.)649-209-00-4 270-754-5 68477-72-5 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), isomeroidun teollisuusbensiinin jakotislausstabi-
lointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu isomeerisoidun teollisuusbensiinin
jakotislausstabilointituotteista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luvut ovat pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-210-00-X 269-628-2 68308-08-7 H, K
Erioniitti 650-012-00-0 12510-42-8
Asbesti 650-013-00-6 12001-29-5
12001-28-4
132207-32-0
12172-73-5
77536-66-4
77536-68-6
77536-67-529.5.2007 L 136/170 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 2
Kohta 28 —Syöpää aiheuttavat aineet, ryhmä 2
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Beryllium 004-001-00-7 231-150-7 7440-41-7
Berylliumyhdisteet, paitsi alumiiniberylliumsilikaatit 004-002-00-2
Berylliumoksidi 004-003-00-8 215-133-1 1304-56-9 ESulfallaatti (ISO); dietyyli-2-klooriallyyliditiokarbamaatti 006-038-00-4 202-388-9 95-06-7
Dimetyylikarbamyylikloridi 006-041-00-0 201-208-6 79-44-7
Diatsometaani 006-068-00-8 206-382-7 334-88-3
Hydratsiini 007-008-00-3 206-114-9 302-01-2 E
N, N-Dimetyylihydratsiini 007-012-00-5 200-316-0 57-14-71,2-Dimetyylihydratsiini 007-013-00-0 540-73-8 E
Hydratsiinin suolat 007-014-00-6
Isobutyylinitriitti 007-017-00-2 208-819-7 542-56-3 EHydratsobentseeni; 1,2-difenyylihydratsiini 007-021-00-4 204-563-5 122-66-7
Hydratsiini-bis(3-karboksi-4-hydroksibentseenisulfonaatti) 007-022-00-X 405-030-1
Heksametyylifosforitriamidi 015-106-00-2 211-653-8 680-31-9
Dimetyylisulfaatti 016-023-00-4 201-058-1 77-78-1 E
Dietyylisulfaatti 016-027-00-6 200-589-6 64-67-51,3-Propaanisultoni 016-032-00-3 214-317-9 1120-71-4
Dimetyylisulfamyylikloridi 016-033-00-9 236-412-4 13360-57-1
Kaliumdikromaatti 024-002-00-6 231-906-6 7778-50-9 EAmmoniumdikromaatti 024-003-00-1 232-143-1 7789-09-5 E
Natriumdikromaatti 024-004-00-7 234-190-3 10588-01-9 E
Natriumdikromaatti, dihydraatti 024-004-01-4 234-190-3 7789-12-0 E
Kromyylidikloridi; kromioksikloridi 024-005-00-2 239-056-8 14977-61-8
Kaliumkromaatti 024-006-00-8 232-140-5 7789-00-6Kalsiumkromaatti 024-008-00-9 237-366-8 13765-19-0
Strontiumkromaatti 024-009-00-4 232-142-6 7789-06-2
Kromi(III)kromaatti 024-010-00-X 246-356-2 24613-89-6Kromi (VI)-yhdisteet paitsi bariumkromaatti sekä muualla direktiivin
67/548/ETY liitteessä I mainitut yhdisteet024-017-00-8 — —
Natriumkromaatti 024-018-00-3 231-889-5 7775-11-3 E
Kobolttidikloridi 027-004-00-5 231-589-4 7646-79-9 E
Kobolttisulfaatti 027-005-00-0 233-334-2 10124-43-3 EKaliumbromaatti 035-003-00-6 231-829-8 7758-01-229.5.2007 L 136/171 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kadmiumoksidi 048-002-00-0 215-146-2 1306-19-0 E
Kadmiumfluoridi 048-006-00-2 232-222-0 7790-79-6 E
Kadmiumkloridi 048-008-00-3 233-296-7 10108-64-2 E
Kadmiumsulfaatti 048-009-00-9 233-331-6 10124-36-4 EKadmiumsulfidi 048-010-00-4 215-147-8 1306-23-6 E
Kadmium (pyroforinen) 048-011-00-X 231-152-8 7440-43-9 E
Isopreeni (stabiloitu)
2-Metyyli-1,3-butadieeni601-014-00-5 201-143-3 78-79-5 D
Bentso[a]pyreeni; bentso[d, e,f]kryseeni 601-032-00-3 200-028-5 50-32-8
Bentso[a]antraseeni 601-033-00-9 200-280-6 56-55-3
Bentso(b)fluoranteeni; bentso(e)asefenantryleeni 601-034-00-4 205-911-9 205-99-2
Bentso(j)fluoranteeni 601-035-00-X 205-910-3 205-82-3Bentso(k)fluoranteeni 601-036-00-5 205-916-6 207-08-9
Dibents(a, h)antraseeni 601-041-00-2 200-181-8 53-70-3
Kryseeni 601-048-00-0 205-923-4 218-01-9Bentso[e]pyreeni 601-049-00-6 205-892-7 192-97-2
1,2-Dibromietaani; etyleenidibromidi 602-010-00-6 203-444-5 106-93-4 E
1,2-Dikloorietaani; etyleenidikloridi 602-012-00-7 203-458-1 107-06-2
1,2-Dibromi-3-klooripropaani 602-021-00-6 202-479-3 96-12-8
Bromietyleeni 602-024-00-2 209-800-6 593-60-2Trikloorietyleeni; Trikloorieteeni 602-027-00-9 201-167-4 79-01-6
Kloropreeni (stabiloitu)
2-Klooributa-1,3-dieeni602-036-00-8 204-818-0 126-99-8 D, E
α-Klooritolueeni; Bentsyylikloridi 602-037-00-3 202-853-6 100-44-7 E
α,α,α-Triklooritolueeni; bentsotrikloridi 602-038-00-9 202-634-5 98-07-71,2,3-Triklooripropaani 602-062-00-X 202-486-1 96-18-4 D
1,3-Dikloori-2-propanoli 602-064-00-0 202-491-9 96-23-1
Heksaklooribentseeni 602-065-00-6 204-273-9 118-74-11,4-Diklooribut-2-eeni 602-073-00-X 212-121-8 764-41-0 E
2,3-Dibromipropan-1-oli; 2,3-Dibromi-1-propanoli 602-088-00-1 202-480-9 96-13-9 E
α,α,α,4-Tetraklooritolueeni
p-Klooribentsotrikloridi602-093-00-9 226-009-1 5216-25-1 E
Etyleenioksidi; oksiraani 603-023-00-X 200-849-9 75-21-8
2,3-Epoksi-1-klooripropaani; epikloorihydriini 603-026-00-6 203-439-8 106-89-8
Propyleenioksidi; 1,2-Epoksipropaani; Metyylioksiraani 603-055-00-4 200-879-2 75-56-9 E2,2-Bioksiraani; 1,2:3,4-diepoksibutaani 603-060-00-1 215-979-1 1464-53-529.5.2007 L 136/172 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
2,3-Epoksipropan-1-oli; glysidoli 603-063-00-8 209-128-3 556-52-5 E
Fenyyliglysidyylieetteri; 2,3-Epoksipropyylifenyylieetteri; 1,2-Epoksi-3-
fenoksipropaani603-067-00-X 204-557-2 122-60-1 E
Styreenioksidi; (epoksietyyli)bentseeni; fenyylioksiraani 603-084-00-2 202-476-7 96-09-3
Furaani 603-105-00-5 203-727-3 110-00-9 ER-2,3-Epoksi-1-propanoli 603-143-00-2 404-660-4 57044-25-4 E(R)-1-Kloori-2,3-epoksipropaani 603-166-00-8 424-280-2 51594-55-9
4-Amino-3-fluorifenoli 604-028-00-X 402-230-0 399-95-1
5-Allyyli-1,3-bentsodioksoli; safroli 605-020-00-9 202-345-4 94-59-7 E3-Propanolidi; 1,3-propiolaktoni 606-031-00-1 200-340-1 57-57-84,4'-bis(Dimetyyliamino)bentsofenoni
Michlerin ketoni606-073-00-0 202-027-5 90-94-8
Uretaani (INN); Etyylikarbamaatti 607-149-00-6 200-123-1 51-79-6
Metyyliakryyliamidimetoksiasetaatti, joka sisältää ≥0,1 % akryyliamidia 607-190-00-X 401-890-7 77402-03-0
Metyyliakryyliamidiglykolaatti, joka sisältää ≥0,1 % akryyliamidia 607-210-00-7 403-230-3 77402-05-2
4-Metyylibentseenisulfonaatti- (S)-oksiraanimetanoli 607-411-00-X 417-210-7 70987-78-9Akryylinitriili 608-003-00-4 203-466-5 107-13-1 D, E2-Nitropropaani 609-002-00-1 201-209-1 79-46-9
2,4-Dinitrotolueeni [1]; dinitrotolueeni [2]; dinitrotolueeni, tekninen
laatu609-007-00-9 204-450-0 [1]
246-836-1 [2]121-14-2 [1]
25321-14-6 [2]E
5-Nitroasenafteeni 609-037-00-2 210-025-0 602-87-9
2-Nitronaftaleeni 609-038-00-8 209-474-5 581-89-54-nitrobifenyyli 609-039-00-3 202-204-7 92-93-3Nitrofeeni (ISO); 2,4-Dikloorifenyyli-4-nitrofenyylieetteri 609-040-00-9 217-406-0 1836-75-54-Nitroanisoli 609-047-00-7 202-052-1 91-23-6
2,6-Dinitrotolueeni 609-049-00-8 210-106-0 606-20-2 E
2,3-Dinitrotolueeni 609-050-00-3 210-013-5 602-01-7 E3,4-Dinitrotolueeni 609-051-00-9 210-222-1 610-39-9 E3,5-Dinitrotolueeni 609-052-00-4 210-566-2 618-85-9 E
Hydratsiini-tri-nitrometaani 609-053-00-X 414-850-9 —
2,5-Dinitrotolueeni 609-055-00-0 210-581-4 619-15-8 E2-Nitrotolueeni 609-065-00-5 201-853-3 88-72-2 EAtsobentseeni 611-001-00-6 203-102-5 103-33-3 EMetyyliatsoksimetyyliasetaatti 611-004-00-2 209-765-7 592-62-1
Dinatrium {5-[(4'-((2,6-hydroksi-3-((2-hydroksi-5-sulfofenyyli)atso)
fenyyli)atso)(1,1'-bifenyyli)-4-yl)atso]salikylaatti(4-)}kupraatti(2-); CI
Direct Brown 95611-005-00-8 240-221-1 16071-86-629.5.2007 L 136/173 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
4-o-Tolyyliatso-o-toluidiini; 4-amino-2',3-dimetyyliatsobentseeni; fast-
garnet-GBC-base; AAT; o-amino-atsotolueeni611-006-00-3 202-591-2 97-56-3
4-Aminoatsobentseeni 611-008-00-4 200-453-6 60-09-3
Bentsidiinipohjaiset atsoväriaineet, 4,4'-diaryyliatsobifenyyli väriaineet,
paitsi muualla direktiivin 67/548/ETY liitteessä I mainitut611-024-00-1 — —
Dinatrium 4-amino 3-[[4'-[(2,4-diaminofenyyli)atso][1,1'-bifenyyli]-4-
yyli]-atso]-5-hydroksi-6-(fenyyliatso)naftaleeni-2,7-disulfonaatti; C.l.
Direct Black 38611-025-00-7 217-710-3 1937-37-7
Tetranatrium 3,3'-[[1,1'-bifenyyli]-4,4'-diyylibis(atso)]bis[5-amino-4-
hydroksinaftaleeni-2,7-disulfonaatti]; C.l. Direct Blue 6611-026-00-2 220-012-1 2602-46-2
Dinatrium 3,3'-[[1,1'-bifenyyli]-4,4'-diyylibis(atso)]bis[4-aminonafta-
leeni-1-sulfonaatti); C.l. Direct Red 28611-027-00-8 209-358-4 573-58-0
o-Dianisidiinipohjaiset atsoväriaineet; 4,4'-diaryyliatso-3,3'-dimetoksibi-
fenyyliväriaineet paitsi muualla direktiivin 67/548/ETY liitteessä I mai-
nitut611-029-00-9 — —
o-Tolidiinipohjaiset väriaineet; 4,4'-diaryyliatso-3,3'-dimetyylibifenyyli-
väriaineet paitsi muualla direktiivin 67/548/ETY liitteessä I mainitut611-030-00-4 — —
1,4,5,8-Tetra-aminoantrakinoni; C.I. Disperse Blue 1 611-032-00-5 219-603-7 2475-45-8
6-Hydroksi-1-(3-isopropoksipropyyli)-4-metyyli-2-okso-5-[4-(fenyy-
liatso)fenyyli-atso]-1,2-dihydro-3-pyridiinikarbonitriili611-057-00-1 400-340-3 85136-74-9
(6-(4-Hydroksi-3-(2-metoksifenyyliatso)-2-sulfonaatto-7-naftyyliamino)-
1,3,5-triatsiini-2,4-diyyli)bis[(amino-1-metyyli-etyyli)ammonium]
formaatti611-058-00-7 402-060-7 108225-03-2
Trinatrium[4'-(8-asetyyliamino-3,6-disulfonaatto-2-naftyyliatso)-4''-(6-
bentsoyyliamino-3-sulfonaatto-2-naftyyliatso)bifenyyli-1,3',3'',1'''-tetrao-
laatto-O, O', O'', O''']kupari(II)611-063-00-4 413-590-3 164058-22-4
(Metyleenibis(4,1-fenyleeniatso(1-(3-(dimetyyliamino)propyyli)-1,2-
dihydro-6-hydroksi-4-metyyli-2-oksopyridiini-5,3-diyyli)))-1,1'-dipyridi-
nium¬dikloridi¬dihydrokloridi611-099-00-0 401-500-5 —
Fenyylihydratsiini [1] 612-023-00-9 202-873-5 [1] 100-63-0 [1] E
Fenyylihydratsiniumkloridi [2] 200-444-7 [2] 59-88-1 [2]Fenyylihydratsiniumhydrokloridi [3] 248-259-0 [3] 27140-08-5 [3]Fenyylihydratsinium sulfaatti (2:1) [4] 257-622-2 [4] 52033-74-6 [4]
2-Metoksianiliini; o-anisidiini 612-035-00-4 201-963-1 90-04-0 E3,3'-Dimetoksibentsidiini; o-dianisidiini 612-036-00-X 204-355-4 119-90-43,3'-Dimetoksibentsidiinin suolat; o-dianisidiinin suolat 612-037-00-53,3'-Dimetyylibentsidiini; o-tolidiini 612-041-00-7 204-358-0 119-93-74,4'-Diaminodifenyylimetaani; 4,4'-metyleenidianiliini 612-051-00-1 202-974-4 101-77-9 E
3,3'-Diklooribentsidiini; 3,3'-diklooribifenyyli-4,4'-bifenyleenidiamiini 612-068-00-4 202-109-0 91-94-1
3,3'-Diklooribentsidiinin suolat; 3,3'-dikloori-4,4'-bifenyleenidiamiinin
suolat612-069-00-X 210-323-0[1]
265-293-1[2]
277-822-3[3]612-83-9[1]
64969-34-2[2]
74332-73-3[3]
N-nitrosodimetyyliamiini; dimetyylinitrosamiini 612-077-00-3 200-549-8 62-75-9 E29.5.2007 L 136/174 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
2,2'-Dikloori-4,4'-metyleenidianiliini;
4,4'-Metyleenibis(2-kloorianiliini)612-078-00-9 202-918-9 101-14-4
2,2'-Dikloori-4,4'-metyleenidianiliinin suolat; 4,4'-metyleenibis(2-
kloorianiliinin) suolat612-079-00-4
3,3'-Dimetyylibentsiniidin suolat; o-tolidiinin suolat 612-081-00-5 210-322-5[1]
265-294-7[2]
277-985-0[3]612-82-8[1]
64969-36-4[2]
74753-18-7[3]
1-Metyyli-3-nitro-1-nitrosoguanidiini 612-083-00-6 200-730-1 70-25-7
4,4'-Metyleenidi-o-toluidiini 612-085-00-7 212-658-8 838-88-0
2,2'-(Nitrosoimino)bisetanoli 612-090-00-4 214-237-4 1116-54-7o-Toluidiini 612-091-00-X 202-429-0 95-53-4Nitrosodipropyyliamiini 612-098-00-8 210-698-0 621-64-7
4-Metyyli-m-fenyleenidiamiini 612-099-00-3 202-453-1 95-80-7
Tolueeni-2,4-diammoniumsulfaatti 612-126-00-9 265-697-8 65321-67-74-Kloorianiliini 612-137-00-9 203-401-0 106-47-8
Diaminotolueeni, tekninen tuote- aineiden [2] ja [3] seos
metyylifenyleenidiamiini [1]
4-metyyli-m-fenyleenidiamiini [2]2-metyyli-m-fenyleenidiamiini [3]612-151-00-5 246-910-3[1]
202-453-1 [2]
212-513-9 [3]25376-45-8 [1]
95-80-7 [2]
823-40-5 [3]E
4-Kloori-o-toluidiini [1]
4-Kloori-o-toluidiinihydrokloridi [2]612-196-00-0 202-441-6 [1]
221-627-8 [2]95-69-2 [1]
3165-93-3 [2]E
2,4,5-Trimetyylianiliini [1]
2,4,5-Trimetyylianiliinihydrokloridi [2]612-197-00-6 205-282-0 [1]-[2] 137-17-7 [1]
21436-97-5 [2]E
4,4′-Tiodianiliini [1] ja sen suolat 612-198-00-1 205-370-9 [1] 139-65-1 [1] E
4,4′-Oksidianiliini [1] ja sen suolat
p-Aminofenyylieetteri [1]612-199-00-7 202-977-0 [1] 101-80-4 [1] E
2,4-Diaminoanisoli [1]
4-Metoksi-m-fenyleenidiamiini2,4-Diaminoanisolisulfaatti [2]612-200-00-0 210-406-1 [1]
254-323-9 [2]615-05-4 [1]
39156-41-7 [2]
N,N,N',N'-Tetrametyyli-4,4'- metyleenidianiliini 612-201-00-6 202-959-2 101-61-1
C.I. Basic Violet 3 jossa ≥0,1 % Michlerin ketonia (EY-nro 202-027-5) 612-205-00-8 208-953-6 548-62-9 E
6-Metoksi-m-toluidiini
p-Kresidiini612-209-00-X 204-419-1 120-71-8 E
Etyleeni-imiini; atsiridiini 613-001-00-1 205-793-9 151-56-4
2-Metyyliatsiridiini; Propyleeni-imiini 613-033-00-6 200-878-7 75-55-8 EKaptafoli (ISO); 1,2,3,6-tetrahydro-N-(1,1,2,2-tetrakloorietyylitio) ftaali-
imidi613-046-00-7 219-363-3 2425-06-129.5.2007 L 136/175 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Karbadoksi (INN); metyyli-3-(kinoksalin-2-yylimetyleeni)karbatsaatti-
1,4-dioksidi; 2-(metoksikarbonyylihydratsonometyyli) kinoksaliini-1,4-
dioksidi613-050-00-9 229-879-0 6804-07-5
Seos: 1,3,5-tris(3-aminometyylifenyyli)-1,3,5-(1H,3H,5H)-triatsiini-
2,4,6-trioni
Oligomeerien seos: 3,5-bis(3-aminometyylifenyyli)-1-poly[3,5-bis(3-
aminometyylifenyyli)-2,4,6-triokso-1,3,5-(1H,3H,5H)-triatsin-1-yyli]-
1,3,5-(1H,3H,5H)-triatsiini-2,4,6-trioni613-199-00-X 421-550-1 —
Akryyliamidi 616-003-00-0 201-173-7 79-06-1
Tioasetamidi 616-026-00-6 200-541-4 62-55-5
Seos: N-[3-hydroksi-2-(2-metyyliakryyloyyliamino-metoksi)propoksi-
metyyli]-2 metyyliakryyliamidi; N-[2,3-bis-(2-metyyliakryyloyyli-
aminometoksi)propoksimetyyli]-2 metyyliakryyliamidi; metakryyli-
amidi; 2-metyyli-N-(2 metyyliakryyloyyli-aminometoksimetyyli)akryyli-
amidi; N -(2,3-dihydroksipropoksimetyyli)-2-metyyliakryyliamidi616-057-00-5 412-790-8 —
Tisleet /kivihiiliterva), bentsolifraktio; Kevytöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla kivihiilitervaa.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä
C10:een ja tislautuvat likimäärin välillä 80 °C:sta 160 °C:seen.)648-001-00-0 283-482-7 84650-02-2
Tervapikiöljyt, ruskohiili; Kevytöljy
(Tisle ligniittitervasta, joka kiehuu likimäärin välillä 80 °C:sta
250 °C:seen. Koostuu pääsiassa alifaattisista ja aromaattisista hiilive-
dyistä ja monoemäksisistä fenoleista.)648-002-00-6 302-674-4 94114-40-6 J
Bentsoliesijuoksutukset, (kivihiili); Kevytöljytisle, matalalla kiehuva
(Tisle koksiuunikevytöljystä, joka tislautuu likimäärin alle 100 °C:ssa.
Koostuu pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä C4:stä C6:een.)648-003-00-1 266-023-5 65996-88-5 J
Tisleet (kivihiiliterva), bentsolifraktio, BTX rikas; Kevytöljytisle, mata-
lalla kiehuva
(Jäännös raakabentseenin tislaamisesta bentseeniesitisleiden poistami-
seksi. Koostuu pääasiassa bentseenistä, tolueenista ja ksyleeneistä, jotka
kiehuvat likimäärin välillä 75 °C:sta 200 °C:seen.)648-004-00-7 309-984-9 101896-26-8 J
Aromaattiset hiilivedyt, C6-10, C8-rikas; Kevytöljytisle, matalalla kiehuva 648-005-00-2 292-697-5 90989-41-6 J
Liuotinbensiini (kivihiili), kevyt; Kevytöljytisle, matalalla kiehuva 648-006-00-8 287-498-5 85536-17-0 J
Liuotinbensiini (kivihiili), ksyleeni-styreenijae; Kevytöljytisle, keski-
alueella kiehuva648-007-00-3 287-502-5 85536-20-5 J
Liuotinbensiini (kivihiili), sis. kumaronia ja styreeniä; Kevytöljytisle,
keskialueella kiehuva648-008-00-9 287-500-4 85536-19-2 J
Teollisuusbensiini (kivihiili), tislausjäännökset; Kevytöljytisle, korkealla
kiehuva
(Jäännös, joka jää jäljelle talteen otetun teollisuusbensiinin tislauksesta.
Koostuu pääasiassa naftaleenista sekä indeenin ja styreenin kondensaa-
tiotuotteista.)648-009-00-4 292-636-2 90641-12-6 J
Aromaattiset hiilivedyt, C8; Kevytöljytisle, korkealla kiehuva 648-010-00-X 292-694-9 90989-38-1 J29.5.2007 L 136/176 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Aromaattiset hiilivedyt, C8-9, hiilivetyhartsin polymeroinnin sivutuote;
Kevytöljytisle, korkealla kiehuva
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuottimen höyrystymisestä
tyhjössä plymerisoidusta hiilivetyhartsista. Koostuu pääasiassa aromaat-
tisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C8:sta C9:ään ja
jotka kiehuvat likimäärin välillä 120 °C:sta 215 °C:seen.)648-012-00-0 295-281-1 91995-20-9 J
Aromaattiset hiilivedyt, C9-12, bentseenitisle; Kevytöljytisle, korkealla
kiehuva648-013-00-6 295-551-9 92062-36-7 J
Uutejäännökset (kivihiili), alkalinen bentseenifraktio, happouute; Kevyt-
öljyuutejäännökset, matalalla kiehuva
(Uudelleentislaus, josta on poistettu tervahapot ja tervaemäkset,
tisleestä, joka on peräisin bitumipitoisen kivihiilen korkealämpötilai-
sesta tervasta, joka kiehuu likimäärin välillä 90 °C:sta 160 °C:seen.
Koostuu pääasiassa bentseenistä, tolueenista ja ksyleeneistä.)648-014-00-1 295-323-9 91995-61-8 J
Uutejäännös (kivihiiliterva), alkalinen bentseenifraktio, happouute;
Kevytöljyuutejäännökset, matalalla kiehuva
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uudelleen tislaamalla korkealäm-
pötilaista kivihiilitervan tislettä (tervahappo- ja tervaemäsvapaata).
Koostuu pääasiassa sivuketjuttomista ja sivuketjullisista monosyklisistä
aromaattisista hiilivedyistä, jotka kiehuvat välillä 85 °C —195 °C.)648-015-00-7 309-868-8 101316-63-6 J
Uutejäännökset (kivihiili), hapan bentseenifraktio; Kevytöljyuutejään-
nökset, matalalla kiehuva
(Hapan lietesivutuote raa'an korkealämpötilaisen kivihiilen rikkihappo-
jalostuksesta. Koostuu pääasiassa rikkihaposta ja orgaanisista yhdis-
teistä.)648-016-00-2 298-725-2 93821-38-6 J
Uutejäännökset (kivihiili), kevytöljy alkalinen, tislaus yläpuolella; Kevyt-
öljyuutejäännökset, matalalla kiehuva
(Ensimmäinen fraktio aromaattisten hiilivetyjen, kumaroni-, naftaleeni-
ja indeenirikkaiden esijakotislauksen pohjaöljyjen tai pestyn karbo-
liöljyn, joka kiehuu selvästi alle 145 °C:ssa, tisleestä. Koostuu pääasiassa
C7- ja C8alifaattisista ja aromaattisista hiilivedyistä.)648-017-00-8 292-625-2 90641-02-4 J
Uutejäännökset (kivihiili), kevytöljy alkalinen, happouute, indeeni-
fraktio; Kevytöljyuutejäännökset, keskialueella kiehuva648-018-00-3 309-867-2 101316-62-5 J
Uutejäännökset (kivihiili), kevytöljy alkalinen, indeeniteollisuusbensiini-
fraktio; Kevytöljyuutejäännökset, korkealla kiehuvat
(Tisle aromaattisista hiilivedyistä, kumaroni-, naftaleeni- ja indeenirik-
kaista esijakotislauksen pohjaöljyistä tai pestyistä karboliöljyistä, jotka
kiehuvat likimäärin välillä 155 °C:sta 180 °C:seen. Koostuu pääasiassa
indeenistä, indaanista ja trimetyylibentseeneistä.)648-019-00-9 292-626-8 90641-03-5 J
Liuotinbensiini (kivihiili); Kevytöljyuutejäännökset, korkealla kiehuvat
(Tisle joko korkealämpötilaisesta kivihiilitervasta, koksiuunikevytöljystä
tai kivihiilitervan emäksisestä uuteylijäämästä, jotka tislautuvat liki-
määrin välillä 130 °C:sta 210 °C:seen. Koostuu pääasiassa indeenistä ja
muista polysyklisistä rengassysteemeistä, jotka sisältävät yhden
aromaattisen renkaan. Saattaa sisältää fenoliyhdisteitä ja aromaattisia
typpiemäksiä.)648-020-00-4 266-013-0 65996-79-4 J29.5.2007 L 136/177 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (kivihiiliterva), kevytöljyt, neutraali fraktio; Kevytöljyuutejään-
nökset, korkealla kiehuvat
(Tisle korkealämpötilaisen kivihiilitervan jakotislauksesta. Koostuu
pääasiassa alkyylillä sivuketjullisista yksirenkaisista aromaattisista hiili-
vedyistä, jotka kiehuvat likimäärin välillä 135 °C:sta 210 °C:seen.
Saattaa myös sisältää tyydyttymättömiä hiilivetyjä, kuten indeeniä ja
kumaronia.)648-021-00-X 309-971-8 101794-90-5 J
Tisleet (kivihiiliterva), kevytöljyt, happouutteet; Kevytöljyuutejään-
nökset, korkealla kiehuvat
(Tämä öljy on monimutkainen seos aromaattisia hiilivetyjä, pääasiassa
indeeniä, naftaleenia, kumaronia, fenolia sekä o-, m- ja p-kresolia, ja
kiehuu välillä 140 °C:sta 215 °C:seen.)648-022-00-5 292-609-5 90640-87-2 J
Tisleet (kivihiiliterva), kevytöljyt; Karboliöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla kivihiilitervaa.
Koostuu aromaattisista ja muista hiilivedyistä, fenoliyhdisteistä ja
aromaattisista typpiyhdisteistä ja tislautuu likimäärin välillä 150 °C:sta
210 °C:seen.)648-023-00-0 283-483-2 84650-03-3 J
Tervapikiöljyt, kivihiili; Karboliöljy
(Tisle korkealämpötilaisesta kivihiilitervasta, joka tislautuu likimäärin
välillä 130 °C:sta 250 °C:seen. Koostuu pääasiassa naftaleenista, alkyyli-
naftaleenista, fenoliyhdisteistä ja aromaattisista typpiemäksistä.)648-024-00-6 266-016-7 65996-82-9 J
Uutejäännökset (kivihiili), kevytöljy alkalinen, happouute; Karboliöl-
jyuutejäännös
(Öljy, joka on tulosta emäspestyn karboliöljyn happopesusta pienten
määrien emäksisiä yhdisteitä (tervaemäksiä) poistamiseksi. Koostuu
pääasiassa indeenistä, indaanista ja alkyylibentseeneistä.)648-026-00-7 292-624-7 90641-01-3 J
Uutejäännökset (kivihiili), tervapikiöljy alkalinen; Karboliöljyuute-
jäännös
(Jäännös, joka on saatu kivihiilitervasta lipeäpesulla, kuten natrium-
hydroksidin vesiliuoksella, raakakivihiilen tervahappojen poistamisen
jälkeen. Koostuu pääasiassa naftaleeneista ja aromaattisista typpiemäk-
sistä.)648-027-00-2 266-021-4 65996-87-4 J
Uuteöljyt (kivihiili), kevytöljy; Happouute
(Uutevesiliuos, joka on tulosta emäspestyn karboliöljyn happopesusta.
Koostuu pääasiassa useiden aromaattisten typpiemästen, mukaan lukien
pyridiinin, kinoliinin ja niiden alkyylijohdannaisten happosuoloista.)648-028-00-8 292-622-6 90640-99-6 J
Pyridiini, alkyylijohdannaiset; Raakatervaemäkset
(Monimutkainen seos polyalkyloituja pyridiinejä, jotka on johdettu
kivihiilitervan tislauksesta tai korkealämpötilaisista, likimäärin yli 150
°C, tisleistä, jotka on saatu ammoniakin reaktiosta asetaldehydin,
formaldehydin tai paraformaldehydin kanssa.)648-029-00-3 269-929-9 68391-11-7 J
Tervaemäkset, kivihiili, pikoliinifraktio; Tisle-emäkset
(Pyridiiniemäkset, jotka kiehuvat likimäärin välillä 125 °C:sta 160
°C:seen, saatu tislaamalla neutraloitua happouutetta emäksiä sisältävästä
tervafraktiosta, joka on saatu tislaamalla bitumipitoisia kivihiilitervoja.
Koostuu pääasiassa lutidiineista ja pikoliineistä.)648-030-00-9 295-548-2 92062-33-4 J
Tervaemäkset, kivihiili, lutidiinifraktio; Tisle-emäkset 648-031-00-4 293-766-2 91082-52-9 J29.5.2007 L 136/178 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Uuteöljyt (kivihiili), tervaemäs, kollidiinifraktio; Tisle-emäkset
(Uute, joka on saatu happouuttamalla emäksiä raa'an kivihiilitervan
aromaattisia öljyjä, neutralisoimalla ja emäksiä tislaamalla. Koostuu
pääasiassa kollidiineista, aniliinista, toluidiineistä, lutidiineistä ja ksyli-
diineistä.)648-032-00-X 273-077-3 68937-63-3 J
Tervaemäkset (kivihiili), kollidiinifraktio; Tisle-emäkset
(Tislefraktio, joka kiehuu likimäärin välillä 181 °C:sta 186 °C:seen,
raakaemäksistä, jotka on saatu neutralisoiduista, happouutetuista
emäksiä sisältävistä tervafraktioista, jotka on saatu tislaamalla bitumipi-
toista kivihiilitervaa. Sisältää pääasiassa aniliinia ja kollidiineja.)648-033-00-5 295-543-5 92062-28-7 J
Tervaemäkset, kivihiili, aniliinifraktio; Tisle-emäkset
(Tislefraktio, joka kiehuu likimäärin välillä 180 °C:sta 200 °C:seen,
raakaemäksistä, jotka on saatu poistamalla fenolit ja emäkset karboloi-
dusta öljystä, joka on peräisin kivihiilitervan tislauksesta. Koostuu pää-
asiassa aniliinista, kollidiineista, lutidiineista ja toluidiineista.)648-034-00-0 295-541-4 92062-27-6 J
Tervaemäkset kivihiili, toluidiinifraktio; Tisle-emäkset 648-035-00-6 293-767-8 91082-53-0 J
Tisleet (maaöljy), alkeeni-alkyyni valmistuksen pyrolyysiöljy, sekoitettu
korkealämpötilaisen kivihiilitervan kanssa, indeenifraktio; Uudelleen-
tislaukset
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uudelleentislauksena bitumipi-
toisen kivihiilen korkealämpötilaisen tervan ja jäännösöljyjen, jotka on
saatu maaöljytuotteista tai luonnonkaasusta peräisin olevien alkeenien
tai alkyynien pyrolyyttisestä valmistuksesta, jakotislauksesta. Koostuu
pääasiassa indeenistä ja kiehuu likimäärin välillä 160 °C:sta
190 °C:seen.)648-036-00-1 295-292-1 91995-31-2 J
Tisleet (kivihiili), kivihiilitervan jäännöspyrolyysiöljyt, naftaleeniöljyt;
Uudelleentislaukset
(Jäännös, joka on saatu jakotislaamalla bitumipitoisen kivihiilen korkea-
lämpötilaista tervaa ja pyrolyysin ylijäämäöljyjä ja joka kiehuu liki-
määrin välillä 190 °C:sta 270 °C:seen. Koostuu pääasiassa sivuketjulli-
sista kaksirenkaisista aromaateista.)648-037-00-7 295-295-8 91995-35-6 J
Uuteöljyt (kivihiili), kivihiilitervan jäännöspyrolyysiöljyt, naftaleeniöljy,
tisle; Uudelleentislaukset
(Uudelleentislaus, saatu jakotislaamalla metyylinaftaleeniöljyä, joka on
saatu bitumipitoisen kivihiilen korkealämpötilaisesta tervasta ja josta
on poistettu fenolit ja emäkset, sekä pyrolyysin ylijäämäöljyistä, jotka
kiehuvat likimäärin välillä 220 °C:sta 230 °C:seen. Koostuu pääasiassa
sivuketjuttomista ja sivuketjullisista kaksirenkaisista aromaattisista hiili-
vedyistä.)648-038-00-2 295-329-1 91995-66-3 J
Uuteöljyt (kivihiili), kivihiilitervan jäännöspyrolyysiöljyt, naftaleeniöljyt;
Uudelleentislaukset
(Neutraali öljy, saatu poistamalla emäkset ja fenolit öljystä, joka on
saatu korkealämpötilaisen tervan ja pyrolyysin ylijäämäöljyjen tisleestä
ja joka kiehuu välillä 225 °C:sta 255 °C:seen. Koostuu pääasiassa sivu-
ketjullisista kaksirenkaisista aromaattisista hiilivedyistä.)648-039-00-8 310-170-0 122070-79-5 J
Uuteöljyt (kivihiili), kivihiilitervan jäännöspyrolyysiöljyt, naftaleeniöljy,
tislausjäännökset; Uudelleentislaukset
(Jäännös metyylinaftaleeniöljyn (peräisin bitumipitoisesta kivihiiliter-
vasta ja pyrolyysin ylijäämäöljyistä), josta on poistettu fenolit ja
emäkset, tislauksesta, kiehuu välillä 240 °C:sta 260 °C:seen. Koostuu
pääasiassa sivuketjullisista kaksirenkaisista aromaattisista ja heterosykli-
sistä hiilivedyistä.)648-040-00-3 310-171-6 122070-80-8 J29.5.2007 L 136/179 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Absorptioöljyt, bisykloaromaattinen ja heterosyklinen hiilivetyfraktio;
Pesuöljytisle
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uudelleentislauksena pesuöljyn
tislauksesta. Koostuu pääasiassa kaksirenkaisista aromaattisista ja
heterosyklisistä hiilivedyistä, jotka kiehuvat likimäärin välillä 260 °C:sta
290 °C:seen.)648-041-00-9 309-851-5 101316-45-4 M
Tisleet (kivihiiliterva), ylemmät, fluoreenirikas; Pesuöljytisle
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tervapikiöljyn kiteytyksestä.
Koostuu aromaattisista ja polysyklisistä hiilivedyistä, pääasiassa fluoree-
nista ja jonkin verran asenafteenista.)648-042-00-4 284-900-0 84989-11-7 M
Kreosoottiöljy, asenafteenifraktio, asenafteenivapaa; Pesuöljytisle
(Öljy, joka jää jäljelle kiteytysprosessilla aikaansaadun asenafteenin
poistosta asenafteeniöljystä, joka on peräisin kivihiilitervasta. Koostuu
pääasiassa naftaleenista ja alkyylinaftaleeneistä.)648-043-00-X 292-606-9 90640-85-0 H
Tisle (kivihiiliterva), raskasöljyt; Raskas antraseeniöljy
(Tisle bitumipitoisen kivihiilen kivihiilitervan jakotislauksesta, kiehuu
välillä 240 °C:sta 400 °C:seen. Koostuu pääasiassa tri- ja polysyklisistä
hiilivedyistä ja heterosyklisistä yhdisteistä.)648-044-00-5 292-607-4 90640-86-1
Antraseeniöljy, happouutettu; Antraseeniöljyuutejäännös
(Monimutkainen seos hiilivetyjä emäsvapaasta fraktiosta, saatu kivihiili-
tervan tislauksesta, ja kiehuu likimäärin välillä 325 °C:sta 365 °C:seen.
Sisältää pääasiassa antraseenia ja fenantraseenia sekä niiden alkyylijoh-
dannaisia.)648-046-00-6 295-274-3 91995-14-1 M
Tisleet (kivihiiliterva); Raskas antraseeniöljy
(Tisle kivihiilitervasta, tislautuu likimäärin välillä 100 °C:sta 450
°C:seen. Koostuu pääasiassa kahdesta neljään -jäsenisistä kondensoitu-
neista aromaattisista rengashiilivedyistä, fenoliyhdisteistä ja aromaatti-
sista typpiemäksistä.)648-047-00-1 266-027-7 65996-92-1 M
Tisleet (kivihiiliterva), piki, raskasöljyt; Raskas antraseeniöljy
(Tisle bitumipitoisesta korkealämpötilaisesta tervasta saadun pien
tislauksesta. Koostuu pääasiassa tri- ja polysyklisistä aromaattisista hiili-
vedyistä ja kiehuu likimäärin välillä 300 °C:sta 470 °C:seen. Tuote
saattaa myös sisältää heteroatomeja.)648-048-00-7 295-312-9 91995-51-6 M
Tisleet (kivihiiliterva), piki; Raskas antraseeniöljy
(Öljy, joka on saatu pien lämpökäsittelystä peräisin olevien höyryjen
kondensoimisesta. Koostuu pääasiassa kahdesta neljään -renkaisista
aromaattisista yhdisteistä, jotka kiehuvat välillä 200 °C:sta yli
400 °C:seen.)648-049-00-2 309-855-7 101316-49-8 M
Tisleet (kivihiiliterva), raskasöljyt, pyreenifraktio; Raskas antraseeniöljy-
tisle
(Uudelleentislaus, joka on saatu jakotislaamalla pikitislettä, joka kiehuu
likimäärin välillä 350 °C:sta 400 °C:seen. Koostuu pääasiassa tri- ja
polysyklisistä aromaateista ja heterosyklisistä hiilivedyistä.)648-050-00-8 295-304-5 91995-42-5 M29.5.2007 L 136/180 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (kivihiiliterva), piki, pyreenifraktio; Raskas antraseeniöljytisle
(Uudelleentislaus, joka on saatu jakotislaamalla pikitislettä ja joka
kiehuu likimäärin välillä 380 °C:sta 410 °C:seen. Koostuu pääasiassa
tri- ja polysyklisistä aromaattisista hiilivedyistä ja heterosyklisistä yhdis-
teistä.)648-051-00-3 295-313-4 91995-52-7 M
Parafiinivahat (kivihiili), ruskohiilen korkealämpötilainen terva, savikäsi-
telty; Kivihiilitervauute
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä ligniittihiiletys-
tervaa aktivoidulla hiilellä hivenaineosien ja epäpuhtauksien poistami-
seksi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä suora- ja haarautunutketjuisista
hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa suurempia kuin C12.)648-052-00-9 308-296-6 97926-76-6 M
Parafiinivahat (kivihiili), ruskohiilen korkealämpötilainen terva, savikäsi-
telty; Kivihiilitervauute
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä ligniittihiiletys-
tervaa bentoniitilla hivenaineosasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä suora- ja haarautunutketjuisista hiili-
vedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa suurempia kuin C12.)648-053-00-4 308-297-1 97926-77-7 M
Piki; Piki 648-054-00-X 263-072-4 61789-60-4 M
Piki, kivihiiliterva, korkealämpötilainen; Piki
(Jäännös kivihiilitervan korkealämpötilaisesta tislauksesta. Musta kiin-
toaine, jonka pehmenemispiste on likimäärin välillä 30 °C:sta 180
°C:seen. Koostuu pääasiassa monimutkaisesta kolme- tai useampijäse-
nisten kondensoituneiden aromaattisten rengashiilivetyjen seoksesta.)648-055-00-5 266-028-2 65996-93-2
Piki, kivihiiliterva, korkealämpötilainen, lämpökäsitelty; Piki
(Lämpökäsitelty jäännös korkealämpötilaisen kivihiilitervan tislauksesta.
Musta, kiintoaine, jonka pehmenemispiste on likimäärin välillä 80
°C:sta 180 °C:seen. Koostuu pääasiassa monimutkaisesta kolme- tai
useampijäsenisten kondensoituneiden aromaattisten rengashiilivetyjen
seoksesta.)648-056-00-0 310-162-7 121575-60-8 M
Piki, kivihiiliterva, korkealämpötilainen, sekundäärinen; Pikitisle
(Jäännös, joka on saatu tislatessa bitumipitoisen kivihiilen korkealäm-
pötilaisen tervan ja/tai pikikoksiöljyn korkeassa lämpötilassa kiehuvia
fraktioita ja jonka pehmenemispiste on välillä 140 °C:sta 170 °C:seen
DIN 52025:n mukaan. Koostuu pääasiassa tri- ja polysyklisistä
aromaattisista yhdisteistä, jotka sisältävät myös heteroatomeja.)648-057-00-6 302-650-3 94114-13-3 M
Jäännökset (kivihiiliterva), pikitisle; Pikitisle
(Jäännös likimäärin välillä 400 °C:sta 470 °C:seen kiehuvan pikitisleen
jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa polysyklisistä aromaattisista hiilive-
dyistä ja heterosyklisistä yhdisteistä.)648-058-00-1 295-507-9 92061-94-4 M
Terva, kivihiili, korkealämpötilainen, tislaus- ja varastointijäännökset;
Kivihiilitervan kiinteä jäännös
(Koksia ja tuhkaa sisältävät kiinteät jäännökset, jotka erottuvat tislaa-
malla ja lämpökäsittelemällä bitumipitoisen kivihiilen korkealämpöti-
laista tervaa tislauslaitteistossa ja varastointiastioissa. Koostuu pää-
asiassa hiilestä ja sisältää pienen määrän heteroyhdisteitä sekä tuhka-
komponentteja.)648-059-00-7 295-535-1 92062-20-9 M
Terva, kivihiili, säilytysjäännökset; Kivihiilitervan kiinteä jäännös
(Sakka, joka on poistettu raa'an kivihiilitervan varastoista. Koostuu
pääasiassa kivihiilitervasta ja hiilipitoisesta hiukkasaineksesta.)648-060-00-2 293-764-1 91082-50-7 M29.5.2007 L 136/181 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Terva, kivihiili, korkealämpötilainen, jäännökset; Kivihiilitervan kiinteä
jäännös
(Kiinteitä aineita, jotka ovat muodostuneet koksatessa bitumipitoista
kivihiiltä raa'an bitumipitoisen kivihiilen korkealämpötilaisen tervan
tuottamiseksi. Koostuu pääasiassa koksista ja hiilihiukkasista, korkea-
aromaattisista yhdisteistä ja mineraaliaineksesta.)648-061-00-8 309-726-5 100684-51-3 M
Terva, kivihiili, korkealämpötilainen, korkea kiintoaineiden pitoisuus;
Kivihiilitervan kiinteä jäännös
Kondensaatiotuote, joka on saatu jäähdyttämällä, likimain ympäristön
lämpötilaan, kaasua, joka on peräisin korkealämpötilaisesta (yli 700 °C)
kivihiilen hajotustislauksesta. Koostuu pääasiassa monimutkaisesta
seoksesta kondensoituneita aromaattisia rengashiilivetyjä, jossa on
korkea pitoisuus kiinteitä, kivihiilityyppisiä materiaaleja.)648-062-00-3 273-615-7 68990-61-4 M
Kiinteät jätteet, kivihiilitervan pikikoksaus; Kivihiilitervan kiinteä
jäännös
(Seosjätteitä, jotka ovat muodostuneet bitumipitoisen kivihiilitervapien
koksauksessa. Koostuu pääasiassa hiilestä.)648-063-00-9 295-549-8 92062-34-5 M
Uutejäännökset (kivihiili), rusko; Kivihiilitervauute
(Jäännös kuivatun kivihiilen uuttamisesta.)648-064-00-4 294-285-0 91697-23-3 M
Parafiinivahat (kivihiili), ruskohiilen korkealämpötilainen terva; Kivihiili-
tervauute
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu ligniittihiiletystervasta liuotti-
mella kiteyttämällä (poistamalla öljy liuottimella), hiestys- tai adduktio-
prosessilla. Koostuu pääasiassa suora- ja haarautunutketjuisista tyydyt-
tyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa suurempia kuin
C12.)648-065-00-X 295-454-1 92045-71-1 M
Parafiinivahat (kivihiili), ruskohiilen korkealämpötilainen terva, vetykä-
sitelty; Kivihiilitervauute
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu ligniittihiiletystervasta liuotti-
mella kiteyttämällä (poistamalla öljy liuottimella), hiestys- tai adduktio-
prosessilla, jossa on käytetty vedyllä käsittelyä katalysaattorin läsnäol-
lessa. Koostuu pääasiassa suora- ja haarautunutketjuisista tyydyttyneistä
hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa suurempia kuin C12.)648-066-00-5 295-455-7 92045-72-2 M
Parafiinivahat (kivihiili), ruskohiilen korkealämpötilainen terva, piiha-
polla käsitelty; Kivihiilitervauute
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä ligniittihiiletys-
tervaa piihapolla hivenaineosasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä suora- ja haarautunutketjuisista hiili-
vedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa suurempia kuin C12.)648-067-00-0 308-298-7 97926-78-8 M
Terva, kivihiili, matalalämpötilainen, tislausjäännökset; Tervapikiöljy,
keskialueella kiehuva
(Jäännökset matalalämpötilaisen kivihiilitervan jakotislauksesta öljyjen,
jotka kiehuvat jopa likimäärin 300 °C:ssa, poistamiseksi. Koostuu pää-
asiassa aromaattisista yhdisteistä.)648-068-00-6 309-887-1 101316-85-2 M
Piki, kivihiiliterva, matalalämpötilainen; Pikijäännös
(Monimutkainen musta, kiinteä tai puolikiinteä aine, saatu matalaläm-
pötilaisen kivihiilitervan tislauksesta. Sillä on pehmenemispiste liki-
määrin välillä 40 °C:sta 180 °C:seen. Koostuu pääasiassa monimutkai-
sesta hiilivetyjen seoksesta.)648-069-00-1 292-651-4 90669-57-1 M29.5.2007 L 136/182 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Piki, kivihiiliterva, matalalämpötilainen, hapetettu; Pikijäännös, hape-
tettu
(Tuote, joka on saatu ilmapuhaltamalla, korotetussa lämpötilassa, mata-
lalämpötilaista kivihiilitervapikeä. Sillä on pehmenemispiste likimäärin
välillä 70 °C:sta 180 °C:seen. Koostuu pääasiassa monimutkaisesta hiili-
vetyjen seoksesta.)648-070-00-7 292-654-0 90669-59-3 M
Piki, kivihiiliterva, korkealämpötilainen, lämpökäsitelty; Pikijäännös,
hapetettu; Pikijäännös, lämpökäsitelty
(Monimutkainen musta kiintoaine, saatu lämpökäsittelemällä matala-
lämpötilaista kivihiilitervapikeä. Sillä on pehmenemispiste likimäärin
välillä 50 °C:sta 140 °C:seen. Koostuu pääasiassa monimutkaisesta
aromaattisten hiilivetyjen seoksesta.)648-071-00-2 292-653-5 90669-58-2 M
Tisleet (kivihiili-maaöljy), kondensoituneet rengasaromaatit; Tisleet
(Tisle seoksesta, joka sisältää kivihiiltä ja aromaattisia maaöljyhöyryjä,
jotka tislautuvat likimäärin välillä 220 °C:sta 450 °C:seen. Koostuu
pääasiassa 3- tai 4-jäsenisistä kondensoituneista aromaattisista rengas-
hiilivedyistä.)648-072-00-8 269-159-3 68188-48-7 M
Aromaattiset hiilivedyt, C20-28, polysyklinen, sekoitettu kivihiilitervapiki-
polyetyleenipolypropyleeni pyrolyysijohdettu; Pyrolyysituotteet
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu sekoitetusta kivihiiliterva pikipo-
lyetyleenipolypropyleeni pyrolyysistä. Koostuu pääasiassa polysyklisistä
aromaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä
C28:aan ja joiden pehmenemispisteet ovat välillä 100 °C:sta 220 °C:seen
DIN 52025:n mukaan.)648-073-00-3 309-956-6 101794-74-5 M
Aromaattiset hiilivedyt, C20-28, polysyklinen, sekoitettu kivihiilitervapiki-
polyetyleeni pyrolyysijohdannainen; Pyrolyysituotteet
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu sekoitetusta kivihiiliterva pikipo-
lyetyleeni pyrolyysistä. Koostuu pääasiassa polysyklisistä aromaattisista
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä C28:aan ja
joiden pehmenemispisteet ovat välillä 100 °C:sta 220 °C:seen DIN
52025:n mukaan.)648-074-00-9 309-957-1 101794-75-6 M
Aromaattiset hiilivedyt, C20-28 polysyklinen, sekoitettu kivihiilitervapiki-
polystyreeni pyrolyysijohdannainen; Pyrolyysituotteet
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu sekoitetusta kivihiiliterva pikipo-
lystyreeni pyrolyysistä. Koostuu pääasiassa polysyklisistä aromaattisista
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä C28:aan ja
joiden pehmenemispisteet ovat välillä 100 °C:sta 220 °C:seen DIN
52025:n mukaan.)648-075-00-4 309-958-7 101794-76-7 M
Piki, kivihiiliterva-maaöljy; Pikijäännökset
(Jäännös kivihiilitervan ja aromaattisten maaöljyhöyryjen seoksen
tislauksesta. Kiinteä aine, jonka pehmenemispiste on välillä 40 °C:sta
180 °C:seen. Koostuu pääasiassa monimutkaisesta seoksesta kolme- tai
useampijäsenisiä kondensoituneita aromaattisia rengashiilivetyjä.)648-076-00-X 269-109-0 68187-57-5 M
Fenantreeni, tislausjäännökset; Raskas antraseeniöljytisle
(Jäännös raa'an fenantreenin, joka kiehuu likimäärin välillä 340 °C:sta
420 °C:seen, tislauksesta. Koostuu pääasiassa fenantreenista, antrasee-
nista ja karbatsolista.)648-077-00-5 310-169-5 122070-78-4 M29.5.2007 L 136/183 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (kivihiiliterva), ylemmät, fluoreenivapaa; Pesuöljytisle
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tervapikiöljyn kiteytyksestä.
Koostuu aromaattisista polysyklisistä hiilivedyistä, pääasiassa difenyy-
listä, dibentsofuraanista ja asenafteenista.)648-078-00-0 284-899-7 84989-10-6 M
Jäännökset (kivihiiliterva), kreosoottiöljytisle; Pesuöljytisle
(Jäännös pesuöljyn, joka kiehuu likimäärin välillä 270 °C:sta 330
°C:seen, jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa kaksirenkaisista aromaatti-
sista ja heterosyklisistä hiilivedyistä.)648-080-00-1 295-506-3 92061-93-3 H
Tisleet (kivihiili), koksiuunikevytöljy, naftaleenijae; Naftaleeniöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joka on saatu koksiuunikevytöljyn
esijakotislauksesta (jatkuva tislaus). Koostuu pääasiassa naftaleenista,
kumaronista ja indeenistä ja kiehuu yli 148 °C:ssa.)648-084-00-3 285-076-5 85029-51-2 J, M
Tisleet (kivihiiliterva), naftaleeniöljyt, naftaleenipitoisuus pieni; Naftalee-
niöljytisle
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu naftaleeniöljyn kiteytyksestä.
Koostuu pääasiassa naftaleenista, alkyylinaftaleeneistä ja fenoliyhdis-
teistä.)648-086-00-4 284-898-1 84989-09-3 J, M
Tisleet (kivihiiliterva), naftaleeniöljyn kiteytyksen emäliuos; Naftalee-
niöljytisle
(Monimutkainen seos orgaanisia yhdisteitä, saatu suodatteena naftalee-
nifraktion kiteyttämisestä kivihiilitervasta, kiehuu likimäärin välillä
200 °C:sta 230 °C:seen. Sisältää pääasiassa naftaleenia, tionafteenia ja
alkyylinaftaleeneja.)648-087-00-X 295-310-8 91995-49-2 J, M
Uutejäännökset (kivihiili), naftaleeniöljy, alkalinen; Naftaleeniöljyuute-
jäännös
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu naftaleeniöljyn lipeäpesusta
fenoliyhdisteiden (tervahappojen) poistamiseksi. Koostuu naftaleenista
ja alkyylinaftaleeneista.)648-088-00-5 310-166-9 121620-47-1 J, M
Uutejäännökset (kivihiili), naftaleeniöljy, alkalinen; naftaleenipitoisuus
pieni; Naftaleeniöljyuutejäännös
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, jäänyt jäljelle naftaleenin poistamisen
jälkeen emäspestystä naftaleeniöljystä kiteytysprosessilla. Koostuu pää-
asiassa naftaleenista ja alkyylinaftaleeneista.)648-089-00-0 310-167-4 121620-48-2 J, M
Tisleet (kivihiiliterva), naftaleeniöljyt, naftaleenivapaa, alkaliset uutteet;
Naftaleeniöljyuutejäännös
(Öljy, joka jää jäljelle, kun fenoliyhdisteet (tervahapot) on poistettu
lipeäpesulla poisjuoksutetusta naftaleeniöljystä. Koostuu pääasiassa
naftaleenista ja alkyylinaftaleeneista.)648-090-00-6 292-612-1 90640-90-7 J, M
Uutejäännökset (kivihiili), naftaleeniöljy alkalinen, tislaus yläpuolella;
Naftaleeniöljyuutejäännös
(Tisle emäspestystä naftaleeniöljystä, joka tislautuu likimäärin välillä
180 °C:sta 220 °C:seen. Koostuu pääasiassa naftaleenista, alkyylibent-
seeneistä, indeenistä ja indaanista.)648-091-00-1 292-627-3 90641-04-6 J, M
Tisleet (kivihiiliterva), naftaleeniöljyt, metyylinaftaleenifraktio; Metyyli-
naftaleeniöljy
(Tisle korkealämpötilaisen kivihiilitervan jakotislauksesta. Koostuu
pääasiassa sivuketjullisista kaksirenkaisista aromaattisista hiilivedyistä ja
aromaattisista typpiemäksistä, jotka kiehuvat likimäärin välillä
225 °C:sta 255 °C:seen.)648-092-00-7 309-985-4 101896-27-9 J, M29.5.2007 L 136/184 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (kivihiiliterva), naftaleeniöljyt, indolimetyylinaftaleenifraktio;
Metyylinaftaleeniöljy
(Tisle korkealämpötilaisen kivihiilitervan jakotislauksesta. Koostuu
pääasiassa indolista ja metyylinaftaleenista, kiehuu likimäärin välillä
235 °C:sta 255 °C:seen.)648-093-00-2 309-972-3 101794-91-6 J, M
Tisleet (kivihiiliterva), naftaleeniöljyt, happouutteet; Metyylinaftaleeniöl-
jyuutejäännös
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla emäkset metyylinaf-
taleenifraktiosta, joka on saatu kivihiilitervan tislauksesta ja joka kiehuu
likimäärin välillä 230 °C:sta 255 °C:seen. Sisältää pääasiassa 1(2)-
metyylinaftaleenia, naftaleenia, dimetyylinaftaleenia ja bifenyyliä.)648-094-00-8 295-309-2 91995-48-1 J, M
Uutejäännökset (kivihiili), naftaleeniöljy alkalinen, tislausjäännökset;
Metyylinaftaleeniöljyuutejäännös
Jäännös emäspestyn naftaleeniöljyn, joka tislautuu likimäärin välillä
220 °C:sta 300 °C:seen. Koostuu pääasiassa naftaleenista, alkyylinafta-
leeneista ja aromaattisista typpiemäksistä.)648-095-00-3 292-628-9 90641-05-7 J, M
Uuteöljyt (kivihiili), hapan, tervaemäsvapaa; Metyylinaftaleeniöljyuute-
jäännös
(Uuteöljy, joka kiehuu likimäärin välillä 220 °C:sta 265 °C:seen, kivihii-
litervan emäksisestä uuteylijäämästä, joka on tulosta happopesusta,
kuten rikkihapon vesiliuoksesta sen jälkeen, kun tervahapot on pois-
tettu tislaamalla. Koostuu pääasiassa alkyylinaftaleeneista.)648-096-00-9 284-901-6 84989-12-8 J, M
Tisleet (kivihiiliterva), bentseenifraktio, tislausjäännökset; Pesuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raa'an bentseenin (korkealämpö-
tilaisen kivihiilitervan) tislauksesta. Saattaa olla neste, joka tislautuu liki-
määrin välillä 150 °C:sta 300 °C:seen tai puolikiinteä tai kiinteä aine,
jonka sulamispiste on jopa 70 °C. Koostuu pääasiassa naftaleenista ja
alkyylinaftaleeneista.)648-097-00-4 310-165-3 121620-46-0 J, M
Kreosoottiöljy, asenafteenifraktio
Pesuöljy648-098-00-X 292-605-3 90640-84-9 H
Kreosoottiöljy 648-099-00-5 263-047-8 61789-28-4 H
Kreosoottiöljy, korkealla kiehuva tisle; Pesuöljy
(Korkeassa lämpötilassa kiehuva tislausfraktio, joka on saatu bitumipi-
toisen kivihiilen, jota jalostetaan edelleen ylimääräisten kiteisten
suolojen poistamiseksi, korkealämpötilaisesta hiiletyksestä. Koostuu
pääasiassa kreosoottiöljystä, josta on poistettu joitain normaaleja poly-
syklisiä aromaattisia suoloja, jotka ovat kivihiilitervatisleiden kompo-
nentteja. Kiteetön likimäärin 5 °C:ssa.)648-100-00-9 274-565-9 70321-79-8 H
Kreosootti 648-101-00-4 232-287-5 8001-58-9 H
Uutejäännökset (kivihiili), kreosoottiöljyhappo; Pesuöljyuutejäännös
(Monimutkainen seos hiilivetyjä kivihiilitervan tislauksen emäsvapaasta
fraktiosta, kiehuu likimäärin välillä 250 °C:sta 280 °C:seen. Koostuu
pääasiassa bifenyylistä ja isomeerisista difenyylinaftaleeneista.)648-102-00-X 310-189-4 122384-77-4 H
Antraseeniöljy, antraseeniliisteri; Antraseeniöljyfraktio
(Antraseenirikas kiintoaine, joka on saatu antraseeniöljyn kiteytyksestä
ja linkoamisesta. Koostuu pääasiassa antraseenista, karbatsolista ja
fenantreenista.)648-103-00-5 292-603-2 90640-81-6 J, M29.5.2007 L 136/185 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Antraseeniöljy, antraseenipitoisuus pieni; Antraseeniöljyfraktio
(Öljy, joka jää jäljelle, kun antraseenirikas kiinteä aine (antraseeniliisteri)
poistetaan antraseeniöljystä kiteytysprosessilla. Koostuu pääasiassa
kaksi-, kolme- ja neljäjäsenisistä aromaattisista yhdisteistä.)648-104-00-0 292-604-8 90640-82-7 J, M
Jäännökset (kivihiiliterva), antraseeniöljytisle; Antraseeniöljyfraktio
(Jäännös raa'an antraseenin, joka kiehuu likimäärin välillä 340 °C:sta
400 °C:seen, jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa tri- ja polysyklisistä
aromaattisista ja heterosyklisistä hiilivedyistä.)648-105-00-6 295-505-8 92061-92-2 J, M
Antraseeniöljy, antraseeniliisteri, antraseenifraktio; Antraseeniöljyfraktio
(Monimutkainen seos hiilivetyjä antraseenin, joka on saatu kiteyttä-
mällä bitumipitoisesta korkealämpötilaisesta tervasta peräisin olevaa
antraseeniöljyä ja joka kiehuu välillä 330 °C:sta 350 °C:seen, tislauk-
sesta. Sisältää pääasiassa antraseenia, karbatsolia ja fenantreenia.)648-106-00-1 295-275-9 91995-15-2 J, M
Antraseeniöljy, antraseeniliisteri, karbatsolifraktio; Antraseeniöljyfraktio
(Monimutkainen seos hiilivetyjä antraseenin, joka on saatu kiteyttä-
mällä bitumipitoisen kivihiilen korkealämpötilaisesta tervasta peräisin
olevaa antraseeniöljyä ja joka kiehuu välillä 350 °C:sta 360 °C:seen,
tislauksesta. Sisältää pääasiassa antraseenia, karbatsolia ja fenantreenia.)648-107-00-7 295-276-4 91995-16-3 J, M
Antraseeniöljy, antraseeniliisteri, kevyet tisleet; Antraseeniöljyfraktio
(Monimutkainen seos hiilivetyjä antraseenin, joka on saatu kiteyttä-
mällä bitumipitoisesta matalalämpötilaisesta tervasta peräisin olevaa
antraseeniöljyä ja joka kiehuu likimäärin välillä 290 °C:sta 340 °C:seen,
tislauksesta. Sisältää pääasiassa kolmirenkaisia aromaatteja ja niiden
divetyjohdannaisia.)648-108-00-2 295-278-5 91995-17-4 J, M
Tervapikiöljyt, kivihiili, matalalämpötilainen; Tervapikiöljy, korkealla
kiehuva
(Tisle matalalämpötilaisesta kivihiilitervasta. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, fenoliyhdisteistä ja aromaattisista typpiemäksistä, jotka kiehuvat
likimäärin välillä 160 °C:sta 340 °C:seen.)648-109-00-8 309-889-2 101316-87-4 J, M
Fenolit, ammoniakkiliuosuute; Alkaliiniuute
(Seos fenoleita, jotka on uutettu, käyttäen isobutyyliasetaattia, ammo-
niakkiliuoksesta, joka on kondensoitunut kaasusta, joka on peräisin
matalalämpötilaisesta (alle 700 °C) kivihiilen hajotustislauksesta.
Koostuu pääasiassa yhden- ja kahdenarvoisten fenolien seoksesta.)648-111-00-9 284-881-9 84988-93-2 J, M
Tisleet (kivihiiliterva), kevytöljyt, alkaaliuutteet; Alkaliiniuute
(Vesiliuoksessa oleva uute karboliöljystä, joka on tulosta lipeäpesusta,
kuten natriumhydroksidin vesiliuoksesta. Koostuu pääasiassa useiden
fenoliyhdisteiden alkalisuoloista.)648-112-00-4 292-610-0 90640-88-3 J, M
Uutteet, kivihiilitervaöljy alkalinen; Alkaliiniuute
(Uute kivihiilitervaöljystä, joka on peräisin lipeäpesusta, kuten natrium-
hydroksidin vesiliuoksesta. Koostuu pääasiassa useiden fenoliyhdis-
teiden alkalisuoloista.)648-113-00-X 266-017-2 65996-83-0 J, M29.5.2007 L 136/186 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (kivihiiliterva), naftaleeniöljyt, alkaaliuutteet; Alkaliiniuute
(Vesiliuoksessa oleva uute naftaleeniöljystä, joka on peräisin lipeäpe-
susta, kuten natriumhydroksidin vesiliuoksesta. Koostuu pääasiassa
useiden fenoliyhdisteiden alkalisuoloista.)648-114-00-5 292-611-6 90640-89-4 J, M
Uutejäännökset (kivihiili), tervapikiöljy alkalinen, karbonoitu, kalkittu;
Raakafenolit
(Tuote, joka on saatu käsittelemällä kivihiilitervan alkaaliuutetta CO2:lla
ja CaO:lla. Koostuu pääasiassa CaCO3:sta, Ca(OH)2:sta, Na2CO3:sta, ja
muista orgaanisista ja epäorgaanisista epäpuhtauksista.)648-115-00-0 292-629-4 90641-06-8 J, M
Tervahapot, ruskohiili, raaka; Raakafenolit
(Happamoitettu ruskohiilitervatisleen alkaaliuute. Koostuu pääasiassa
fenolista ja fenolihomologeista.)648-117-00-1 309-888-7 101316-86-3 J, M
Tervahapot, ruskohiilikaasutus; Raakafenolit
(Monimutkainen seos orgaanisia yhdisteitä, saatu ruskohiilen kaasutuk-
sesta. Koostuu pääasiassa C6-10-hydroksiaromaattisista fenoleista ja
niiden homologeista.)648-118-00-7 295-536-7 92062-22-1 J, M
Tervahapot, tislausjäännökset; Tislefenolit
(Jäännös raakafenolin tislauksesta kivihiilestä. Koostuu pääasiassa feno-
leista, joiden hiililuku on välillä C8:sta C10:een ja joiden pehmenemispis-
teet ovat välillä 60 °C:sta 80 °C:seen.)648-119-00-2 306-251-5 96690-55-0 J, M
Tervahapot, metyylifenolifraktio; Tislefenolit
(Tervahappojen fraktio, joka sisältää runsaasti 3- ja 4-metyylifenolia,
kerätty tislaamalla matalalämpötilaisia kivihiilitervan raakoja tervahap-
poja.)648-120-00-8 284-892-9 84989-04-8 J, M
Tervahapot, polyalkyylifenolifraktio; Tislefenolit
(Tervahappojen fraktio, joka on kerätty tislaamalla matalalämpötilaisia
kivihiilitervan raakoja tervahappoja, jotka kiehuvat likimäärin välillä
225 °C:sta 320 °C:seen. Koostuu pääasiassa polyalkyylifenoleista.)648-121-00-3 284-893-4 84989-05-9 J, M
Tervahapot, ksylenolifraktio; Tislefenolit
(Tervahappojen fraktio, joka sisältää runsaasti 2,4- ja 2,5-dimetyylife-
nolia, kerätty tislaamalla matalalämpötilaisia kivihiilitervan raakoja
tervahappoja.)648-122-00-9 284-895-5 84989-06-0 J, M
Tervahapot, etyylifenolifraktio; Tislefenolit
(Tervahappojen fraktio, joka sisältää runsaasti 3- ja 4-etyylifenolia,
kerätty tislaamalla matalalämpötilaisia kivihiilitervan raakoja tervahap-
poja.)648-123-00-4 284-891-3 84989-03-7 J, M
Tervahapot, 3,5-ksylenolifraktio; Tislefenolit
(Tervahappojen fraktio, joka sisältää runsaasti 3,5-dimetyylifenolia,
kerätty tislaamalla matalalämpötilaisia kivihiilen tervahappoja.)648-124-00-X 284-896-0 84989-07-1 J, M
Tervahapot, jäännökset, tisleet, ensimmäinen jae; Tislefenolit
(Jäännös kevyen karboliöljyn lämpötilassa 235 °C:sta 355 °C:seen
tapahtuvasta tislauksesta.)648-125-00-5 270-713-1 68477-23-6 J, M
Tervahapot, kresoliset, jäännökset; Tislefenolit
(Jäännös raaoista kivihiilen tervahapoista fenolien, kresolien, ksyleno-
lien ja kaikkien korkeammalla kiehuvien fenolien poistamisen jälkeen.
Musta kiintoaine, jonka sulamispiste on likimäärin 80 °C. Koostuu
pääasiassa polyalkyylifenoleista, hartsikumeista ja epäorgaanisista
suoloista.)648-126-00-0 271-418-0 68555-24-8 J, M29.5.2007 L 136/187 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Fenolit, C9-11; Tislefenolit 648-127-00-6 293-435-2 91079-47-9 J, M
Tervahapot, kresoliset; Tislefenolit
(Monimutkainen seos epäorgaanisia yhdisteitä, saatu ruskohiilestä ja
kiehuu likimäärin välillä 200 °C:sta 230 °C:seen. Koostuu pääasiassa
fenoleista ja pyridiiniemäksistä.)648-128-00-1 295-540-9 92062-26-5 J, M
Tervahapot, ruskohiili, C2-alkyylifenolifraktio; Tislefenolit
(Tisle lipeäpestyn ligniittitervatisleen, joka kiehuu likimäärin välillä
200 °C:sta 230 °C:seen, hapotuksesta. Koostuu pääasiassa m- ja p-etyy-
lifenolista sekä kresoleista ja ksylenoleista.)648-129-00-7 302-662-9 94114-29-1 J, M
Uuteöljyt (kivihiili), naftaleeniöljyt; Happouute
(Vesiliuoksessa oleva uute, joka on peräisin lipeäpestyn naftaleeniöljyn
happopesusta. Koostuu pääasiassa useiden aromaattisten typpiemästen,
mukaan lukien pyridiinin, kinoliinin ja niiden alkyylijohdannaisten
happosuoloista.)648-130-00-2 292-623-1 90641-00-2 J, M
Tervaemäkset, kinoliinijohdannaiset; Tisle-emäkset 648-131-00-8 271-020-7 68513-87-1 J, M
Tervaemäkset, kivihiili, kinoliinijohdannaisfraktio; Tisle-emäkset 648-132-00-3 274-560-1 70321-67-4 J, M
Tervaemäkset, kivihiili, tislausjäännökset; Tisle-emäkset
(Tislausylijäämä, joka jää jäljelle neutralisoitujen, happouutettujen
emäksiä sisältävien tervafraktioiden, jotka on saatu tislaamalla kivihiili-
tervoja, tislauksen jälkeen. Sisältää pääasiassa aniliinia, kollidiineja,
kinoliinia ja kinoliinijohdannaisia ja toluidiineja.)648- 133 -00-9 295-544-0 92062-29-8 J, M
Hiilivetyöljyt, arom., sekoitettu polyetyleenin ja polypropyleenin
kanssa, pyrolysoitu, kevytöljyfraktio; Lämpökäsittelytuotteet
(Öljy, joka on saatu polyetyleenin/polypropyleeni-seoksen, jossa on
mukana kivihiilitervapikeä tai aromaattisia öljyjä, lämpökäsittelystä.
Koostuu pääasiassa bentseenistä ja sen homologeista, jotka kiehuvat
likimäärin välillä 70 °C:sta 120 °C:seen.)648-134-00-4 309-745-9 100801-63-6 J, M
Hiilivetyöljyt, arom., sekoitettu polyetyleenin kanssa, pyrolysoitu, kevyt-
öljyfraktio; Lämpökäsittelytuotteet
(Öljy, joka on saatu polyetyleenin, jonka kanssa on kivihiilitervapikeä
tai aromaattisia öljyjä, lämpökäsittelystä. Koostuu pääasiassa bentsee-
nistä ja sen homologeista, jotka kiehuvat välillä 70 °C:sta 120 °C:seen.)648-135-00-X 309-748-5 100801-65-8 J, M
Hiilivetyöljyt, arom., sekoitettu polystyreenin kanssa, pyrolysoitu,
kevytöljyfraktio; Lämpökäsittelytuotteet
(Öljy, joka on saatu polystyreenin, jonka kanssa on kivihiilitervapikeä
tai aromaattisia öljyjä, lämpökäsittelystä. Koostuu pääasiassa bentsee-
nistä ja sen homologeista, jotka kiehuvat likimäärin välillä 70 °C:sta
210 °C:seen.)648-136-00-5 309-749-0 100801-66-9 J, M
Uutejäännökset (kivihiili), tervapikiöljy alkalinen, naftaleenin tislaus-
jäännökset; Naftaleeniöljyuutejäännös
(Jäännös, joka on saatu uuttamalla kemiallisesta öljystä, josta on pois-
tettu naftaleeni, tislaamalla. Koostuu pääasiassa kahdesta neljään jäseni-
sistä kondensoituneista aromaattisista rengashiilivedyistä ja aromaatti-
sista typpiemäksistä.)648-137-00-0 277-567-8 736665-18-6 J, M29.5.2007 L 136/188 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kreosoottiöljy, matalalla kiehuva tisle; Pesuöljy
(Matalassa lämpötilassa kiehuva tislausfraktio, joka on saatu hiilettä-
mällä korkeassa lämpötilassa bitumipitoista kivihiiltä, joka jalostetaan
edelleen ylimääräisten kiteisten suolojen poistamiseksi. Koostuu pää-
asiassa kreosoottiöljystä, josta on poistettu joitain normaaleja polysyk-
lisiä aromaattisia suoloja, jotka ovat kivihiilitervatisleen komponentteja.
Kiteetön likimäärin 38 °C:ssa.)648-138-00-6 274-566-4 70321-80-1 H
Tervahapot, kresolinen, natriumsuolat, kaustiset liuokset; Alkaliiniuute 648-139-00-1 272-361-4 68815-21-4 J, M
Uuteöljyt (kivihiili), tervaemäkset; Happouute
(Uute kivihiilitervaöljyn alkaaliuuteylijäämä, joka on tulosta happope-
susta, kuten rikkihapon vesiliuoksesta, tislauksen jälkeen naftaleenin
poistamiseksi. Koostuu pääasiassa useiden aromaattisten typpiemästen,
mukaan lukien pyridiinin, kinoliinin ja niiden alkyylijohdannaisten
happosuoloista.)648-140-00-7 266-020-9 65996-86-3 J, M
Tervaemäkset, kivihiili, raaka; Raakatervaemäkset
(Reaktiotuote, joka on saatu neutralisoimalla kivihiilitervan emäksistä
uuteöljyä alkaalisella liuoksella, kuten natriumhydroksidin vesiliuok-
sella, jotta saataisiin vapaita emäksiä. Koostuu pääasiassa sellaisista
orgaanisista emäksistä, kuten akridiini, fenantridiini, pyridiini, kinoliini
ja niiden alkyylijohdannaiset.)648-141-00-2 266-018-8 65996-84-1 J, M
Jäännökset (kivihiili), nestemäinen liuotinuute;
(Koheesinen jauhe, koostuu kivihiilen mineraaliaineksesta ja liukene-
mattomasta kivihiilestä, joka jää jäljelle kivihiilen uuttamisesta neste-
mäisellä liuottimella.)648-142-00-8 302-681-2 94114-46-2 M
Kivihiilinesteet, nestemäinen liuotinuuteliuos;
(Tuote, joka on saatu suodattamalla kivihiilen mineraaliainesta ja liuke-
nematonta kivihiiltä kivihiiliuuteliuoksesta, joka on tulosta kivihiilen
uuttamisesta lämmittäen nestemäisessä liuottimessa. Musta, paksujuok-
suinen, hyvin monimutkainen nestemäinen seos, koostuu pääasiassa
aromaattisista ja osittain hydratuista aromaattisista hiilivedyistä,
aromaattisista typpiyhdisteistä, aromaattisista rikkiyhdisteistä, fenoli- ja
muista aromaattisista happiyhdisteistä ja niiden alkyylijohdannaisista.)648-143-00-3 302-682-8 94114-47-3 M
Kivihiilinesteet, nestemäinen liuotinuute;
(Huomattavan liuotinvapaa tuote, joka on saatu tislaamalla liuotinta
suodatetusta kivihiiliuuteliuoksesta, joka on tulosta kivihiilen uuttami-
sesta lämmittäen nestemäisessä liuottimessa. Musta, puolikiinteä aine,
koostuu pääasiassa monimutkaisesta seoksesta kondensoituneita
aromaattisia rengashiilivetyjä, aromaattisia typpiyhdisteitä, aromaattisia
rikkiyhdisteitä, fenoliyhdisteitä ja muita aromaattisia happiyhdisteitä ja
niiden alkyylijohdannaisia.)648-144-00-9 302-683-3 94114-48-4 M
Kevytöljy (kivihiili), koksiuuni; Raakabentsoli
(Haihtuva orgaaninen neste, uutettu kaasusta, joka on peräisin korkea-
lämpötilaisesta (yli 700 °C) kivihiilen tuhoavasta tislauksesta. Koostuu
pääasiassa bentseenistä, tolueenista ja ksyleeneistä. Saattaa sisältää
muita pieniä hiilivetyaineosia.)648-147-00-5 266-012-5 65996-78-3 J
Tisleet (kivihiili), nestemäiset liuotinuutteet, primääriset;
(Nestemäinen tuote kaasujen, jotka ovat vapautuneet kivihiilen uutta-
misessa lämmittäen nestemäisessä liuottimessa ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 30 °C:sta 300 °C:seen, tiivistymisestä. Koostuu pääasiassa
osittain hydratuista kondensoituneista aromaattisista rengashiilivedyistä,
typpeä sisältävistä aromaattisista yhdisteistä, hapesta ja rikistä ja niiden
alkyylijohdannaisista, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C4:stä
C14:ään.)648-148-00-0 302-688-0 94114-52-0 J29.5.2007 L 136/189 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (kivihiili), liuotinuute vetykrakattu;
(Tisle, saatu vetykrakkaamalla kivihiiliuutetta tai liuosta, joka on tulosta
nesteliuotinuuttamisesta tai ylikriittisen kaasun uuttamisprosessista ja
joka kiehuu likimäärin välillä 30 °C:sta 300 °C:seen. Koostuu pää-
asiassa aromaattisista, hydratuista aromaattisista ja nafteenisista yhdis-
teistä, niiden alkyylijohdannaisista ja alkaaneista, joiden hiililuvut ovat
pääasiassa välillä C4:stä C14:ään. Typpeä, rikkiä ja happea sis. arom. ja
hydrattuja aromaattisia yhdisteitä on myös mukana.)648-149-00-6 302-689-6 94114-53-1 J
Teollisuusbensiini (kivihiili), liuotinuute, vetykrakattu;
(Fraktio tisleestä, joka on saatu vetykrakkaamalla kivihiiliuutetta tai
liuosta, joka on tulosta nesteliuotinuuttamis- tai ylikriittisen kaasun
uuttamisprosesseista ja joka kiehuu likimäärin välillä 30 °C:sta
180 °C:seen. Koostuu pääasiassa aromaattisista, hydratuista aromaatti-
sista ja nafteenisista yhdisteistä, niiden alkyylijohdannaisista ja alkaa-
neista, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C4:stä C9:ään. Typpeä,
rikkiä ja happea sis. arom. ja hydrattuja aromaattisia yhdisteitä on
myös mukana.)648-150-00-1 302-690-1 94114-54-2 J
Bensiini, kivihiili liuotinuute, vetykrakattu teollisuusbensiini;
(Moottoripolttoaine, joka on tuotettu reformoimalla jalostetusta teolli-
suusbensiinifraktiosta, joka on peräisin kivihiiliuutteen vetykrakkauk-
sesta tai sellaisen liuoksen vetykrakkauksesta, joka on saatu nesteliuoti-
nuutto- tai ylikriittisen kaasun uuttoprosesseista, ja joka kiehuu liki-
määrin välillä 30 °C:sta 180 °C:seen. Koostuu pääasiassa aromaattisista
ja nafteenisista hiilivedyistä, niiden alkyylijohdannaisista ja alkyylihiili-
vedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C4:stä C9:ään.)648-151-00-7 302-691-7 94114-55-3 J
Tisleet (kivihiili), liuotinuute, vetykrakatut keski;
(Tisle, saatu kivihiiliuutteen tai liuoksen, joka on tulosta nesteliuotin-
uuttamis- tai ylikriittisen kaasun uuttamisprosesseista ja joka kiehuu
likimäärin välillä 180 °C:sta 300 °C:seen, vetykrakkauksesta. Koostuu
pääasiassa kaksirenkaisista aromaattisista, hydratuista aromaattisista ja
nafteenisista yhdisteistä, niiden alkyylijohdannaisista ja alkaaneista,
joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C9:stä C14:ään. Typpeä, rikkiä ja
happea sisältäviä yhdisteitä on myös mukana.)648-152-00-2 302-692-2 94114-56-4 J
Tisleet (kivihiili), liuotinuute vetykrakattu hydrattu keski;
(Tisle, joka on tuotettu hiiliuutteen vetykrakatun keskitisleen hydrauk-
sesta tai sellaisen liuoksen hydrauksesta, joka on saatu nesteliuotin-
uutto- tai ylikriittisen kaasun uuttoprosesseista, ja joka kiehuu liki-
määrin välillä 180 °C:sta 280 °C:seen. Koostuu pääasiassa hydratuista
kaksirenkaisista hiiliyhdisteistä ja niiden alkyylijohdannaisista, joiden
hiililuvut ovat pääasiassa välillä C9:stä C14:ään.)648-153-00-8 302-693-8 94114-57-5 J
Kevytöljy (kivihiili), osakoksausprosessi; Tuoreöljy
(Haihtuva orgaaninen neste, kondensoitunut kaasusta, joka on peräisin
matalalämpötilaisesta (alle 700 °C) kivihiilen hajotustislauksesta.
Koostuu pääasiassa C6-10hiilivedyistä.)648-156-00-4 292-635-7 90641-11-5 J
Uutteet (raakaöljy), kevyt nafteenitisleliuotin 649-001-00-3 265-102-1 64742-03-6 H
Uutteet (raakaöljy), raskas parafiinitisleliuotin 649-002-00-9 265-103-7 64742-04-7 HUutteet (raakaöljy), kevyt parafiinitisleliuotin 649-003-00-4 265-104-2 6472-05-8 H29.5.2007 L 136/190 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Uutteet (raakaöljy), raskas nafteenitisleliuotin 649-004-00-X 265-111-0 64742-11-6 H
Uutteet (raakaöljy), kevyt tyhjökaasuöljyliuotin 649-005-00-5 295-341-7 91995-78-7 H
Hiilivedyt, C26-55, arom. pitoisuus suuri 649-006-00-0 307-753-7 97722-04-8 H
Jäännökset (maaöljy), atmosfäärinen torni; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen jäännös raakaöljyn atmosfäärisestä tislauksesta.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C20
ja jotka kiehuvat yli likimäärin 350 °C:ssa. Tämä virta sisältää todennä-köisesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita
aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-008-00-1 265-045-2 64741-45-3
Kaasuöljyt (maaöljy), raskas tyhjö; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn atmosfäärisen
tislauksen jäännöksen tyhjötislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C
20:stä C50:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 350 °C:sta 600 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköi-
sesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita
aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-009-00-7 265-058-3 64741-57-7
Tisleet (maaöljy), raskaat katalyyttisesti krakatut; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pää-
asiassa välillä C15:stä C35:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 260 °C:
sta 500 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköisesti 5 painoprosenttia
tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita aromaattisia rengashiilive-
tyjä.)649-010-00-2 265-063-0 64741-61-3
Kirkastetut öljyt (maaöljy), katalyyttisesti krakatut; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona katalyyttisen
krakkausprosessin tuotteiden tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C20ja jotka kiehuvat yli liki-
määrin 350 °C:ssa. Tämä virta sisältää todennäköisesti 5 painopro-
senttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita aromaattisia
rengashiilivetyjä.)649-011-00-8 265-064-6 64741-62-4
Jäännökset (maaöljy), vetykrakattu; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona vetykrakkaus-
prosessin tuotteiden tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa suurempi kuin C20ja jotka kiehuvat yli likimäärin 350 °
C:ssa.)649-012-00-3 265-076-1 64741-75-9
Jäännökset (maaöljy), lämpökrakattu; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona
lämpökrakkausprosessin tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa
tyydyttymättömistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurem-
pi kuin C20ja jotka kiehuvat yli likimäärin 350 °C:ssa. Tämä virta
sisältää todennäköisesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä
kondensoituneita aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-013-00-9 265-081-9 64741-80-629.5.2007 L 136/191 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), raskaat lämpökrakatut; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä lämpökrakkausprosessin tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttymättömistä hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä C36:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 260 °C:sta 480 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköi-
sesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita
aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-014-00-4 265-082-4 64741-81-7
Kaasuöljyt (maaöljy), vetykäsitelty tyhjö; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C13:sta C50:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
230 °C:sta 600 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköisesti 5 paino-
prosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita aromaattisia
rengashiilivetyjä.)649-015-00-X 265-162-9 64742-59-2
Jäännökset (maaöljy), rikki poistettu vedyllä atmosfäärinen torni;
Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä atmosfäärisen
tornin jäännöstä vedyllä katalyytin läsnä ollessa olosuhteissa, joiden
tarkoituksena on ensisijaisesti poistaa orgaaniset rikkiyhdisteet.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C20
ja jotka kiehuvat yli likimäärin 350 °C:ssa. Tämä virta sisältää todennä-köisesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita
aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-016-00-5 265-181-2 64742-78-5
Kaasuöljyt (maaöljy), rikki poistettu vedyllä raskas tyhjö; Raskas polt-
toöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisestä prosessista rikin
poistamiseksi vedyn avulla. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C
20:sta C50:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
350 °C:sta 600 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköisesti 5 paino-
prosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita aromaattisia
rengashiilivetyjä.)649-017-00-0 265-189-6 64742-86-5
Jäännökset (maaöljy), höyrykrakatut; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona höyrykrakkaus-
prosessin (mukaan lukien höyrykrakkaus etyleenin tuottamiseksi) tuot-
teiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttymättömistä hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C14ja jotka kiehuvat yli
likimäärin 260 °C:ssa. Tämä virta sisältää todennäköisesti 5 painopro-
senttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita aromaattisia renga-
shiilivetyjä.)649-018-00-6 265-193-8 64742-90-1
Jäännökset (maaöljy), atmosfääriset; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen jäännös raakaöljyn atmosfäärisestä tislauksesta.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C11
ja jotka kiehuvat yli likimäärin 200 °C:ssa. Tämä virta sisältää todennä-köisesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita
aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-019-00-1 269-777-3 68333-22-229.5.2007 L 136/192 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kirkastetut öljyt (maaöljy), rikki poistettu vedyllä katalyyttisesti
krakatut; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä katalyyttisesti
krakattua kirkastettua öljyä vedyllä orgaanisen rikin muuttamiseksi
vetysulfidiksi, joka poistetaan. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa suurempi kuin C20ja jotka kiehuvat yli likimäärin 350
°C:ssa. Tämä virta sisältää todennäköisesti 5 painoprosenttia tai
enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita aromaattisia rengashiilive-
tyjä.)649-020-00-7 269-782-0 68333-26-6
Tisleet (maaöljy), rikki poistettu vedyllä keskimääräisissä olosuhteissa
katalyyttisesti krakatut; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä keskiraskaita kata-
lyyttisesti krakattuja tisleitä vedyllä orgaanisen rikin muuttamiseksi
vetysulfidiksi, joka poistetaan. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C11:stä C30:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
205 °C:sta 450 °C:seen. Sisältää suhteellisen suuren osan trisyklisiä
aromaattisia hiilivetyjä.)649-021-00-2 269-783-6 68333-27-7
Tisleet (maaöljy), rikki poistettu vedyllä raskaat, katalyyttisesti krakatut;
Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä raskaita katalyytti-
sesti krakattuja tisleitä vedyllä orgaanisen rikin muuttamiseksi vetysulfi-
diksi, joka poistetaan. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pää-
asiassa välillä C15:stä C35:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 260
°C:sta 500 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköisesti 5 painopro-
senttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita aromaattisia
rengashiilivetyjä.)649-022-00-8 269-784-1 68333-28-8
Polttoöljy, jäännökset suoratisleet kaasuöljyt, korkea rikkipitoisuus;
Raskas polttoöljy649-023-00-3 270-674-0 68476-32-4
Polttoöljy, jäännös; Raskas polttoöljy
(Nestemäinen tuote monista jalostusvirroista, yleensä ylijäämistä. Koos-
tumus on monimutkainen ja vaihtelee raakaöljyn lähteen mukaan.)649-024-00-9 270-675-6 68476-33-5
Jäännökset (maaöljy), katalyyttinen reformointiyksikön jakotislauksen
jäännöstisle; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen jäännös reformointiyksikön katalyyttisen jakoti-
slauksen jäännöksen tislauksesta. Kiehuu likimäärin yli 399 °C:ssa.)649-025-00-4 270-792-2 68478-13-7
Jäännökset (maaöljy), raskas koksausyksikkökaasuöljy ja tyhjökaasuöljy;
Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona raskaan
koksausyksikkökaasuöljyn ja tyhjökaasuöljyn tislauksesta. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin
C13ja jotka kiehuvat yli likimäärin 230 °C:ssa.)649-026-00-X 270-796-4 68478-17-1
Jäännökset (maaöljy), raskas koksausyksikkö ja kevyt tyhjö; Raskas
polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona raskaan
koksausyksikkökaasuöljyn ja kevyen tyhjökaasuöljyn tislauksesta.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurem-
pi kuin C13ja jotka kiehuvat yli likimäärin 230 °C:ssa.)649-027-00-5 270-983-0 68512-61-829.5.2007 L 136/193 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Jäännökset (maaöljy), kevyt tyhjö; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen jäännös raakaöljyn atmosfäärisestä tislauksesta
peräisin olevan jäännöksen tyhjötislauksesta. Koostuu hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C13ja jotka kiehuvat yli
likimäärin 230 °C:ssa.)649-028-00-0 270-984-6 68512-62-9
Jäännökset (maaöljy), höyrykrakatut kevyet; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen jäännös höyrykrakkausprosessin tuotteiden tislauk-
sesta. Koostuu pääasiassa aromaattisista ja tyydyttymättömistä hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on yli C7ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
101 °C:sta 555 °C:seen.)649-029-00-6 271-013-9 68513-69-9
Polttoöljy, n:o 6; Raskas polttoöljy
(Tisleöljy, jonka minimiviskositeetti on 197 10-6m2s-137,7 °C:ssa ja
maksimiviskositeetti 197 10-5m2s-137,7 °C:ssa.)649-030-00-1 271-384-7 68553-00-4
Jäännökset (maaöljy), keveiden tisleiden käsittely-yksikkö, matala rikki-
pitoisuus; Raskas polttoöljy
(Rikkiä vähän sisältävä monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu
raakaöljyn keveiden tisleiden käsittely-yksikkötislauksen jäännösfrak-
tiona. Jäännös, joka jää jäljelle suorajuoksutetun bensiinijakeen, kerosii-
nijakeen ja kaasuöljyjakeen poistamisen jälkeen.)649-031-00-7 271-763-7 68607-30-7
Kaasuöljyt (maaöljy), raskas atmosfäärinen; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn tislauksesta. Koostuu
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C7:stä C35:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 121 °C:sta 510 °C:seen.)649-032-00-2 272-184-2 68783-08-4
Jäännökset (maaöljy), koksausyksikön pesuri, kondensoituneita rengas-
aromaatteja sisältävä; Raskas polttoöljy
(Hyvin monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona tyhjö-
jäännöksen ja lämpökrakkausprosessin tuotteiden tislauksesta. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin
C20ja jotka kiehuvat yli likimäärin 350 °C:ssa. Tämä virta sisältää
todennäköisesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä konden-
soituneita aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-033-00-8 272-187-9 68783-13-1
Tisleet (maaöljy), maaöljyjäännökset tyhjö; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn atmosfäärisen
tislauksen jäännöksen tyhjötislauksesta.)649-034-00-3 273-263-4 68955-27-1
Jäännökset (maaöljy), höyrykrakattu, hartsipitoinen; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen jäännös höyrykrakattujen maaöljyjäännösten tislauk-
sesta.)649-035-00-9 273-272-3 68955-36-2
Tisle (maaöljy), keskiraskas tyhjö; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn atmosfäärisen
tislauksen jäännöksen tyhjötislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C14:stä C42:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 250 °C:sta 545 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköi-
sesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita
aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-036-00-4 274-683-0 70592-76-629.5.2007 L 136/194 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), kevyt tyhjö; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn atmosfäärisen
tislauksen jäännöksen tyhjötislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C11:stä C35:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 250 °C:sta 545 °C:seen.)649-037-00-X 247-684-6 70592-77-7
Tisleet (maaöljy), tyhjö; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn atmosfäärisen
tislauksen jäännöksen tyhjötislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä C50:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 270 °C:sta 600 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköi-
sesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita
aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-038-00-5 274-685-1 70592-78-8
Kaasuöljyt (maaöljy), rikki poistettu vedyllä koksausyksikkö raskas
tyhjö; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla rikki vedyllä
raskaista koksaustisleaineksista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C18:sta C44:ään ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 304 °C:sta 548 °C:seen. Sisältää todennäköisesti 5 paino-
prosenttia tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita aromaattisia
rengashiilivetyjä.)649-039-00-0 285-555-9 85117-03-9
Jäännökset (maaöljy), höyrykrakatut, tisleet; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tuotettaessa jalostettua maaöljy-
tervaa höyrykrakattua tervaa tislaamalla. Koostuu pääasiassa aromaatti-
sista ja muista hiilivedyistä ja orgaanisista rikkiyhdisteitä.)649-040-00-6 292-657-7 90669-75-3
Jäännökset (maaöljy), tyhjö, kevyet; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen jäännös raakaöljyn atmosfäärisen tislauksen jään-
nöksen tyhjötislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa suurempi kuin C24ja jotka kiehuvat yli likimäärin
390 °C:ssa.)649-041-00-1 292-658-2 90669-76-4
Polttoöljy, raskas, korkea rikkipitoisuus; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla käsittelemätöntä
maaöljyä. Koostuu pääasiassa alifaattisista, aromaattisista ja sykloalifaat-
tisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C25ja
jotka kiehuvat yli likimäärin 400 °C:ssa.)649-042-00-7 295-396-7 92045-14-2
Jäännökset (maaöljy), katalyyttinen krakkaus; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona katalyyttisen
krakkausprosessin tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C11ja jotka
kiehuvat yli likimäärin 200 °C:ssa.)649-043-00-2 295-511-0 92061-97-7
Tisleet (maaöljy), keskimääräisissä olosuhteissa katalyyttisesti krakatut,
lämmöllä pilkotut; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita, jota on käytetty lämmönsiirtonesteenä.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, jotka kiehuvat likimäärin välillä 220 °
C:sta 450 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköisesti orgaanisia
rikkiyhdisteitä.)649-044-00-8 295-990-6 92201-59-729.5.2007 L 136/195 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Jäännösöljyt (maaöljy); Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, rikkiyhdisteitä ja metallia sisältäviä
orgaanisia yhdisteitä, saatu jäännöksenä jalostusjakotislauskrakkaus-
prosesseista. Tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on yli
2 10-6m2.s-1100 °C:ssa.)649-045-00-3 298-754-0 93821-66-0
Jäännökset, höyrykrakattu, lämmöllä käsitelty; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raa'an höyrykrakatun teollisuus-
bensiinin käsittelystä ja tislauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttymättö-
mistä hiilivedyistä, jotka kiehuvat yli likimäärin 180 °C:ssa.)649-046-00-9 308-733-0 98219-64-8
Tisleet (maaöljy), rikki poistettu vedyllä laaja tislausalue keski; Raskas
polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyainesta
vedyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C9:stä C25:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 150 °C:sta
400 °C:seen.)649-047-00-4 309-863-0 101316-57-8
Jäännökset (maaöljy), katalyyttisen reformointiyksikön jakotislausko-
lonni; Raskas polttoöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona katalyyttisen
reformointiprosessin tuotteen tislauksesta. Koostuu pääasiassa aromaat-
tisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C10:stä C25:een
ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 160 °C:sta 400 °C:seen. Tämä virta
sisältää todennäköisesti 5 painoprosenttia tai enemmän 4-6-jäsenisiä
kondensoituneita aromaattisia rengashiilivetyjä.)649-048-00-X 265-069-3 64741-67-9
Maaöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä. Koostuu pääasiassa alifaattisista,
alisyklisistä ja aromaattisista hiilivedyistä. Saattaa myös sisältää pieniä
määriä typpi-, happi- ja rikkiyhdisteitä. Tämä kategoria käsittää kevyet,
keskiraskaat ja raskaat maaöljyt sekä öljyt, jotka on jatkettu tervahie-
koista. Hiilivetypitoiset materiaalit, jotka tarvitsevat suuria kemiallisia
muutoksia, jotta ne voitaisiin kerätä tai muuttaa maaöljyn jalostuksen
raaka-aineiksi, kuten raa'at kiviöljyt; jalostetut kiviöljyt ja nestemäiset
kivihiilipolttoaineet eivät sisälly tähän määritelmään.)649-049-00-5 232-298-5 8002-05-9
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin propaanin-
poistoyksikkö yläpuolella, C3-rikas happovapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakattujen hiilive-
tyjen jakotislauksesta ja käsitelty happamien epäpuhtauksien poistami-
seksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C2:sta C4:ään,
pääasiassa C3.)649-062-00-6 270-755-0 68477-73-6 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen krakkausyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen krakkausprosessin
tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-063-00-1 270-756-6 68477-74-7 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen krakkausyksikkö, C1-5-rikas; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on välillä C1:stä C6:een, pääasiassa C1:stä C5:een.)649-064-00-7 270-757-1 68477-75-8 K29.5.2007 L 136/196 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti polymeroidun teollisuusbensiinin stabi-
lointiyksikkö yläpuolella, C2-4-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti polymeroidun
teollisuusbensiinin jakotislausstabiloinnista. Koostuu alifaattisista hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on välillä C2:sta C6:een, pääasiassa C2:sta
C4:ään.)649-065-00-2 270-758-7 68477-76-9 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen reformointiyksikkö, C1-4-rikas; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen refor-
mointiprosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C1:stä C6:een, pääasiassa C1:stä C4:ään.)649-066-00-8 270-760-8 68477-79-2 K
Kaasut (maaöljy), C3-5-olefiininen parafiininen alkylointisyöte; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos olefiinisia ja parafiinisia hiilivetyjä, joiden hiili-
luku on välillä C3:sta C5:een ja joita käytetään alkyloinnin syötteenä.
Ympäröivät lämpötilat normaalisti ylittävät näiden seosten kriittiset
lämpötilat.)649-067-00-3 270-765-5 68477-83-8 K
Kaasut (maaöljy), C4-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen jako-
tislausprosessin tuotteita. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on välillä C3:sta C5:een, pääasiassa C4.)649-068-00-9 270-767-6 68477-85-0 K
Kaasut (maaöljy), etaaninpoistoyksikkö yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin kaasu- ja bensiinifraktioita. Sisältää pääasiassa etaania ja
etyleeniä.)649-069-00-4 270-768-1 68477-86-1 K
Kaasut (maaöljy), isobutaaninpoistotorni yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu butaanibutyleenivirran atmos-
fäärisestä tislauksesta. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C3:sta C4:ään.)649-070-00-X 270-769-7 68477-87-2 K
Kaasut (maaöljy), propaaninpoistoyksikkö kuiva, propeenirikas; Maaöl-
jykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita katalyyttisen
krakkausprosessin kaasu- ja bensiinifraktioista. Koostuu pääasiassa
propyleenistä, mukana myös etaania ja propaania.)649-071-00-5 270-772-3 68477-90-7 K
Kaasut (maaöljy), propaaninpoistoyksikkö yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita katalyyttisen
krakkausprosessin kaasu- ja bensiinifraktioista. Koostuu alifaattisista
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään.)649-072-00-0 270-773-9 68477-91-8 K
Kaasut (maaöljy), kaasun talteenottolaitos propaaninpoistoyksikkö
yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla sekalaisia hiilive-
tyvirtoja. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä
C1:stä C4:ään, pääasiassa propaanista.)649-073-00-6 270-777-0 68477-94-1 K29.5.2007 L 136/197 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), Girbatoliyksikön syöte; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, jota käytetään syötteenä Girbatoliyk-
sikköön rikkivedyn poistamiseksi. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään.)649-074-00-1 270-778-6 68477-95-2 K
Kaasut (maaöljy), isomeroidun teollisuusbensiinin jakotislauslaite, C4-
rikas, vetysulfidivapaa; Maaöljykaasu649-075-00-7 270-782-8 68477-99-6 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakatun kirkastetun öljyn ja
lämpökrakatun tyhjöjäännöksen jakotislauksen kokoamissäiliö; Maaöl-
jykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla katalyyttisesti
krakattua kirkastettua öljyä ja lämpökrakattua tyhjöjäännöstä. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C6:een.)649-076-00-2 270-802-5 68478-21-7 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin
stabilisoinnin absorbointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teolli-
suusbensiinin stabiloinnista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-077-00-8 270-803-0 68478-22-8 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttinen krakkausyksikkö, katalyyttisen
reformointiyksikön ja rikin poiston vedyllä yhdistetty jakotislauslaite;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla tuotteita kata-
lyyttisestä krakkaus-, katalyyttisestä reformointi- ja rikin poisto vedyllä
-prosesseista, käsitelty happamien epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C5:een.)649-078-00-3 270-804-6 68478-24-0 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
jakotislausstabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoidun teol-
lisuusbensiinin jakotislausstabiloinnista. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-079-00-9 270-806-7 68478-26-2 K
Jäännöskaasu (maaöljy), alkaanikaasulaitoksen sekoitettu virta C4-rikas;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutetun teollisuusben-
siinin, tislausjäännöskaasun ja katalyyttisesti reformoidun teollisuusben-
siinin stabiloijajäännöskaasun jakotislausstabiloinnista. Koostuu hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on välillä C3:sta C6:een, pääasiassa butaanista ja
isobutaanista.)649-080-00-4 270-813-5 68478-32-0 K
Jäännöskaasu (maaöljy), alkaanikaasun talteenottolaitos, C1-2-rikas;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislejäännöskaasun, suorajuoksu-
tetun teollisuusbensiinin, katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
stabiloijajäännöskaasun jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on välillä C1:stä C5:een, pääasiassa metaanista ja
etaanista.)649-081-00-X 270-814-0 68478-33-1 K
Jäännöskaasu (maaöljy), tyhjöjäännökset lämpökrakkausyksikkö;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjöjäännösten lämpökrakkauk-
sesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C5:een.)649-082-00-5 270-815-6 68478-34-2 K29.5.2007 L 136/198 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Hiilivedyt, C3-4-rikas; maaöljytisle; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn tislauksesta ja
kondensoinnista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C3:sta
C5:een, pääasiassa C3:sta C4:ään.)649-083-00-0 270-990-9 68512-91-4 K
Kaasut (maaöljy), laajan tislausalueen suoratisleteollisuusbensiinin
heksaaninpoistoyksikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu laajan tislausalueen suorajuoksu-
tetun teollisuusbensiinin jakotislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C6:een.)649-084-00-6 271-000-8 68513-15-5 K
Kaasut (maaöljy), vetykrakkauspropaaninpoistoyksikön poisto, hiilive-
tyrikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu vetykrakkausprosessin tuot-
teiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C4:ään. Saattaa myös sisältää pieniä määriä
vetyä ja rikkivetyä.)649-085-00-1 271-001-3 68513-16-6 K
Kaasut (maaöljy), kevyen suoratisleteollisuusbensiinistabilointiyksikön
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutetun teollisuusben-
siinin stabiloinnista. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C6:een.)649-086-00-7 271-002-9 68513-17-7 K
Jäännökset (maaöljy), alkylointijakotislauskolonni, C4-rikas; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen jäännös useiden jalostusoperaatioiden virtojen tislauk-
sesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C4:stä C5:een,
pääasiassa butaanista ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –11,7 °C:sta
27,8 °C:seen.)649-087-00-2 271-010-2 68513-66-6 K
Hiilivedyt, C1-4, makeutettu; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu altistamalla hiilivetykaasut
makeutusprosessille merkaptaanien korvaamiseksi tai happamien
epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C4:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
–164 °C:sta –0,5 °C:seen.)649-089-00-3 271-038-5 68514-36-3 K
Hiilivedyt, C1-3; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C3:een, ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –164 °C:sta
–42 °C:seen.)649-090-00-9 271-259-7 68527-16-2 K
Hiilivedyt, C1-4, butaaninpoistoyksikköfraktio; Maaöljykaasu 649-091-00-4 271-261-8 68527-19-5 K
Kaasut (maaöljy), C1-5, märkä; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn tislauksesta ja/tai
tornikaasuöljyn krakkauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-092-00-X 271-624-0 68602-83-5 K
Hiilivedyt, C2-4; Maaöljykaasu 649-093-00-5 271-734-9 68606-25-7 K
Hiilivedyt, C3; Maaöljykaasu 649-094-00-0 271-735-4 68606-26-8 K29.5.2007 L 136/199 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), alkylointisyöte; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kaasuöljyn katalyyttisestä krak-
kauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C3:sta C4:ään.)649-095-00-6 271-737-5 68606-27-9 K
Kaasut (maaöljy), propaaninpoistoyksikön pohjat jakotislauspoisto;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu propaaninpoistajan pohjien
jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa butaanista, isobutaanista ja buta-
dieenista.)649-096-00-1 271-742-2 68606-34-8 K
Kaasut (maaöljy), jalostesekoitus; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos, saatu useista prosesseista. Koostuu vedystä, vety-
sulfidista ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-097-00-7 272-183-7 68783-07-3 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen krakkaus; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen krakkausprosessin
tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C3:sta C5:een.)649-098-00-2 272-203-4 68783-64-2 K
Kaasut (maaöljy), C2-4; makeutettu; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljytisle makeu-
tusprosessille merkaptaanien korvaamiseksi tai happamien epäpuhtauk-
sien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä ja tyydyttymättö-
mistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään ja
jotka kiehuvat likimäärin välillä –51 °C:sta –34 °C:seen.)649-099-00-8 272-205-5 68783-65-3 K
Kaasut (maaöljy), raakaöljyn jakotislauspoisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn jakotislauksesta.
Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-100-00-1 272-871-7 68918-99-0 K
Kaasut (maaöljy), heksaaninpoistoyksikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu yhdistettyjen teollisuusbensiini-
virtojen jakotislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-101-00-7 272-872-2 68919-00-6 K
Kaasut (maaöljy), kevyt suoratislebensiinijakotislausstabilointiyksikön
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kevyen suorajuoksutetun
bensiinin jakotislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-102-00-2 272-878-5 68919-05-1 K
Kaasut (maaöljy), teollisuusbensiinin yhdistäjän rikinpoistostrippausyk-
sikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu teollisuusbensiinin yhdistäjän
rikinpoistoprosessista ja stripattu teollisuusbensiinituotteesta. Koostuu
tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C4:ään.)649-103-00-8 272-879-0 68919-06-2 K29.5.2007 L 136/200 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), suoratisleteollisuusbensiinin katalyyttisen refor-
moinnin poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla
suoratisleteollisuusbensiiniä ja jakotislaamalla koko virta. Koostuu
metaanista, etaanista ja propaanista.)649-104-00-3 272-882-7 68919-09-5 K
Kaasut (maaöljy), nesteytetty katalyyttinen krakkausyksikkö jakotislaus-
kolonni yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla C3-C4-jako-
tislauskolonnin latausta. Koostuu pääasiassa C3-hiilivedyistä.)649-105-00-9 272-893-7 68919-20-0 K
Kaasut (maaöljy), suoratislestabilointiyksikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla nestettä ensim-
mäisestä tornista, jota käytetään raakaöljyn tislaukseen. Koostuu
tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C4:ään.)649-106-00-4 272-883-2 68919-10-8 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin butaanin-
poistoyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teolli-
suusbensiinin jakotislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-107-00-X 273-169-3 68952-76-1 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakattu tisle ja teollisuusben-
siinin stabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teolli-
suusbensiinin ja tisleen jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-108-00-5 273-170-9 68952-77-2 K
Jäännöskaasu (maaöljy), lämpökrakattu tisle, kaasuöljy ja teollisuusben-
siinin absorbointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu eristämällä lämpökrakatut
tisleet, teollisuusbensiini ja kaasuöljy. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-109-00-0 273-175-6 68952-81-8 K
Jäännöskaasu (maaöljy), lämpökrakattu hiilivetyjakotislausstabilointiyk-
sikkö, maaöljykoksaus; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislausstabiloimalla lämpö-
krakattuja hiilivetyjä maaöljyn koksausprosessista. Koostuu hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-110-00-6 273-176-1 68952-82-9 K
Kaasut (maaöljy), kevyet höyrykrakatut, butadieenikonsentraatti; Maaöl-
jykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita lämpökrak-
kausprosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
C4.)649-111-00-1 273-265-5 68955-28-2 K29.5.2007 L 136/201 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), suoratisleteollisuusbensiinin katalyyttinen reformoin-
tiyksikkö stabilointiyksikkö yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla
suoratisleteollisuusbensiiniä ja jakotislaamalla koko virta. Koostuu
tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C2:sta C4:ään.)649-112-00-7 273-270-2 68955-34-0 K
Hiilivedyt, C4; Maaöljykaasu 649-113-00-2 289-339-5 87741-01-3 K
Alkaanit C1-4-rikas, C3-rikas; Maaöljykaasu 649-114-00-8 292-456-4 90622-55-2 K
Kaasut (maaöljy), höyrykrakkausyksikkö C3-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla höyrykrakkauspro-
sessin tuotteita. Koostuu pääasiassa propyleenistä, mukana propaania,
ja kiehuu likimäärin välillä –70 °C:sta 0 °C:seen.)649-115-00-3 295-404-9 92045-22-2 K
Hiilivedyt, C4, höyrykrakkausyksikkötisle; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla höyrykrakkauspro-
sessin tuotteita. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on C4,
pääasiassa 1-buteenista ja 2-buteenista, sisältää myös butaania ja isobu-
teenia ja kiehuu likimäärin välillä –12 °C:sta 5 °C:een.)649-116-00-9 295-405-4 92045-23-3 K
Maaöljykaasut, nesteytetty, makeutettu, C4-fraktio; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu altistamalla nesteytetty maaöljy-
kaasuseos makeutusprosessille merkaptaanien hapettamiseksi tai
happamien epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa C4
tyydyttyneistä ja tyydyttymättömistä hiilivedyistä.)649-117-00-4 295-463-0 92045-80-2 K
Hiilivedyt, C4, 1,3-butadieeni- ja isobuteenivapaa; Maaöljykaasu 649-118-00-X 306-004-1 95465-89-7 K
Jalosteet (maaöljy), höyrykrakattu C4-fraktio kupariammoniumasetaat-
tiuute, C3-5- ja C3-5-tyydyttymätön, butadieenivapaa; Maaöljykaasu649- 119 -00-5 307-769-4 97722-19-5 K
Kaasut (maaöljy), amiinisysteemin syöte; Jalostuskaasu
(Syötekaasu amiinisysteemiin vetysulfidin poistamiseksi. Koostuu pääa-
siassa vedystä. Hiilimonoksidia, hiilidioksidia, rikkivetyä ja alifaattisia
hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een, saattaa
myös olla paikalla.)649-120-00-0 270-746-1 68477-65-6 K
Kaasut (maaöljy), bentseeniyksikön vetyrikinpoistoyksikön poisto;
Jalostuskaasu
(Bentseeniyksikön tuottamat poistokaasut. Koostuu pääasiassa vedystä.
Hiilimonoksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C6:een, mukaan lukien bentseeni, saattaa myös olla paikalla.)649-121-00-6 270-747-7 68477-66-7 K
Kaasut (maaöljy), bentseeniyksikön kierrätys, vetyrikas; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kierrättämällä bentseeniyksikön
kaasuja. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana pieniä määriä hiilimonok-
sidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on välillä C1:stä C6:een.)649-122-00-1 270-748-2 68477-67-8 K29.5.2007 L 136/202 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), sekoiteöljy, vety-typpi-rikas; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu sekoiteöljyn tislauksesta.
Koostuu pääasiassa vedystä ja typestä, mukana useita pieniä määriä
hiilimonoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C1:stä C5:een.)649-123-00-7 270-749-8 68477-68-9 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin strip-
pausyksikkö yläpuolella; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoidun teol-
lisuusbensiinin stabiloinnista. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-124-00-2 270-759-2 68477-77-0 K
Kaasut (maaöljy), C6-8-katalyyttisen reformointiyksikön kierrätys; Jalos-
tuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita C6-C8kata-
lyyttisestä reformoinnista ja kierrätetty vedyn säilyttämiseksi. Koostuu
pääasiassa vedystä. Saattaa myös sisältää useita pieniä määriä hiilimo-
noksidia, hiilidioksidia, typpeä ja hiilivetyjä, joiden hiililuvut ovat pääa-
siassa välillä C1:stä C6:een.)649-125-00-8 270-761-3 68477-80-5 K
Kaasut (maaöljy), C6-8-katalyyttinen reformointiyksikkö; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita C6-8syötteen
katalyyttisestä reformoinnista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C1:stä C5:een, ja vedystä.)649-126-00-3 270-762-9 68477-81-6 K
Kaasut (maaöljy), C6-8katalyyttisen reformointiyksikön kierrätys, vety-
rikas; Jalostuskaasu649-127-00-9 270-763-4 68477-82-7 K
Kaasut (maaöljy), C2-palautusvirta; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu erottamalla vety kaasuvirrasta,
joka koostuu pääasiassa vedystä, jonka mukana on pieniä määriä
typpeä, hiilimonoksidia, metaania, etaania ja etyleeniä. Koostuu pääa-
siassa hiilivedyistä, kuten metaanista, etaanista ja etyleenistä, mukana
pieniä määriä vetyä, typpeä ja hiilimonoksidia.)649-128-00-4 270-766-0 68477-84-9 K
Kaasut (maaöljy), kuiva hapan, kaasunkonsentrointiyksikön poistot;
Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos kuivia kaasuja kaasunkonsentrointiyksiköstä.
Koostuu vedystä, vetysulfidista ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C1:stä C3:een.)649-129-00-X 270-774-4 68477-92-9 K
Kaasut (maaöljy), kaasukonsentraatio uudelleenabsorberitisle; Jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita yhdistetyistä
kaasuvirroista kaasukonsentraatin uudelleenabsorberissa. Koostuu pääa-
siassa vedystä, hiilimonoksidista, hiilidioksidista, typestä, vetysulfidista
ja hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat välillä C1:stä C3:een.)649-130-00-5 270-776-5 68477-93-0 K
Kaasut (maaöljy), vetyabsorbointiyksikön poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu absorboimalla vetyä vetyrikkaasta virrasta.
Koostuu vedystä, hiilimonoksidista, typestä ja metaanista, mukana
pieniä määriä C2-hiilivetyjä.)649-131-00-0 270-779-1 68477-96-3 K29.5.2007 L 136/203 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), vetyrikas; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, erotettu kaasuna hiilivetykaasuista jäähdyttä-
mällä. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana useita pieniä määriä hiili-
monoksidia, typpeä, metaania ja C2-hiilivetyjä.)649-132-00-6 270-780-7 68477-97-4 K
Kaasut (maaöljy), vetykäsittelijän kierrätyssekoiteöljy, vety- ja typpirikas;
Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu kierrätetystä vetykäsitellystä sekoiteöljystä.
Koostuu pääasiassa vedystä ja typestä, mukana monia pieniä määriä
hiilimonoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C1:stä C5:een.)649-133-00-1 270-781-2 68477-98-5 K
Kaasut (maaöljy), kierrätys, vetyrikas; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu kierrätetyistä reaktorikaasuista. Koostuu
pääasiassa vedystä, mukana monia pieniä määriä hiilimonoksidia, hiili-
dioksidia, typpeä, vetysulfidia ja tyydyttyneitä alifaattisia hiilivetyjä,
joiden hiililuku on välillä C1:stä C5:een.)649-134-00-7 270-783-3 68478-00-2 K
Kaasut (maaöljy), reformointiyksikön korvaus, vetyrikas; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoijista. Koostuu pääasiassa vedystä,
mukana monia pieniä määriä hiilimonoksidia ja alifaattisia hiilivetyjä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-135-00-2 270-784-9 68478-01-3 K
Kaasut (maaöljy), reformoiva vetykäsittelijä; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoivasta vetykäsittelyprosessista.
Koostuu pääasiassa vedystä, metaanista ja etaanista, mukana monia
pieniä määriä vetysulfidia ja alifaattisia hiilivetyjä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C3:sta C5:een.)649-136-00-8 270-785-4 68478-02-4 K
Kaasut (maaöljy), reformoiva vetykäsittelijä, vety- ja metaanirikas; Jalos-
tuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoivasta vetykäsittelyprosessista.
Koostuu pääasiassa vedystä ja metaanista, mukana monia pieniä määriä
hiilimonoksidia, hiilidioksidia, typpeä ja tyydyttyneitä alifaattisia hiilive-
tyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C5:een.)649-137-00-3 270-787-5 68478-03-5 K
Kaasut (maaöljy), reformoivan vetykäsittelijän korvaus, vetyrikas; Jalos-
tuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoivasta vetykäsittelyprosessista.
Koostuu pääasiassa vedystä, mukana monia pieniä määriä hiilimonok-
sidia ja alifaattisia hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-138-00-9 270-788-0 68478-04-6 K
Kaasut (maaöljy), lämpökrakkaustisle; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu lämpökrakkausprosessin tuotteiden tislauk-
sesta. Koostuu vedystä, vetysulfidista, hiilimonoksidista, hiilidioksidista
ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-139-00-4 270-789-6 68478-05-7 K29.5.2007 L 136/204 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisen krakkausyksikön jakotislausabsor-
bointiyksikkö; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen krakkausprosessin
tuotteiden uudelleenjakotislauksesta. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-140-00-X 270-805-1 68478-25-1 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
separaattori; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla
suoratisleteollisuusbensiiniä. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-141-00-5 270-807-2 68478-27-3 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
stabilointiyksikkö; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoidun teol-
lisuusbensiinin stabiloinnista. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-142-00-0 270-808-8 68478-28-4 K
Jäännöskaasu (maaöljy), krakatun tisleen vetykäsittelijäseparaattori;
Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä krakattuja tisleitä
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-143-00-6 270-809-3 68478-29-5 K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä suoratisleteollisuusben-
siinin separaattori; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla rikki vedyn avulla
suorajuoksutetusta teollisuusbensiinistä. Koostuu vedystä ja tyydytty-
neistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C6:een.)649-144-00-1 270-810-9 68478-30-8 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti reformoitu suoratisleteollisuusbensiinin
stabilointiyksikkö yläpuolella; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla
suoratisleteollisuusbensiiniä ja tämän jälkeen jakotislaamalla koko virta.
Koostuu vedystä, metaanista, etaanista ja propaanista.)649-145-00-7 270-999-8 68513-14-4 K
Kaasut (maaöljy), reformointiyksikön sivuvirran korkeapaineisen
erotussäiliön poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu korkeapaineisesti leimahduttamalla refor-
mointireaktorin sivuvirtaa. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana monia
pieniä määriä metaania, etaania ja propaania.)649-146-00-2 271-003-4 68513-18-8 K
Kaasut (maaöljy), reformointiyksikön sivuvirran matalapaineisen
erotussäiliön poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu matalapaineisesti leimahduttamalla refor-
mointireaktorin sivuvirtaa. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana monia
pieniä määriä metaania, etaania ja propaania.)649-147-00-8 271-005-5 68513-19-9 K29.5.2007 L 136/205 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), öljynjalostuskaasutisleen poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, erotettu tislaamalla kaasuvirtaa, joka sisältää
vetyä, hiilimonoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on
välillä C1:stä C6:een, tai saatu krakkaamalla etaania ja propaania.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C1:stä
C2:een, vedystä, typestä ja hiilimonoksidista.)649-148-00-3 271-258-1 68527-15-1 K
Kaasut (maaöljy), bentseeniyksikön vetykäsittelijä pentaaninpoistoyk-
sikkö yläpuolella; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu käsittelemällä bentseeniyksikön syötettä
vedyllä katalyytin läsnä ollessa, jonka jälkeen poistetaan pentaani.
Koostuu pääasiassa vedystä, etaanista ja propaanista, mukana monia
pieniä määriä typpeä, hiilimonoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden
hiililuvut ovat pääasiassa välillä C1:stä C6:een. Saattaa sisältää pieniä
määriä bentseeniä.)649-149-00-9 271-623-5 68602-82-4 K
Kaasut (maaöljy), sekundäärisen absorbointiyksikön poisto, nesteytetty
katalyyttinen krakkausyksikkö yläpuolella jakotislauskolonni; Jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla yläpuolisia katalyyttisen
krakkausprosessin tuotteita nesteytetyssä katalyyttisessä krakkaajassa.
Koostuu vedystä, typestä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C3:een.)649-150-00-4 271-625-6 68602-84-6 K
Maaöljytuotteet, jalostuskaasut; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, joka koostuu pääasiassa vedystä, mukana pieniä
määriä metaania, etaania ja propaania.)649-151-00-X 271-750-6 68607-11-4 K
Kaasut (maaöljy), vetykrakkaava matalapaineinen separaattori; Jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu vetykrakkausprosessireaktorin sivuvirran
neste-höyry-erotuksesta. Koostuu pääasiassa vedystä ja tyydyttyneistä
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-152-00-5 272-182-1 68783-06-2 K
Kaasut (maaöljy), jalostus; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu useista maaöljyn jalostusoperaatioista.
Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C3:een.)649-153-00-0 272-338-9 68814-67-5 K
Kaasut (maaöljy), bensiinin reformointiyksikön tuotteiden separaattorin
poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu nafteenien kemiallisesta reformoinnista
aromaateiksi. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä alifaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään.)649-154-00-6 272-343-6 68814-90-4 K
Kaasut (maaöljy), vedyllä käsitellyn happaman kerosiinin pentaanin-
poistoyksikkö stabilointiyksikön poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu vetykäsitellyn kerosiinin pentaaninpois-
tostabiloinnista. Koostuu pääasiassa vedystä, metaanista, etaanista ja
propaanista, mukana monia pieniä määriä typpeä, rikkivetyä, hiilimo-
noksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä
C5:een.)649-155-00-1 272-775-5 68911-58-0 K29.5.2007 L 136/206 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), vetykäsitellyn happaman kerosiinin erotussäiliö; Jalos-
tuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu yksikön, joka käsittelee hapanta kerosiinia
vedyllä katalyytin läsnä ollessa, leimahdusrummusta. Koostuu pääa-
siassa vedystä ja metaanista, mukana monia pieniä määriä typpeä, hiili-
monoksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta
C5:een.)649-156-00-7 272-776-0 68911-59-1 K
Kaasut (maaöljy), tisleen yhdistäjän rikinpoistostrippausyksikön poisto;
Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, stripattu yhdistäjärikinpoistoprosessin nestemäi-
sestä tuotteesta. Koostuu rikkivedystä, metaanista, etaanista ja propaa-
nista.)649-157-00-2 272-873-8 68919-01-7 K
Kaasut (maaöljy), nesteytetyn katalyyttisen krakkausyksikköjako-
tislauksen poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla nesteytetyn katalyyttisen
krakkausprosessin yläpuolista tuotetta. Koostuu vedystä, rikkivedystä,
typestä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-158-00-8 272-874-3 68919-02-8 K
Kaasut (maaöljy), nesteytetty katalyyttinen krakkausyksikkö pesee
sekundäärisen absorbointiyksikön pois; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu pesemällä yläpuolista kaasua nesteytetystä
katalyyttisestä krakkaajasta. Koostuu vedystä, typestä, metaanista, etaa-
nista ja propaanista.)649-159-00-3 272-875-9 68919-03-9 K
Kaasut (maaöljy), raskaan tisleen vetykäsittelijärikinpoistostrippausyk-
sikön poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, stripattu raskaan tisleen vetykäsittelyrikinpoisto-
prosessin nestemäisestä tuotteesta. Koostuu vedystä, rikkivedystä ja
tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C5:een.)649-160-00-9 272-876-4 68919-04-0 K
Kaasut (maaöljy), bensiinin reformointiyksikköstabilointiyksikön poisto,
kevyiden loppujen jakotislaus; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla kevyitä loppuja platinare-
formerin platinareaktoreista. Koostuu vedystä, metaanista, etaanista ja
propaanista.)649-161-00-4 272-880-6 68919-07-3 K
Kaasut (maaöljy), esileimahdustornin poisto, raakatisle; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu ensimmäisestä tornista, jota käytetään
raakaöljyn tislauksessa. Koostuu typestä ja tyydyttyneistä alifaattisista
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-162-00-X 272-881-1 68919-08-4 K
Kaasut (maaöljy), tervastrippausyksikön poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu pelkistetyn raakaöljyn jakotislauksesta.
Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C4:ään.)649-163-00-5 272-884-8 68919-11-9 K
Kaasut (maaöljy), yhdistäjästrippausyksikön poisto; Jalostuskaasu
(Seos vetyä ja metaania, saatu yhdistäjäyksikön tuotteiden jakotislauk-
sesta.)649-164-00-0 272-885-3 68919-12-0 K29.5.2007 L 136/207 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä katalyyttisesti teollisuus-
bensiinin separaattori; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu teollisuusbensiinin rikinpoistosta
vedyn avulla. Koostuu vedystä, metaanista, etaanista ja propaanista.)649-165-00-6 273-173-5 68952-79-4 K
Jäännöskaasu (maaöljy), suoratisleen teollisuusbensiinin vetyrikinpois-
toyksikkö; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu suorajuoksutetun teollisuusbensiinin rikin-
poistosta vedyn avulla. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-166-00-1 273-174-0 68952-80-7 K
Kaasut (maaöljy), imeytysabsorbointiyksikön poisto, nesteytetyn kata-
lyyttisen krakkausyksikön ja kaasuöljyn rikinpoiston yläpuolinen jako-
tislaus; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla tuotteita nesteytetystä kata-
lyyttisestä krakkaajasta ja kaasuöljyn rikinpoistajasta. Koostuu vedystä
ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-167-00-7 273-269-7 68955-33-9 K
Kaasut (maaöljy), raakatisle ja katalyyttinen krakkaus; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu raakatislaus- ja katalyyttisestä krakkauspro-
sesseista. Koostuu vedystä, rikkivedystä, typestä, hiilimonoksidista ja
parafiinisista ja oleiinisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C6:een.)649-168-00-2 273-563-5 68989-88-8 K
Kaasut (maaöljy), kaasuöljydietanoliamiinipesurin poisto; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu poistamalla rikki kaasuöljystä dietanolia-
miinilla. Koostuu pääasiassa rikkivedystä ja alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on välillä C1:stä C5:een.)649-169-00-8 295-397-2 92045-15-3 K
Kaasut (maaöljy), kaasuöljyn vetyrikinpoiston sivuvirta; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu erottamalla nestefaasi hydrausreaktion
sivuvirrasta. Koostuu pääasiassa vedystä, rikkivedystä ja alifaattisista
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-170-00-3 295-398-8 92045-16-4 K
Kaasut (maaöljy), kaasuöljyn vetyrikinpoiston puhallus; Jalostuskaasu
(Monimutkainen kaasuseos, saatu reformoijasta ja hydrausreaktorin
tyhjennyksistä. Koostuu pääasiassa vedystä ja alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-171-00-9 295-399-3 92045-17-5 K
Kaasut (maaöljy), hydraajan sivuvirran erotussäiliön poisto; Jalostus-
kaasu
(Monimutkainen kaasuseos, saatu leimahduttamalla sivuvirrat hydraus-
reaktion jälkeen. Koostuu pääasiassa vedystä ja alifaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-172-00-4 295-400-7 92045-18-6 K29.5.2007 L 136/208 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Kaasut (maaöljy), teollisuusbensiinin höyrykrakkauksen korkeapai-
neinen jäännös; Jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu sekoituksena teollisuusbensiinin höyry-
krakkausprosessin kondensoitumattomista osista sekä myöhempien
tuotteiden valmistelusta saaduista jäännöskaasuista. Koostuu pääasiassa
vedystä ja parafiinisista ja olefiinisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat
pääasiassa välillä C1:stä C5:een, joihin saattaa olla sekoittuneena luon-
nonkaasua.)649-173-00-X 295-401-2 92045-19-7 K
Kaasut (maaöljy), jäännöksen viskositeetinvähennyksen poisto; Jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu jäännösten viskositeetinvähennyksestä
uunissa. Koostuu pääasiassa rikkivedystä ja parafiinisista ja olefiinisista
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-174-00-5 295-402-8 92045-20-0 K
Parafiiniöljy (maaöljy), happokäsitelty; Parafiiniöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä parafiiniöljyä
rikkihapolla. Koostuu pääasiassa haarautunutketjuisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä C50:een.)649-175-00-0 300-225-7 93924-31-3 L
Parafiiniöljy (maaöljy), savikäsitelty; Parafiiniöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä parafiiniöljyä
luonnon- tai modifioidulla savella joko kontakti- tai suodatusproses-
sissa läsnä olevien polaaristen yhdisteiden jäämien ja epäpuhtauksien
poistamiseksi. Koostuu pääasiassa haarautunutketjuisista hiilivedyistä,
joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C20:sta C50:een.)649-176-00-6 300-226-2 93924-32-4 L
Kaasut (maaöljy), C3-4; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita raakaöljyn
krakkauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C3:sta
C4:ään, pääasiassa propaanista ja propyleenistä, ja kiehuu likimäärin
välillä –51 °C:sta –1 °C:seen.)649-177-00-1 268-629-5 68131-75-9 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakattu tisle ja katalyyttisesti
krakatun teollisuusbensiinin jakotislausabsorbointiyksikkö; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joka on saatu tislaamalla tuotteita
katalyyttisesti krakatuista tisleistä ja katalyyttisesti krakatusta teollisuus-
bensiinistä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä
C1:stä C4:ään.)649-178-00-7 269-617-2 68307-98-2 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti polymeroidun teollisuusbensiini-
jakotislauksen stabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä teollisuusbensiinin polymeroinnin
tuotteiden jakotislausstabiloinnista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on välillä C1:stä C4:ään.)649-179-00-2 269-618-8 68307-99-3 K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinija-
kotislauksen stabilointiyksikkö, rikkivetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislausstabiloimalla katalyyt-
tisesti reformoitua teollisuusbensiiniä ja josta on poistettu rikkivety
amiinikäsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C4:een.)649-180-00-8 269-619-3 68308-00-9 K29.5.2007 L 136/209 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Jäännöskaasu (maaöljy), krakatun tisleen vetykäsittelijästrippausyksikkö;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä lämpökrakattuja
tisleitä vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu pääasiassa tyydytty-
neistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-181-00-3 269-620-9 68308-01-0 K
Jäännöskaasu (maaöljy), suoratisleen tisleen vetyrikinpoistoyksikkö,
vetysulfidivapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutettujen tisleiden
katalyyttisestä rikinpoistosta vedyn avulla ja josta on poistettu rikkivety
amiinikäsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-182-00-9 269-630-3 68308-10-1 K
Jäännöskaasu (maaöljy), kaasuöljyn katalyyttinen krakkausabsorboin-
tiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kaasuöljyn katalyyttisen krak-
kauksen tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-183-00-4 269-623-5 68308-03-2 K
Jäännöskaasu (maaöljy), kaasun talteenottolaitos; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä sekalaisten hiilivetyvirtojen tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C1:stä C5:een.)649-184-00-X 269-624-0 68308-04-3 K
Jäännöskaasu (maaöljy), kaasun talteenottolaitoksen etaaninpoistoyk-
sikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä sekalaisten hiilivetyvirtojen tuotteiden
tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C4:ään.)649-185-00-5 269-625-6 68308-05-4 K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä tisleen ja rikki poistettu
vedyllä teollisuusbensiinin jakotislauskolonni, happovapaa; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla teollisuusben-
siiniä ja tislattuja hiilivetyvirtoja, käsitelty happamien epäpuhtauksien
poistamiseksi. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-186-00-0 269-626-1 68308-06-5 K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä tyhjökaasuöljystrip-
pausyksikkö, rikkivetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjökaasuöljyn, josta on pois-
tettu rikki vedyn avulla katalyyttisesti, strippausstabiloinnista, vetysul-
fidi on poistettu amiinikäsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-187-00-6 269-627-7 68308-07-6 K
Jäännöskaasu (maaöljy), kevyen suoratisleteollisuusbensiinin stabiloin-
tiyksikkö, rikkivetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kevyen suorajuoksutetun teolli-
suusbensiinin jakotislausstabiloinnista ja josta on poistettu rikkivety
amiinikäsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-188-00-1 269-629-8 68308-09-8 K29.5.2007 L 136/210 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Jäännöskaasu (maaöljy), propaani-propyleenialkylointisyöte valmistele-
vaan etaaninpoistoyksikköön; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla propaanin reaktio-
tuotteita propyleenin kanssa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-189-00-7 269-631-9 68308-11-2 K
Jäännöskaasu (maaöljy), tyhjökaasuöljyn vetyrikinpoistoyksikkö, rikki-
vetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjökaasuöljyn katalyyttisestä
rikinpoistosta vedyn avulla ja josta on poistettu rikkivety amiinikäsitte-
lyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C6:een.)649-190-00-2 269-632-4 68308-12-3 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakattu yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C3:sta C5:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –48 °C:sta
32 °C:seen.)649-191-00-8 270-071-2 68409-99-4 K
Alkaanit, C1-2; Maaöljykaasu 649-193-00-9 270-651-5 68475-57-0 K
Alkaanit, C2-3; Maaöljykaasu 649-194-00-4 270-652-0 68475-58-1 K
Alkaanit, C3-4; Maaöljykaasu 649-195-00-X 270-653-6 68475-59-2 K
Alkaanit, C4-5; Maaöljykaasu 649-196-00-5 270-654-1 68475-60-5 K
Polttokaasut; Maaöljykaasu
(Seos kevyitä kaasuja. Koostuu pääasiassa vedystä ja/tai matalamolekyy-
lipainoisista hiilivedyistä.)649-197-00-0 270-667-2 68476-26-6 K
Polttokaasut, raakaöljytisleet; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos kevyitä kaasuja, saatu raakaöljyn tislauksesta ja
teollisuusbensiinin katalyyttisestä reformoinnista. Koostuu vedystä ja
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä –217 °C:sta –12 °C:seen.)649-198-00-6 270-670-9 68476-29-9 K
Hiilivedyt, C3-4; Maaöljykaasu 649-199-00-1 270-681-9 68476-40-4 K
Hiilivedyt, C4-5; Maaöljykaasu 649-200-00-5 270-682-4 68476-42-6 K
Hiilivedyt, C2-4, C3-rikas; Maaöljykaasu 649-201-00-0 270-689-2 68476-49-3 K
Maaöljykaasut, nesteytetyt; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla raakaöljyä. Koostuu
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C3:sta C7:ään ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä –40 °C:sta 80 °C:seen.)649-202-00-6 270-704-2 68476-85-7 K29.5.2007 L 136/211 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Maaöljykaasut, nesteytetyt, makeutetut; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla nesteytetty maaöljy-
kaasuseos makeutusprosessille merkaptaanien muuttamiseksi tai happa-
mien epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C3:sta C7:ään ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä –40 °C:sta 80 °C:seen.)649-203-00-1 270-705-8 68476-86-8 K
Kaasut (maaöljy), C3-4, isobutaanirikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä tyydyttyneiden ja tyydyttymättömien
hiilivetyjen, joiden hiililuvut tavallisesti ovat välillä C3:sta C6:een, pääa-
siassa butaanin ja isobutaanin, tislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä ja
tyydyttymättömistä hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat välillä C3:sta
C4:ään, pääasiassa isobutaanista.)649-204-00-7 270-724-1 68477-33-8 K
Tisleet (maaöljy), C3-6, piperyleenirikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä tyydyttyneiden ja tyydyttymättömien
alifaattisten hiilivetyjen, joiden hiililuvut tavallisesti ovat välillä C3:sta
C6:een, tislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuku
on välillä C3:sta C6:een, pääasiassa piperyleeneistä.)649-205-00-2 270-726-2 68477-35-0 K
Kaasut (maaöljy), butaanin jakotislauskolonni yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla butaanivirtaa.
Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C3:sta C4:ään.)649-206-00-8 270-750-3 68477-69-0 K
Kaasut (maaöljy), C2-3; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen jakotislausprosessin
tuotteiden tislauksesta. Sisältää pääasiassa etaania, etyleeniä, propaania
ja propyleeniä.)649-207-00-3 270-751-9 68477-70-3 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun kaasuöljyn propaaninpois-
toyksikön pohjat, C4-rikas happovapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla katalyyttisesti
krakatun kaasuöljyn hiilivetyvirtaa ja käsitelty vetysulfidin ja muiden
happamien epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on välillä C3:sta C5:een, pääasiassa C4.)649-208-00-9 270-752-4 68477-71-4 K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin butaanin-
poistoyksikön pohjat, C3-5-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teolli-
suusbensiinin stabiloinnista. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C3:sta C5:een.)649-209-00-4 270-754-5 68477-72-5 K
Jäännöskaasu (maaöljy), isomeroidun teollisuusbensiinin jakotislaus-
stabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu isomeroidun teollisuusbensiinin
jakotislausstabilointituotteista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-210-00-X 269-628-2 68308-08-7 K29.5.2007 L 136/212 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Parafiiniöljy (maaöljy), hiilikäsitelty; Parafiiniöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu parafiiniöljyn käsittelystä akti-
voidulla hiilellä hivenaineosasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä suoraketjuisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C12.)649-211-00-5 308-126-0 97862-76-5 L
Tisleet (maaöljy), makeutetut keski; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljytisle makeu-
tusprosessille merkaptaanien korvaamiseksi tai happamien epäpuhtauk-
sien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääa-
siassa välillä C9:stä C20:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 150
°C:sta 345 °C:seen.)649-212-00-0 265-088-7 64741-86-2 N
Kaasuöljyt (maaöljy), liuotinjalostetut; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena liuotinuuttoproses-
sista. Koostuu pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C11:stä C25:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
205 °C:sta 400 °C:seen.)649-213-00-6 265-092-9 64741-90-8 N
Tisleet (maaöljy), liuotinjalostetut keski; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena liuotinuuttoproses-
sista. Koostuu pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C9:stä C20:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
150 °C:sta 345 °C:een.)649-214-00-1 265-093-4 64741-91-9 N
Kaasuöljyt (maaöljy), happokäsitellyt; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena rikkihappokäsittely-
prosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C13:sta C25:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 230 °C:sta
400 °C:een.)649-215-00-7 265-112-6 64742-12-7 N
Tisleet (maaöljy), happokäsitellyt keski; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena rikkihappokäsittely-
prosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C11:stä C20:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 205 °C:sta
345 °C:seen.)649-216-00-2 265-113-1 64742-13-8 N
Tisleet (maaöljy), happokäsitellyt kevyet; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena rikkihappokäsittely-
prosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C9:stä C16:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 150 °C:sta
290 °C:seen.)649-217-00-8 265-114-7 64742-14-9 N
Kaasuöljyt (maaöljy), kemiallisesti neutraloitu; Kaasuöljy —täsmentä-
mätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelyprosessista happamien
aineosien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C13:sta C25:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
230 °C:sta 400 °C:een.)649-218-00-3 265-129-9 64742-29-6 N29.5.2007 L 136/213 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), kemiallisesti neutraloidut keski; Kaasuöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelyprosessista happamien
aineosien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C11:stä C20:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
205 °C:sta 345 °C:seen.)649-219-00-9 265-130-4 64742-30-9 N
Tisleet (maaöljy), savikäsitellyt keski; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joka on tulosta maaöljyfraktion käsit-
telystä luonnon- tai modifioidusta savesta, tavallisesti suodatusproses-
sista polaaristen yhdisteiden jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C9:stä
C20:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 150 °C:sta 345 °C:seen.)649-220-00-4 265-139-3 64742-38-7 N
Tisleet (maaöljy), vetykäsitellyt keski; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C11:stä C25:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
205 °C:sta 400 °C:seen.)649-221-00-X 265-148-2 64742-46-7 N
Kaasuöljyt (maaöljy), rikki poistettu vedyllä; Kaasuöljy —täsmentä-
mätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljyvarastosta käsittelemällä
vedyllä orgaanisen rikin muuttamiseksi rikkivedyksi, joka poistetaan.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C13:sta C25:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 230 °C:sta
400 °C:seen.)649-222-00-5 265-182-8 64742-79-6 N
Tisleet (maaöljy), rikki poistettu vedyllä keski; Kaasuöljy —täsmentä-
mätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljyvarastosta käsittelemällä
vedyllä orgaanisen rikin muuttamiseksi rikkivedyksi, joka poistetaan.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C11:stä
C25:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 205 °C:sta 400 °C:seen.)649-223-00-0 265-183-3 64742-80-9 N
Tisleet (maaöljy), katalyyttisen reformointiyksikön jakotislauksen
jäännös, korkealla kiehuva; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä katalyyttisesti reformoivan jakotislaus-
laitteen ylijäämästä. Kiehuu likimäärin välillä 343 °C:sta 399 °C:seen.)649-228-00-8 270-719-4 68477-29-2 N
Tisleet (maaöljy), katalyyttisen reformointiyksikön jakotislauksen
jäännös, keskialueella kiehuva; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä katalyyttisesti reformoivan jakotislaus-
laitteen ylijäämästä. Kiehuu likimäärin välillä 288 °C:sta 371 °C:seen.)649-229-00-3 270-721-5 68477-30-5 N
Tisleet (maaöljy), katalyyttisen reformointiyksikön jakotislauksen
jäännös, matalalla kiehuva; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä katalyyttisesti reformoivan jakotislaus-
laitteen ylijäämän tislauksesta. Kiehuu likimäärin alle 288 °C:ssa.)649-230-00-9 270-722-0 68477-31-6 N29.5.2007 L 136/214 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), korkeasti jalostetut keski; Kaasuöljy —täsmentä-
mätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljyfraktio useille
seuraavista toimenpiteistä: suodattaminen, linkoaminen, atmosfäärinen
tislaus, tyhjötislaus, happamoittaminen, neutralointi ja savikäsittely.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C10:stä C20:een.)649-231-00-4 292-615-8 90640-93-0 N
Tisleet (maaöljy), katalyyttinen reformointiyksikkö, raskaat aromaattiset
konsentraatit; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisesti refor-
moitua maaöljyjaetta. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C10:stä C16:een ja jotka kiehuvat
likimäärin välillä 200 °C:sta 300 °C:seen.)649-232-00-X 295-294-2 91995-34-5 N
Kaasuöljyt, parafiininen; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Tisle, saatu uudelleen tislaamalla monimutkaista hiilivetyseosta, joka
on saatu tislaamalla sivuvirtoja parafiinien voimakkaasta katalyyttisestä
vetykäsittelystä. Kiehuu likimäärin välillä 190 °C:sta 330 °C:seen.)649-233-00-5 300-227-8 93924-33-5 N
Teollisuusbensiini (maaöljy), liuotinjalostettu rikki poistettu vedyllä
raskas; Kaasuöljy —täsmentämätön649-234-00-0 307-035-3 97488-96-5 N
Hiilivedyt, C16-20, vetykäsitelty keskitisle, kevyet tisleet; Kaasuöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu ensimmäisinä juoksutuksina
keskitisleen vedyllä käsittelyn sivuvirtojen tyhjötislauksesta. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C16:sta
C20:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 290 °C:sta 350 °C:seen.
Tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on 2 10-6m2.s-1100 °C:ssa.)649-235-00-6 307-659-6 97675-85-9 N
Hiilivedyt, C12-20, vetykäsitelty parafiininen, kevyet tisleet; Kaasuöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu ensimmäisinä juoksutuksina
raskaiden parafiinien vedyllä käsittelyn katalyytin läsnä ollessa sivuvir-
tojen tyhjötislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C12:sta C20:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
230 °C:sta 350 °C:seen. Tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on 2
10-6m2.s-1100 °C:ssa.)649-236-00-1 307-660-1 97675-86-0 N
Hiilivedyt, C11-17, liuotinuutettu kevyt nafteeninen; Kaasuöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uuttamalla aromaatteja kevyestä
nafteenisesta tisleestä, jonka viskositeetti on 2.2 10-6m2.s-140 °C:ssa.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C11:stä C17:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 200 °C:sta
300 °C:seen.)649-237-00-7 307-757-9 97722-08-2 N
Kaasuöljyt, vetykäsitelty; Kaasuöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu parafiinien vetykäsittelyn kata-
lyytin läsnä ollessa sivuvirtojen uudelleentislauksesta. Koostuu pääa-
siassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C17:stä C27:ään
ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 330 °C:sta 340 °C:seen.)649-238-00-2 308-128-1 97862-78-7 N29.5.2007 L 136/215 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), hiilikäsitellyt kevyet parafiiniset; Kaasuöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
aktivoidulla puuhiilellä polaaristen hivenaineosasten ja epäpuhtauksien
poistamiseksi. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C12:sta C28:aan.)649-239-00-8 309-667-5 100683-97-4 N
Tisleet (maaöljy), keskiraskaat parafiiniset, hiilikäsitellyt; Kaasuöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyä aktivoi-
dulla puuhiilellä polaaristen jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C16:sta C36:een.)649-240-00-3 309-668-0 100683-98-5 N
Tisleet (maaöljy), keskiraskaat parafiiniset, savikäsitellyt; Kaasuöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyä valkaisu-
savella polaaristen hivenaineosasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C16:sta C36:een.)649-241-00-9 309-669-6 100683-99-6 N
Alkaanit, C12-26-haarautuneet ja lineaariset 649-242-00-4 292-454-3 90622-53-0 N
Voitelurasvat; Rasva
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C12:sta C50:een. Saattaa sisältää orgaanisia alkaalimetallien, maa-alkaali-
metallien ja/tai alumiiniyhdisteiden suoloja.)649-243-00-X 278-011-7 74869-21-9 N
Raakaparafiini (maaöljy); Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljyfraktiosta liuotinkiteyttä-
mällä (poistamalla vaha liuottimella) tai tislefraktiona hyvin vahamai-
sesta raakaöljystä. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä suora- ja haarautu-nutketjuisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa suurempia
kuin C
20.)649-244-00-5 265-165-5 64742-61-6 N
Raakaparafiini (maaöljy), happokäsitelty; Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena maaöljyn raakaparafii-
nifraktion käsittelystä rikkihappokäsittelyprosessilla. Koostuu pääasiassa
tyydyttyneistä suora- ja haarautunutketjuisista hiilivedyistä, joiden hiili-
luvut ovat pääasiassa suurempia kuin C20.)649-245-00-0 292-659-8 90669-77-5 N
Raakaparafiini (maaöljy), savikäsitelty; Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyn raaka-
parafiinifraktiota luonnon- tai modifioidulla savella joko kontakti- tai
suodatusprosessissa. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä suora- ja haa-
rautunutketjuisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa suu-
rempia kuin C20.)649-246-00-6 292-660-3 90669-78-6 N
Raakaparafiini (maaöljy), vetykäsitelty; Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä raakaparafiinia
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä
suora- ja haarautunutketjuisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääa-
siassa suurempia kuin C20.)649-247-00-1 295-523-6 92062-09-4 N29.5.2007 L 136/216 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Raakaparafiini (maaöljy), matalassa lämpötilassa sulava; Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljyfraktiosta poistamalla
parafiini liuottimella. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä suora- ja haa-
rautunutketjuisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi
kuin C12.)649-248-00-7 295-524-1 92062-10-7 N
Raakaparafiini (maaöljy), matalassa lämpötilassa sulava, vetykäsitelty;
Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä matalassa lämpöti-
lassa sulavaa maaöljyraakaparafiinia vedyllä katalyytin läsnä ollessa.
Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä suora- ja haarautunutketjuisista hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C12.)649-249-00-2 295-525-7 92062-11-8 N
Raakaparafiini (maaöljy), matalassa lämpötilassa sulava, hiilikäsitelty;
Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä matalassa lämpöti-
lassa sulavaa raakaparafiinia aktivoidulla hiilellä polaaristen hivenaineo-
sasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydytty-
neistä suora- ja haarautunutketjuisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut
ovat pääasiassa suurempia kuin C12.)649-250-00-8 308-155-9 97863-04-2 N
Raakaparafiini (maaöljy), matalassa lämpötilassa sulava, savikäsitelty;
Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä matalassa lämpöti-
lassa sulavaa maaöljyraakaparafiinia bentoniitilla polaaristen hivenai-
neosasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydyt-
tyneistä suora- ja haarautunutketjuisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut
ovat pääasiassa suurempia kuin C12.)649-251-00-3 308-156-4 97863-05-3 N
Raakaparafiini (maaöljy), matalassa lämpötilassa sulava, piihappokäsi-
telty; Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä matalassa lämpöti-
lassa sulavaa maaöljyraakaparafiinia piihapolla polaaristen hivenaineo-sasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydytty-
neistä suora- ja haarautunutketjuisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut
ovat pääasiassa suurempia kuin C
12.)649-252-00-9 308-158-5 97863-06-4 N
Raakaparafiini (maaöljy), hiilikäsitelty; Raakaparafiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyraakapara-
fiinia aktivoidulla puuhiilellä polaaristen hivenaineosasten ja epäpuh-
tauksien poistamiseksi.)649-253-00-4 309-723-9 100684-49-9 N
Vaseliini; Vaseliini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu puolikiinteänä aineena parafii-
nisen ylijäämäöljyn vahanpoistosta. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä
kiteisistä ja nestemäisistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
suurempi kuin C25.)649-254-00-X 232-373-2 8009-03-8 N
Vaseliini (maaöljy), hapetettu; Vaseliini
(Monimutkainen seos orgaanisia yhdisteitä, pääasiassa korkeamolekyyli-
painoisia karboksyylihappoja, saatu vaseliinin ilmahapetuksella.)649-255-00-5 265-206-7 64743-01-7 N29.5.2007 L 136/217 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Vaseliini (maaöljy), alumiinikäsitelty; Vaseliini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saadaan kun vaseliinia käsitellään
Al2O3:lla polaaristen aineosasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä, kiteisistä ja nestemäisistä hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C25.)649-256-00-0 285-098-5 85029-74-9 N
Vaseliini (maaöljy), vetykäsitelty; Vaseliini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu puolikiinteänä aineena parafiini-
sesta ylijäämäöljystä, josta on vaha poistettu ja jota on käsitelty vedyllä
katalyytin läsnä ollessa. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä mikrokitei-
sistä ja nestemäisistä hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa suu-
rempia kuin C20.)649-257-00-6 295-459-9 92045-77-7 N
Vaseliini (maaöljy), hiilikäsitelty; Vaseliini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyvaseliinia
aktivoidulla hiilellä polaaristen hivenaineosasten ja epäpuhtauksien
poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C20.)649-258-00-1 308-149-6 97862-97-0 N
Vaseliini (maaöljy), piihappokäsitelty; Vaseliini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyvaseliinia
piihapolla polaaristen hivenaineosasten ja epäpuhtauksien poistami-
seksi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa suurempi kuin C20.)649-259-00-7 308-150-1 97862-98-1 N
Vaseliini (maaöljy), savikäsitelty; Vaseliini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä vaseliinia valkaisu-
savella polaaristen hivenaineosasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurem-
pi kuin C25.)649-260-00-2 309-706-6 100684-33-1 N
Bensiini, luonnon; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, erotettu luonnonkaasusta prosesseilla,
kuten jäähdytys tai absorbointi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä
C8:aan ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –20 °C:sta 120 °C:seen.)649-261-00-8 232-349-1 8006-61-9 P
Teollisuusbensiini; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini
(Jalostetut, osittain jalostetut tai jalostamattomat luonnonkaasun
tislauksen maaöljytuotteet. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C5:stä C6:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 100 °
C:sta 200 °C:seen.)649-262-00-3 232-443-2 8030-30-6 P
Ligroiini; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljyn jakotislauksesta. Tämä
fraktio kiehuu likimäärin välillä 20 °C:sta 135 °C:seen.)649-263-00-9 232-453-7 8032-32-4 P29.5.2007 L 136/218 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Teollisuusbensiini (maaöljy), raskas suoratisle; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla raakaöljyä. Koostuu
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C6:sta C12:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 65 °C:sta 230 °C:seen.)649-264-00-4 265-041-0 64741-41-9 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), laajan tislausalueen suoratisle; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla raakaöljyä. Koostuu
hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C4:stä C11:een ja
jotka kiehuvat likimäärin välillä –20 °C:sta 220 °C:seen.)649-265-00-X 265-042-6 64741-42-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt suoratisle; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla raakaöljyä. Koostuu
pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C4:stä C10:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –20 °C:sta
180 °C:seen.)649-266-00-5 265-046-8 64741-46-4 P
Liuotinbensiini (maaöljy), kevyt alifaattinen; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla raakaöljyä tai luon-
nonbensiiniä. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C5:stä C10:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 35 °C:sta 160 °C:seen.)649-267-00-0 265-192-2 64742-89-8 P
Tisleet (maaöljy), suoratisleet kevyet; Matalalla kiehuva teollisuusben-
siini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla raakaöljyä. Koostuu
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C7:ään ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä –88 °C:sta 99 °C:seen.)649-268-00-6 270-077-5 68410-05-9 P
Bensiini, höyryn talteenotto; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, erotettu jäähdyttämällä höyryntalteen-
ottosysteemien kaasuista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C4:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –20 °
C:sta 196 °C:seen.)649-269-00-1 271-025-4 68514-15-8 P
Bensiini, suoratisle, keveiden jakeiden käsittely-yksikkö; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu keveiden tisleiden käsittely-yksi-
köstä tislaamalla raakaöljyä. Kiehuu likimäärin välillä 36,1 °C:sta
193,3 °C:seen.)649-270-00-7 271-727-0 68606-11-1 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), makeuttamaton; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla teollisuusbensiinivir-
toja useista jalostusprosesseista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C5:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
0 °C:sta 230 °C:seen.)649-271-00-2 272-186-3 68783-12-0 P29.5.2007 L 136/219 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), kevyen suoratisleen bensiinin jakotislausstabilointiyk-
sikkö yläpuolella; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C3:sta C6:een.)649-272-00-8 272-931-2 68921-08-4 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), raskas suoratisle, sis. aromaatteja; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemättömän maaöljyn
tislausprosessista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C8:sta C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 130 °C:sta
210 °C:seen.)649-273-00-3 309-945-6 101631-20-3 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), laajan tislausalueen alkylaatti; Matalalla
kiehuva modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla isobutaanin reaktio-
tuotteita mono-olefiinisten hiilivetyjen kanssa, joiden hiililuvut yleensä
ovat C3:sta C5:een. Koostuu pääasiassa haarautunutketjuisista tyydytty-
neistä hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C7:stä C12:een
ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 90 °C:sta 220 °C:seen.)649-274-00-9 265-066-7 64741-64-6 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), raskas alkylaatti; Matalalla kiehuva modi-
fioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla isobutaanin reaktio-
tuotteita mono-olefiinisten hiilivetyjen kanssa, joiden hiililuvut yleensä
ovat C3:sta C5:een. Koostuu pääasiassa haarautunutketjuisista tyydytty-
neistä hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C9:stä C12:een
ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 150 °C:sta 220 °C:seen.)649-275-00-4 265-067-2 64741-65-7 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt alkylaatti; Matalalla kiehuva modi-
fioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla isobutaanin reaktio-
tuotteita mono-olefiinisten hiilivetyjen kanssa, joiden hiililuvut yleensä
ovat C3:sta C5:een. Koostuu pääasiassa haarautunutketjuisista tyydytty-
neistä hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C7:stä C10:een
ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 90 °C:sta 160 °C:seen.)649-276-00-X 265-068-8 64741-66-8 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), isomerisointi; Matalalla kiehuva modifioitu
teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suoraketjuisten parafiinisten
C4:stä C6:een hiilivetyjen katalyyttisestä isomerisoinnista. Koostuu pääa-
siassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, kuten isobutaanista, isopentaanista,
2,2-dimetyylibutaanista, 2-metyylipentaanista ja 3-metyylipentaanista.)649-277-00-5 265-073-5 64741-70-4 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), liuotinjalostettu kevyt; Matalalla kiehuva
modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena liuotinuuttoproses-
sista. Koostuu pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C5:stä C11:een, ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 35 °
C:sta 190 °C:seen.)649-278-00-0 265-086-6 64741-84-0 P29.5.2007 L 136/220 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Teollisuusbensiini (maaöljy), liuotinjalostettu raskas; Matalalla kiehuva
modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena liuotinuuttoproses-
sista. Koostuu pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C7:stä C12:een, ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 90 °
C:sta 230 °C:seen.)649-279-00-6 265-095-5 64741-92-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), katalyyttinen reformoija etyleeniglykolivesi
vastavirtauutteet; Matalalla kiehuva modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena UDEX-uuttoproses-
sista katalyyttisellä reformointivirralla. Koostuu tyydyttyneistä hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C6:sta C9:ään.)649-280-00-1 270-088-5 68410-71-9 P
Jalosteet (maaöljy), reformointiyksikkö, Lurgiyksikössä erotettu; Mata-
lalla kiehuva modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena Lurgierotusyksiköstä.
Koostuu pääasiassa ei-aromaattisista hiilivedyistä, mukana useita pieniä
määriä aromaattisia hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C6:sta C8:aan.)649-281-00-7 270-349-3 68425-35-4 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), laajan tislausalueen alkylaatti, butaania
sisältävä; Matalalla kiehuva modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla isobutaanin reaktio-
tuotteita mono-olefiinihiilivetyjen, joiden hiililuku on yleensä välillä
C3:sta C5:een, kanssa. Koostuu pääasiassa haarautunutketjuisista tyydyt-
tyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C7:stä
C12:een, mukana joitain butaaneja, kiehuu likimäärin välillä 35 °C:sta
200 °C:seen.)649-282-00-2 271-267-0 68527-27-5 P
Tisleet (maaöljy), teollisuusbensiini höyrykrakkausjohdettu, liuotinjalos-
tetut kevyet vetykäsitellyt; Matalalla kiehuva modifioitu teollisuusben-
siini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteina vedyllä käsitellyn
kevyen tisleen liuotinuuttoprosessista höyrykrakatusta teollisuusbensii-
nistä.)649-283-00-8 295-315-5 91995-53-8 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), C4-12-butaanialkylaatti, iso-oktaanirikas;
Matalalla kiehuva modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu butaanien alkyloinnista. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä
C12:een, isobutaanirikas ja kiehuu likimäärin välillä 35 °C:sta 210 °C:
seen.)649-284-00-3 295-430-0 92045-49-3 P
Hiilivedyt, vedyllä käsitellyt kevyet teollisuusbensiinitisleet, liuotinjalos-
tettu; Matalalla kiehuva modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu vedyllä käsitellyn teollisuusben-
siinin tislauksesta, jota seuraa liuotinuutto- ja tislausprosessi. Koostuu
pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, jotka kiehuvat likimäärin välillä
94 °C:sta 99 °C:seen.)649-285-00-9 295-436-3 92045-55-1 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), isomerisointi, C6-fraktio; Matalalla kiehuva
modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla bensiiniä, joka on
katalyyttisesti isomeroitu. Koostuu pääasiassa heksaani-isomeereista,
jotka kiehuvat likimäärin välillä 60 °C:sta 66 °C:seen.)649-286-00-4 295-440-5 92045-58-4 P29.5.2007 L 136/221 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Hiilivedyt, C6-7, teollisuusbensiinikrakkaus, liuotinjalostettu; Matalalla
kiehuva modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu bentseenin sorptiolla katalyytti-
sesti täysin hydratusta bentseenirikkaasta hiilivetyjakeesta, joka on
saatu tislaten esihydratusta krakatusta teollisuusbensiinistä. Koostuu
pääasiassa parafiinisista ja nafteenisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut
ovat pääasiassa välillä C6:sta C7:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
70 °C:sta 100 °C:seen.)649-287-00-X 295-446-8 92045-64-2 P
Hiilivedyt, C6-rikas, vedyllä käsitellyt kevyet teollisuusbensiinitisleet,
liuotinjalostettu; Matalalla kiehuva modifioitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla vetykäsiteltyä teolli-
suusbensiiniä, jota seuraa liuotinuuttaminen. Koostuu pääasiassa
tyydyttyneistä hiilivedyistä ja kiehuu likimäärin välillä 65 °C:sta
70 °C:seen.)649-288-00-5 309-871-4 101316-67-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), raskas katalyyttisesti krakattu; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti krakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C6:sta C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 65 °C:sta
230 °C:seen. Sisältää suhteellisen suuren määrän tyydyttymättömiä
hiilivetyjä.)649-289-00-0 265-055-7 64741-54-4 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt katalyyttisesti krakattu; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti krakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C4:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –20 °
C:sta 190 °C:seen. Sisältää suhteellisen suuren määrän tyydyttymät-
tömiä hiilivetyjä.)649-290-00-6 265-056-2 64741-55-5 P
Hiilivedyt, C3-11, katalyyttisen krakkausyksikön tisleet; Matalalla kiehuva
katalyyttisesti krakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C3:sta C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin 204 °C:seen
ulottuvalla alueella.)649-291-00-1 270-686-6 68476-46-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), katalyyttisesti krakattu kevyt tisle; Mata-
lalla kiehuva katalyyttisesti krakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C1:stä C5:een.)649-292-00-7 272-185-8 68783-09-5 P
Tisleet (maaöljy), teollisuusbensiinistä höyrykrakkausjohdettu, vetykäsi-
tellyt kevyet aromaatit; Matalalla kiehuva katalyyttisesti krakattu teolli-
suusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä kevyttä tislettä
höyrykrakatusta teollisuusbensiinistä. Koostuu pääasiassa aromaattisista
hiilivedyistä.)649-293-00-2 295-311-3 91995-50-5 P29.5.2007 L 136/222 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Teollisuusbensiini (maaöljy), raskas katalyyttisesti krakattu, makeutettu;
Matalalla kiehuva katalyyttisesti krakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla katalyyttisesti
krakattu maaöljytisle makeutusprosessille merkaptaanien muuttami-
seksi tai happamien epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C6:sta C12:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 60 °C:sta 200 °C:seen.)649-294-00-8 295-431-6 92045-50-6 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt katalyyttisesti krakattu makeutettu;
Matalalla kiehuva katalyyttisesti krakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla teollisuusbensiini
katalyyttisestä krakkausprosessista makeutusprosessille merkaptaanien
muuttamiseksi tai happamien epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, jotka kiehuvat likimäärin välillä 35 °C:sta 210 °
C:seen.)649-295-00-3 295-441-0 92045-59-5 P
Hiilivedyt, C8-12, katalyyttinen krakkaus, kemiallisesti neutraloitu; Mata-
lalla kiehuva katalyyttisesti krakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla jaetta katalyyttisestä
krakkausprosessista, joka on läpikäynyt lipeäpesun. Koostuu pääasiassa
hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C8:sta C12:een ja jotka kiehuvat
likimäärin välillä 130 °C:sta 210 °C:seen.)649-296-00-9 295-794-0 92128-94-4 P
Hiilivedyt, C8-12katalyyttisen krakkausyksikön tisleet; Matalalla kiehuva
katalyyttisesti krakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C8:sta C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 140 °C:sta 210 °C:seen.)649-297-00-4 309-974-4 101794-97-2 P
Hiilivedyt, C8-12, katalyyttinen krakkaus, kemiallisesti neutraloidut,
makeutetut; Matalalla kiehuva katalyyttisesti krakattu teollisuusbensiini649-298-00-X 309-987-5 101896-28-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt katalyyttisesti reformoitu; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen reformointipro-
sessin tuotteiden tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C5:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 35 °
C:sta 190 °C:seen. Sisältää suhteellisen suuren osan aromaattisia ja
haarautunutketjuisia hiilivetyjä. Tämä virta saattaa sisältää 10 tila-
vuusprosenttia tai enemmän bentseeniä.)649-299-00-5 265-065-1 64741-63-5 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), raskas katalyyttisesti reformoitu; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen reformointipro-
sessin tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C7:stä C12:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 90 °C:sta 230 °C:seen.)649-300-00-9 265-070-9 64741-68-0 P29.5.2007 L 136/223 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), katalyyttisesti reformoitu pentaaninpoistoyksikkö;
Matalalla kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä katalyyttisen reformointiprosessin
tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C3:sta C6:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä –49 °C:sta 63 °C:seen.)649-301-00-4 270-660-4 68475-79-6 P
Hiilivedyt, C2-6, C6-8, katalyyttinen reformointiyksikkö; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini649-302-00-X 270-687-1 68476-47-1 P
Jäännökset (maaöljy), C6-8, katalyyttinen reformointiyksikkö; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen jäännös C6-8-syötteen katalyyttisestä reformoinnista.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C2:sta C6:een.)649-303-00-5 270-794-3 68478-15-9 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt katalyyttisesti reformoitu, aromaatti-
vapaa; Matalalla kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen reformointipro-
sessin tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C5:stä C8:aan ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 35 °C:sta 120 °C:seen. Sisältää suhteellisen suuren osan haarau-
tunutketjuisia hiilivetyjä, joista aromaattiset aineosat poistettu.)649-304-00-0 270-993-5 68513-03-1 P
Tisleet (maaöljy), katalyyttisesti reformoitu suoratisleteollisuusbensiini
yläpuolella; Matalalla kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusben-
siini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutetun teollisuusben-
siinin katalyyttisestä reformoinnista, jota seuraa koko sivuvirran jako-
tislaus. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C2:sta C6:een.)649-305-00-6 271-008-1 68513-63-3 P
Maaöljytuotteet, vetyviimeistys-käsittely-yksikkö reformaatit; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu vetyviimeistys-käsittely-yksikkö-
prosessissa ja kiehuu likimäärin välillä 27oC:sta 210oC:seen.)649-306-00-1 271-058-4 68514-79-4 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), laaja tislausalue reformoitu; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita katalyytti-
sestä reformointiprosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C5:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 35 °
C:sta 230 °C:seen.)649-307-00-7 272-895-8 68919-37-9 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), katalyyttisesti reformoitu; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita katalyytti-
sestä reformointiprosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C4:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 30 °
C:sta 220 °C:seen. Sisältää suhteellisen suuren osan aromaattisia ja
haarautunutketjuisia hiilivetyjä. Tämä virta saattaa sisältää 10 tila-
vuusprosenttia tai enemmän bentseeniä.)649-308-00-2 273-271-8 68955-35-1 P29.5.2007 L 136/224 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), katalyyttisesti reformoidut vetykäsitellyt kevyet, C8-12-
aromaattifraktio; Matalalla kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuus-
bensiini
(Monimutkainen seos alkyylibentseenejä, saatu maaöljyteollisuusben-
siinin katalyyttisellä reformoinnilla. Koostuu pääasiassa alkyylibentsee-
neistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C8:sta C10:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 160 °C:sta 180 °C:seen.)649-309-00-8 285-509-8 85116-58-1 P
Aromaattiset hiilivedyt, C8, katalyyttisellä reformoinnilla johdettu;
Matalalla kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini649-310-00-3 295-279-0 91995-18-5 P
Aromaattiset hiilivedyt, C7-12, C8-rikas; Matalalla kiehuva katalyyttisesti
reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu erottamalla platinareformointia
sisältävästä fraktiosta. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C7:stä C12:een (ensisijaisesti C8) ja
saattaa sisältää ei-aromaattisia hiilivetyjä, molemmat kiehuvat liki-
määrin välillä 130 °C:sta 200 °C:seen.)649-311-00-9 297-401-8 93571-75-6 P
Bensiini, C5-11, korkeaoktaaninen stabiloitu reformoitu; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen korkeaoktaaninen seos hiilivetyjä, saatu enimmäkseen
nafteenisen teollisuusbensiinin katalyyttisellä vedynpoistolla. Koostuu
pääasiassa aromaateista ja ei-aromaateista, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C5:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 45 °C:sta
185 °C:seen.)649-312-00-4 297-458-9 93572-29-3 P
Hiilivedyt, C7-12, C >9-aromaattirikas, reformoiva raskas fraktio; Mata-
lalla kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu erottamalla platinareformointia
sisältävästä fraktiosta. Koostuu pääasiassa ei-aromaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C7:stä C12:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 120 °C:sta 210 °C:seen sekä C9 ja korkeammista
aromaattisista hiilivedyistä.)649-313-00-X 297-465-7 93572-35-1 P
Hiilivedyt, C5-11, ei-aromaattirikas, reformoiva kevyt fraktio; Matalalla
kiehuva katalyyttisesti reformoitu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu erottamalla platinareformointia
sisältävästä fraktiosta. Koostuu pääasiassa ei-aromaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C5:stä C11:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 35 °C:sta 125 °C:seen, bentseenistä ja tolueenista.)649-314-00-5 297-466-2 93572-36-2 P
Parafiiniöljy (maaöljy), piihappokäsitelty; Parafiiniöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä parafiiniöljyä
piihapolla hivenaineosasten ja epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu
pääasiassa suoraketjuisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
suurempi kuin C12.)649-315-00-0 308-127-6 97862-77-6 L29.5.2007 L 136/225 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt lämpökrakattu; Matalalla kiehuva
lämpökrakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä lämpökrakkausprosessin tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttymättömistä hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä C8:aan ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä –10 °C:sta 130 °C:seen.)649-316-00-6 265-075-6 64741-74-8 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), raskas lämpökrakattu; Matalalla kiehuva
lämpökrakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä lämpökrakkausprosessin tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttymättömistä hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C6:sta C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 65 °C:sta 220 °C:seen.)649-317-00-1 265-085-0 64741-83-9 P
Tisleet (maaöljy), raskaat aromaattiset; Matalalla kiehuva lämpökrakattu
teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä etaanin ja propaanin lämpökrak-
kauksen tuotteiden tislauksesta. Tämä korkeammassa lämpötilassa
kiehuva fraktio koostuu pääasiassa C5-C7-aromaattisista hiilivedyistä,
mukana jonkin verran tyydyttymättömiä alifaattisia hiilivetyjä, joiden
hiililuku on pääasiassa C5. Tämä virta saattaa sisältää bentseeniä.)649-318-00-7 267-563-4 67891-79-6 P
Tisleet (maaöljy), kevyet aromaattiset; Matalalla kiehuva lämpökrakattu
teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä etaanin ja propaanin lämpökrak-
kauksen tuotteiden tislauksesta. Tämä matalammassa lämpötilassa
kiehuva fraktio koostuu pääasiassa C5-C7-aromaattisista hiilivedyistä,
mukana jonkin verran tyydyttymättömiä alifaattisia hiilivetyjä, joiden
hiililuku on pääasiassa C5. Tämä virta saattaa sisältää bentseeniä.)649-319-00-2 267-565-5 67891-80-9 P
Tisleet (maaöljy), teollisuusbensiinijaloste pyrolysaattijohdettu, bensiini-
sekoitus; Matalalla kiehuva lämpökrakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu teollisuusbensiinin ja jalosteen
pyrolyysijakotislauksella 816 °C:ssa. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on C9ja jotka kiehuvat likimäärin 204 °C:ssa.)649-320-00-8 270-344-6 68425-29-6 P
Aromaattiset hiilivedyt, C6-8, teollisuusbensiinijaloste pyrolysaattijoh-
dettu; Matalalla kiehuva lämpökrakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu teollisuusbensiinin ja jalosteen
pyrolyysijakotislauksella 816 °C:ssa. Koostuu pääasiassa aromaattisista
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C6:sta C8:aan, mukaan
lukien bentseeni.)649-321-00-3 270-658-3 68475-70-7 P
Tisleet (maaöljy), lämpökrakattu teollisuusbensiini ja kaasuöljy; Mata-
lalla kiehuva lämpökrakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla lämpökrakattua teol-
lisuusbensiiniä ja/tai kaasuöljyä. Koostuu pääasiassa olefiinisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on C5ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
33 °C:sta 60 °C:seen.)649-322-00-9 271-631-9 68603-00-9 P29.5.2007 L 136/226 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), lämpökrakattu teollisuusbensiini ja kaasuöljy, C5-
dimeerejä sisältävä; Matalalla kiehuva lämpökrakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu lämpökrakatun teollisuusben-
siinin ja/tai kaasuöljyn uuttavasta tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on C5, mukana jonkin verran dimerisoituneita
C5-olefiineja ja kiehuu likimäärin välillä 33 °C:sta 184 °C:seen.)649-323-00-4 271-632-4 68603-01-0 P
Tisleet (maaöljy), lämpökrakattu teollisuusbensiini ja kaasuöljy, uute;
Matalalla kiehuva lämpökrakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu lämpökrakatun teollisuusben-
siinin ja/tai kaasuöljyn uuttavasta tislauksesta. Koostuu parafiinisista ja
olefiinisista hiilivedyistä, pääasiassa isoamyleeneistä, kuten 2-metyyli-1-
buteenista ja 2-metyyli-2-buteenista ja kiehuu likimäärin välillä
31 °C:sta 40 °C:seen.)649-324-00-X 271-634-5 68603-03-2 P
Tisleet (maaöljy), kevyet lämpökrakatut, butaani poistettu aromaat-
tinen; Matalalla kiehuva lämpökrakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita lämpökrak-
kausprosessista. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä, ensisi-jaisesti bentseenistä.)649-325-00-5 273-266-0 68955-29-3 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt lämpökrakattu, makeutettu; Mata-
lalla kiehuva lämpökrakattu teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljytisle korkea-
lämpötilaisesta raskaiden öljyfraktioiden lämpökrakkauksesta makeu-
tusprosessille merkaptaanien muuttamiseksi. Koostuu pääasiassa
aromaateista, olefiineista ja tyydyttyneistä hiilivedyistä, jotka kiehuvat
likimäärin välillä 20 °C:sta 100 °C:seen.)649-326-00-0 295-447-3 92045-65-3 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), vetykäsitelty raskas; Matalalla kiehuva
vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C
6:sta C13:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
65 °C:sta 230 °C:seen.)649-327-00-6 265-150-3 64742-48-9 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), vetykäsitelty kevyt; Matalalla kiehuva vety-
käsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C4:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
–20 °C:sta 190 °C:seen.)649-328-00-1 265-151-9 64742-49-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), rikki poistettu vedyllä kevyt; Matalalla
kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisestä rikinpoisto
vedyllä prosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C4:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –20 °C:sta
190 °C:seen.)649-329-00-7 265-178-6 64742-73-0 P29.5.2007 L 136/227 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Teollisuusbensiini (maaöljy), rikki poistettu vedyllä raskas; Matalalla
kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisestä rikinpoisto
vedyllä prosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C7:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 90 °C:sta 230 °
C:seen.)649-330-00-2 265-185-4 64742-82 -1 P
Tisleet (maaöljy), vetykäsitellyt keski, keskialueella kiehuvat; Matalalla
kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita keskitisleen
vetykäsittelyprosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C5:stä C10:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
127 °C:sta 188 °C:seen.)649-331-00-8 270-092-7 68410-96-8 P
Tisleet (maaöljy), kevyen tisleen vetykäsittelyprosessi, matalalla
kiehuvat; Matalalla kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita kevyen
tisleen vetykäsittelyprosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C6:sta C9:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
3 °C:sta 194 °C:seen.)649-332-00-3 270-093-2 68410-97-9 P
Tisleet (maaöljy), vetykäsitelty raskas teollisuusbensiini, isoheksaanin-
poistoyksikkö yläpuolella; Matalalla kiehuva vetykäsitelty teollisuusben-
siini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita raskaan
teollisuusbensiinin vetykäsittelyprosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C3:sta C6:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä –49 °C:sta 68 °C:seen.)649-333-00-9 270-094-8 68410-98-0 P
Liuotinbensiini (maaöljy), kevyt aromaattinen, vetykäsitelty; Matalalla
kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C8:sta C10:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 135 °C:sta 210 °C:seen.)649-334-00-4 270-988-8 68512-78-7 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), rikki poistettu vedyllä lämpökrakattu
kevyt; Matalalla kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla lämpökrakkaaja-
tislettä, josta on poistettu rikki vedyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C5:stä C11:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 23 °C:sta 195 °C:seen.)649-335-00-X 285-511-9 85116-60-5 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), vetykäsitelty kevyt, sykloalkaaneja sisäl-
tävä; Matalalla kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljyfraktion tislaamisesta.
Koostuu pääasiassa alkaaneista ja sykloalkaaneista, jotka kiehuvat liki-
määrin välillä –20 °C:sta 190 °C:seen.)649-336-00-5 285-512-4 85116-61-6 P29.5.2007 L 136/228 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Teollisuusbensiini (maaöljy), raskas höyrykrakattu, hydrattu; Matalalla
kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini649-337-00-0 295-432-1 92045-51-7 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), rikki poistettu vedyllä laaja tislausalue;
Matalalla kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisestä rikinpoisto
vedyllä prosessista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C4:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 30 °
C:sta 250 °C:seen.)649-338-00-6 295-433-7 92045-52-8 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), vetykäsitelty kevyt höyrykrakattu; Mata-
lalla kiehuva vetykäsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota,
joka on johdettu pyrolyysiprosessista, vedyllä katalyytin läsnä ollessa.
Koostuu pääasiassa tyydyttymättömistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C5:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 35 °
C:sta 190 °C:seen.)649-339-00-1 295-438-4 92045-57-3 P
Hiilivedyt, C4-12, teollisuusbensiinikrakkaus, vetykäsitelty; Matalalla
kiehuva vedyllä käsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotetta teollisuus-
bensiinin höyrykrakkausprosessista sitä seuraavasta katalyyttisestä valit-
sevasta kuminmuodostajien hydrauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 30 °C:sta 230 °C:seen.)649-340-00-7 295-443-1 92045-61-9 P
Liuotinbensiini (maaöljy), vetykäsitelty kevyt nafteeninen; Matalalla
kiehuva vedyllä käsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu pääasiassa sykloparafiinisista
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C6:sta C7:ään ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 73 °C:sta 85 °C:seen.)649-341-00-2 295-529-9 92062-15-2 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt höyrykrakattu, hydrattu; Matalalla
kiehuva vedyllä käsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu etyleenin tuottamisen höyry-
krakkausprosessin tuotteiden erottamisesta ja tämän jälkeisestä
hydrauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä ja tyydyttymättömistä
parafiineista, syklisistä parafiineista ja syklisistä aromaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C4:stä C10:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 50 °C:sta 200 °C:seen. Bentseenihiilivetyjen
osuus saattaa vaihdella suurimmillaan 30 painoprosenttiin ja virta
saattaa myös sisältää pieniä määriä rikkiä ja hapettuneita yhdisteitä.)649-342-00-8 296-942-7 93165-55-0 P
Hiilivedyt, C6-11, vetykäsitelty, aromaatit poistettu; Matalalla kiehuva
vedyllä käsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotteina, jotka on alistettu
vetykäsittelyyn aromaattien muuttamiseksi nafteeneiksi katalyyttisellä
hydrauksella.)649-343-00-3 297-852-0 93763-33-8 P
Hiilivedyt, C9-12, vetykäsitelty, aromaatit poistettu; Matalalla kiehuva
vedyllä käsitelty teollisuusbensiini
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotteina, jotka on alistettu
vetykäsittelyyn aromaattien muuttamiseksi nafteeneiksi katalyyttisellä
hydrauksella.)649-344-00-9 297-853-6 93763-34-9 P29.5.2007 L 136/229 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Stoddardliuotin; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Väritön, jalostettu raakaöljytisle, joka on vapaa härskeistä tai epämiel-
lyttävistä hajuista ja joka kiehuu likimäärin välillä 149 °C:sta
205 °C:seen.)649-345-00-4 232-489-3 8052-41-3 P
Luonnonkaasukondensaatit (maaöljy); Matalalla kiehuva teollisuusben-
siini—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, erotettu nesteenä luonnonkaasusta
pintaseparaattorissa paluujaekondensaatiolla. Koostuu pääasiassa hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C20:een. Neste-
mäinen atmosfäärisessä lämpötilassa ja paineessa.)649-346-00-X 265-047-3 64741-47-5 P
Luonnonkaasu (maaöljy), raaka nestemäinen seos; Matalalla kiehuva
teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, erotettu nesteenä luonnonkaasusta
kaasunkierrätyslaitteessa prosesseilla, kuten jäähdytys ja absorptio.
Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on välillä C2:sta C8:aan.)649-347-00-5 265-048-9 64741-48-6 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt vetykrakattu; Matalalla kiehuva teol-
lisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä vetykrakkausprosessin tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C4:stä C10:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä –20 °C:sta 180 °C:seen.)649-348-00-0 265-071-4 64741-69-1 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), raskas vetykrakattu; Matalalla kiehuva teol-
lisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä vetykrakkausprosessin tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C6:sta C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 65 °C:sta 230 °C:seen.)649-349-00-6 265-079-8 64741-78-2 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), makeutettu; Matalalla kiehuva teollisuus-
bensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljyteollisuusben-
siini makeutusprosessille merkaptaanien muuttamiseksi tai happamienepäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C
4:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin –10 °C:sta
230 °C:seen.)649-350-00-1 265-089-2 64741-87-3 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), happokäsitelty; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena rikkihappokäsittely-
prosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C7:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 90 °C:sta
230 °C:seen.)649-351-00-7 265-115-2 64742-15-0 P29.5.2007 L 136/230 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Teollisuusbensiini (maaöljy), kemiallisesti neutraloitu raskas; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelyprosessista happamien
aineosien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C6:sta C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 65 °C:sta
230 °C:seen.)649-352-00-2 265-122-0 64742-22-9 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kemiallisesti neutraloitu kevyt; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelyprosessista happamien
aineosien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C4:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
–20 °C:sta 190 °C:seen.)649-353-00-8 265-123-6 64742-23-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), katalyyttinen, vahat poistettu; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljyfraktion katalyyttisestä
vahanpoistosta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C5:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 35 °
C:sta 230 °C:seen.)649-354-00-3 265-170-2 64742-66-1 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt höyrykrakattu; Matalalla kiehuva
teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotetta höyrykrak-
kausprosessista. Koostuu pääasiassa tyydyttymättömistä hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä C11:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä –20 °C:sta 190 °C:seen. Tämä virta todennäköisesti
sisältää 10 tilavuusprosenttia tai enemmän bentseeniä.)649-355-00-9 265-187-5 64742-83-2 P
Liuotinbensiini (maaöljy), kevyt aromaattinen; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu aromaattisten virtojen tislauk-
sesta. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C8:sta C10:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
135 °C:sta 210 °C:seen.)649-356-00-4 265-199-0 64742-95-6 P
Aromaattiset hiilivedyt, C6-10, happokäsitelty, neutraloitu; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön649-357-00-X 268-618-5 68131-49-7 P
Tisleet (maaöljy), C3-5, 2-metyyli-2-buteenirikas; Matalalla kiehuva teol-
lisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä hiilivetyjen, joiden hiililuku on yleensä
välillä C3:sta C5:een, pääasiassa isopentaanin ja 3-metyyli-1-buteenin,
tislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä ja tyydyttymättömistä hiilivedyistä,
joiden hiililuku on välillä C3:sta C5:een, pääasiassa 2-metyyli-2-butee-
nista.)649-358-00-5 270-725-7 68477-34-9 P
Tisleet (maaöljy), polymeroidut höyrykrakatut maaöljytisleet, C5-12-
fraktio; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu polymeroidun höyrykrakatun
maaöljytisleen tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C5:stä C12:een.)649-359-00-0 270-735-1 68477-50-9 P29.5.2007 L 136/231 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), höyrykrakatut, C5-12-fraktio; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos orgaanisia yhdisteitä, saatu tislaamalla tuotteita
höyrykrakkausprosessista. Koostuu tyydyttymättömistä hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C5:stä C12:een.)649-360-00-6 270-736-7 68477-53-2 P
Tisleet (maaöljy), höyrykrakatut, C5-10-fraktio, sekoitettu kevyen höyry-
krakatun teollisuusbensiinin C5-fraktion kanssa; Matalalla kiehuva teol-
lisuusbensiini —täsmentämätön649-361-00-1 270-738-8 68477-55-4 P
Uutteet (maaöljy), kylmä happo, C4-6; Matalalla kiehuva teollisuusben-
siini—täsmentämätön
(Monimutkainen seos orgaanisia yhdisteitä, saatu kylmähappoyksikkö
uuttamalla tyydyttyneitä ja tyydyttymättömiä alifaattisia hiilivetyjä,
joiden hiililuku on yleensä välillä C3:sta C6:een, pääasiassa pentaaneja ja
amyleeneja. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä ja tyydyttymättömistä
hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat välillä C4:stä C6:een, pääasiassa C5.)649-362-00-7 270-741-4 68477-61-2 P
Tisleet (maaöljy), pentaaninpoistoyksikkö yläpuolella; Matalalla kiehuva
teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatusta kaasu-
virrasta. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C4:stä C6:een.)649-363-00-2 270-771-8 68477-894-4 P
Jäännökset (maaöljy), butaanin jakotislauskolonnin pohjat; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen jäännös butaanivirran tislauksesta. Koostuu alifaatti-
sista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä C6:een.)649-364-00-8 270-791-7 68478-12-6 P
Jäännösöljyt (maaöljy), isobutaaninpoistotorni; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen jäännös butaanibutyleenivirran atmosfäärisestä
tislauksesta. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C4:stä C6:een.)649-365-00-3 270-795-9 68478-16-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), laajan tislausalueen koksausyksikkö; Mata-
lalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita nestekok-
sausyksiköstä. Koostuu pääasiassa tyydyttymättömistä hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä C15:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 43 °C:sta 250 °C:seen.)649-366-00-9 270-991-4 68513-02-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), höyrykrakattu keski aromaattinen; Mata-
lalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita höyrykrak-
kausprosessista. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C7:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 130 °C:sta 220 °C:seen.)649-367-00-4 271-138-9 68516-20-1 P29.5.2007 L 136/232 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Teollisuusbensiini (maaöljy), savikäsitelty laajan tislausalueen suoratisle;
Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, tulosta laajan tislausalueen suorajuok-
sutetun teollisuusbensiinin käsittelystä luonnon- tai modifioidulla
savella, yleensä suodatusprosessissa pienten määrien polaarisia yhdis-
teitä ja epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiili-
luvut ovat pääasiassa välillä C4:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä –20 °C:sta 220 °C:seen.)649-368-00-X 271-262-3 68527-21-9 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), savikäsitelty kevyt suoratisle; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, tulosta kevyen suorajuoksutetun teolli-
suusbensiinin käsittelystä luonnon- tai modifioidulla savella, yleensä
suodatusprosessissa pienten määrien polaarisia yhdisteitä ja epäpuh-tauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat
pääasiassa välillä C
7:stä C10:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 93 °
C:sta 180 °C:seen.)649-369-00-5 271-263-9 68527-22-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt höyrykrakattu aromaattinen; Mata-
lalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita höyrykrak-
kausprosessista. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C7:stä C9:ään ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 110 °C:sta 165 °C:seen.)649-370-00-0 271-264-4 68527-23-1 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt höyrykrakattu, bentseeni poistettu;
Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita höyrykrak-
kausprosessista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C4:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 80 °
C:sta 218 °C:seen.)649-371-00-6 271-266-5 68527-26-4 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), aromaatteja sisältävä; Matalalla kiehuva
teollisuusbensiini —täsmentämätön649-372-00-1 271-635-0 68603-08-7 P
Bensiini, pyrolyysi, butaaninpoistoyksikön pohjat; Matalalla kiehuva
teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu propaaninpoistajan pohjien
jakotislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
suurempi kuin C5.)649-373-00-7 271-726-5 68606-10-0 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt, makeutettu; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljytisle makeu-
tusprosessille merkaptaanien muuttamiseksi tai happamien epäpuh-
tauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä ja tyydytty-
mättömistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C3:sta
C6:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –20 °C:sta 100 °C:seen.)649-374-00-2 272-206-0 68783-66-4 P
Luonnonkaasukondensaatit; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, erotettu ja/tai kondensoitu luonnon-
kaasusta kuljetuksen aikana ja kerätty lähteen yläpuolisessa venttiilis-
tössä ja/tai tuotto-, keräys-, siirto- ja jakeluputkistoista notkelmissa,
pesureissa, ym. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat
pääasiassa välillä C2:sta C8:aan.)649-375-00-8 272-896-3 68919-39-1 J29.5.2007 L 136/233 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), teollisuusbensiinin yhdistäjästrippausyksikkö; Mata-
lalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu strippaamalla tuotteita teolli-
suusbensiinin yhdistäjästä. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C6:een.)649-376-00-3 272-932-8 68921-09-5 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), katalyyttisesti reformoitu kevyt, aromaatti-
vapaa fraktio; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joka jää jäljelle aromaattisten yhdis-
teiden poistamisen jälkeen katalyyttisesti reformoidusta kevyestä teolli-
suusbensiinistä valitsevassa absorptioprosessissa. Koostuu pääasiassa
parafiinisista ja syklisistä yhdisteistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa
välillä C5:stä C8:aan ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 66 °C:sta 121 °
C:seen.)649-377-00-9 285-510-3 85116-59-2 P
Bensiini; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, koostuu pääasiassa parafiineista,
sykloparafiineista, aromaattisista ja olefiinisista hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa suurempi kuin C3ja jotka kiehuvat välillä 30 °C:sta
260 °C:seen.)649-378-00-4 289-220-8 86290-81-5 P
Aromaattiset hiilivedyt, C7-8, dealkylointituotteet, tislausjäännökset;
Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön649-379-00-X 292-698-0 90989-42-7 P
Hiilivedyt, C4-6, pentaaninpoistoyksikön kevyet aineet, aromaattinen
vetykäsittelijä; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu ensimmäisinä juoksutuksina
pentaaninpoistokolonnista ennen aromaattisten latausten vetykäsittelyä.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C4:stä C6:een, pääasiassa pentaaneista ja penteeneistä, ja jotka kiehuvat
likimäärin välillä 25 °C:sta 40 °C:seen.)649-380-00-5 295-298-4 91995-38-9 P
Tisleet (maaöljy), vakiolämpökäsitelty höyrykrakattu teollisuusbensiini,
C5-rikas; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla vakiolämpötilassa
pidettyä höyrykrakattua teollisuusbensiiniä. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on välillä C4:sta C6:een, pääasiassa C5.)649-381-00-0 295-302-4 91995-41-4 P
Uutteet (maaöljy), katalyyttisesti reformoitu kevyt teollisuusbensiini-
liuotin; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uutteena katalyyttisesti refor-
moidun maaöljyjakeen liuotinuuttamisesta. Koostuu pääasiassa
aromaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C7:stä
C8:aan ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 100 °C:sta 200 °C:seen.)649-382-00-6 295-331-2 91995-68-5 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), rikki poistettu vedyllä kevyt, aromaatit
poistettu; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla kevyitä maaöljyfrak-
tioita, joista on poistettu rikki vedyllä ja aromaatit. Koostuu pääasiassa
C7-parafiineista ja -sykloparafiineista, jotka kiehuvat likimäärin välillä
90 °C:sta 100 °C:seen.)649-383-00-1 295-434-2 92045-53-9 P29.5.2007 L 136/234 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt, C5-rikas, makeutettu; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljyteollisuusben-
siini makeutusprosessille merkaptaanien muuttamiseksi tai happamien
epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C4:stä C5:een, pääasiassa C5, ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä –10 °C:sta 35 °C:seen.)649-384-00-7 295-442-6 92045-60-8 P
Hiilivedyt, C8-11, teollisuusbensiinikrakkaus, tolueenijae; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla esihydratusta kraka-
tusta teollisuusbensiinistä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C8:sta C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 130 °C:sta 205 °C:seen.)649-385-00-2 295-444-7 92045-62-0 P
Hiilivedyt, C4-11, teollisuusbensiinikrakkaus; aromaattivapaa; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu esihydratusta krakatusta teolli-
suusbensiinistä bentseeniä ja tolueenia sisältävien hiilivetyjakeiden jakorkeammassa lämpötilassa kiehuvan fraktion tislauserottamisen
jälkeen. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääa-
siassa välillä C
4:stä C11:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 30 °C:sta
205 °C:seen.)649-386-00-8 295-445-2 92045-63-1 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt vakiolämpökäsitelty, höyrykrakattu;
Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla höyrykrakattua
teollisuusbensiiniä vakiolämpöprosessista keräämisen jälkeen. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä
C6:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 0 °C:sta 80 °C:seen.)649-387-00-3 296-028-8 92201-97-3 P
Tisleet (maaöljy), C6-rikas; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljysyötteen tislauksesta.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C5:stä
C7:ään, C6-rikas, ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 60 °C:sta 70 °C:
seen.)649-388-00-9 296-903-4 93165-19-6 P
Bensiini, pyrolyysi, hydrattu; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —
täsmentämätön
(Tislefraktio pyrolyysibensiinin, joka kiehuu likimäärin välillä 20 °C:sta
200 °C:seen, hydrauksesta.)649-389-00-4 302-639-3 94114-03-1 P
Tisleet (maaöljy), höyrykrakatut, C8-12-fraktio, polymeroitu, tislauksen
kevyet osat; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla polymeroitua C8:sta
C12:een fraktiota höyrykrakatuista maaöljytisleistä. Koostuu pääasiassa
aromaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä
C8:sta C12:een.)649-390-00-X 305-750-5 95009-23-7 P29.5.2007 L 136/235 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Uutteet (maaöljy); raskas teollisuusbensiiniliuotin, savikäsitelty; Mata-
lalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä raskasta teollisuus-
bensiiniliuotinmaaöljyuutetta valkaisusavella. Koostuu pääasiassa hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C6:sta C10:aan ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 80 °C:sta 180 °C:seen.)649-391-00-5 308-261-5 97926-43-7 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt höyrykrakattu, bentseeni poistettu,
lämpökäsitelty; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä ja tislaamalla
kevyttä höyrykrakattua maaöljyteollisuusbensiiniä, josta on poistettu
bentseeni. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C7:stä C12:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 95 °C:sta
200 °C:seen.)649-392-00-0 308-713-1 98219-46-6 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), kevyt höyrykrakattu, lämmöllä käsitelty;
Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä ja tislaamalla
kevyttä höyrykrakattua maaöljyteollisuusbensiiniä. Koostuu pääasiassa
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C5:stä C6:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 35 °C:sta 80 °C:seen.)649-393-00-6 308-714-7 98219-47-7 P
Tisleet (maaöljy), C7-9, C8-rikas, rikki poistettu vedyllä, aromaatit pois-
tettu; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla maaöljyn kevyttä
fraktiota, rikki poistettu vedyllä ja aromaatit poistettu. Koostuu pääa-
siassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C7:stä C9:ään pääasiassa
C8, parafiineista ja sykloparafiineista, jotka kiehuvat likimäärin välillä
120 °C:sta 130 °C:seen.)649-394-00-1 309-862-5 101316-56-7 P
Hiilivedyt, C6-8, hydrattu sorptiodearomatisoitu, tolueenijaloste; Mata-
lalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tolueenin, joka on peräisin
vedyllä katalyytin läsnä ollessa käsitellystä krakatusta bensiinistä
peräisin olevasta hiilivetyfraktiosta, sorption aikana. Koostuu pääasiassa
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C6:sta C8:aan ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 80 °C:sta 135 °C:seen.)649-395-00-7 309-870-9 101316-66-9 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), rikki poistettu vedyllä laajan tislausalueen
koksausyksikkö; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla koksausyksikkö-
tisleestä, josta on poistettu rikki vedyllä. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C5:stä C11:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 23 °C:sta 196 °C:seen.)649-396-00-2 309-879-8 101316-76-1 P
Teollisuusbensiini (maaöljy), makeutettu kevyt; Matalalla kiehuva teolli-
suusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljyteollisuusben-
siini makeutusprosessille merkaptaanien muuttamiseksi tai happamien
epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C5:stä C8:aan ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 20 °C:sta 130 °C:seen.)649-397-00-8 309-976-5 101795-01-1 P29.5.2007 L 136/236 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Hiilivedyt, C3-6, C5-rikas, höyrykrakattu teollisuusbensiini; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla höyrykrakattua teolli-
suusbensiiniä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C3:sta C6:een, pääasiassa C5.)649-398-00-3 310-012-0 102110-14-5 P
Hiilivedyt, C5-rikas, disyklopentadieenia sisältävä; Matalalla kiehuva
teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita höyrykrak-
kausprosessista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on C5
ja disyklopentadieenista ja kiehuu likimäärin välillä 30 °C:sta170 °C:seen.)649-399-00-9 310-013-6 102110-15-6 P
Jäännökset (maaöljy), höyrykrakatut kevyet, aromaattiset; Matalalla
kiehuva teollisuusbensiini —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita höyrykrak-
kaus- tai samankaltaisista prosesseista, sen jälkeen kun on poistettu
hyvin kevyet tuotteet, jotka ilmenevät jäännöksessä, joka alkaa hiililu-
vultaan suuremmista kuin C
5hiilivedyistä. Koostuu pääasiassa aromaat-
tisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat suurempia kuin C5ja jotka
kiehuvat yli likimäärin 40 °C:ssa.)649-400-00-2 310-057-6 102110-55-4 P
Hiilivedyt, C ≥5, C5-6-rikas; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —
täsmentämätön649-401-00-8 270-690-8 68476-50-6 P
Hiilivedyt, C5-rikas; Matalalla kiehuva teollisuusbensiini —täsmentä-
mätön649-402-00-3 270-695-5 68476-55-1 P
Aromaattiset hiilivedyt, C8-10; Kevytöljytisle, korkealla kiehuva 649-403-00-9 292-695-4 90989-39-2 P
Tisleet (maaöljy), kevyet katalyyttisesti krakatut; Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C9:stä C25:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 150
°C:sta 400 °C:seen. Sisältää suhteellisen suuren osan bisyklisiä aromaat-
tisia hiilivetyjä).649-435-00-3 265-060-4 64741-59-9
Tisleet (maaöljy), keskimääräisissä olosuhteissa katalyyttisesti krakatut;
Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C11:stä C30:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 205
°C:sta 450 °C:seen. Sisältää suhteellisen suuren osan trisyklisiä aromaat-
tisia hiilivetyjä.)649-436-00-9 265-062-5 64741-60-2
Tisleet (maaöljy), kevyet lämpökrakatut; Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä lämpökrakkausprosessin tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttymättömistä hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C10:stä C22:een ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 160 °C:sta 370 °C:seen.)649-438-00-X 265-084-5 64741-82-829.5.2007 L 136/237 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), rikki poistettu vedyllä kevyet katalyyttisesti krakatut;
Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä kevyitä katalyytti-
sesti krakattuja tisleitä vedyllä orgaanisen rikin muuttamiseksi rikkive-
dyksi, joka poistetaan. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C9:stä C25:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 150
°C:sta 400 °C:seen. Sisältää suhteellisen suuren osan bisyklisiä aromaat-
tisia hiilivetyjä).649-439-00-5 269-781-5 68333-25-5
Tisleet (maaöljy), kevyt höyrykrakattu teollisuusbensiini; Krakattu
kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä höyrykrakkausprosessin tuotteiden
moninkertaisesta tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C10:stä C18:aan.)649-440-00-0 270-662-5 68475-80-9
Tisleet (maaöljy), krakatut höyrykrakatut maaöljytisleet; Krakattu
kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla krakattua höyrykra-
kattua tislettä ja/tai sen jakotislaustuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C10:stä matalamolekyylipainoisiin poly-
meereihin.)649-441-00-6 270-727-8 68477-38-3
Kaasuöljyt (maaöljy), höyrykrakatut; Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita höyrykrak-
kausprosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
suurempi kuin C9ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 205 °C:sta 400 °
C:seen.)649-442-00-1 271-260-2 68527-18-4
Tisleet (maaöljy), rikki poistettu vedyllä lämpökrakatut keski; Krakattu
kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla lämpökrakkaus-
tislevarastoista, joista on rikki poistettu vedyllä. Koostuu pääasiassa
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C11:stä C25:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 205 °C:sta 400 °C:seen.)649-443-00-7 285-505-6 85116-53-6
Kaasuöljyt (maaöljy), lämpökrakattu, rikki poistettu vedyllä; Krakattu
kaasuöljy649-444-00-2 295-411-7 92045-29-9
Jäännökset (maaöljy), hydrattu höyrykrakattu teollisuusbensiini;
Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännösfraktiona vetykäsitellyn
höyrykrakatun teollisuusbensiinin tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiili-
vedyistä, jotka kiehuvat likimäärin välillä 200 °C:sta 350 °C:seen.)649-445-00-8 295-514-7 92062-00-5
Jäännökset (maaöljy), höyrykrakattu teollisuusbensiinitisle; Krakattu
kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kolonnin pohjina sivuvirtojen
erotuksesta höyrykrakkausteollisuusbensiinistä korkeassa lämpötilassa.
Kiehuu likimäärin välillä 147 °C:sta 300 °C:seen ja tuottaa valmiin
öljyn, jonka viskositeetti on 18 10-6m2.s-150 °C:ssa.)649-446-00-3 295-517-3 92062-04-929.5.2007 L 136/238 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), kevyet katalyyttisesti krakatut, lämpöpilkotut;
Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita, jota on käytetty lämmönsiirtonesteenä.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, jotka kiehuvat likimäärin välillä 190 °
C:sta 340 °C:seen. Tämä virta sisältää todennäköisesti orgaanisia
rikkiyhdisteitä.)649-447-00-9 295-991-1 92201-60-0
Jäännökset (maaöljy), höyrykrakattu vakiolämpökäsitelty teollisuusben-
siini; Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jäännöksenä höyrykrakatusta
vakiolämpötilassa pidetystä teollisuusbensiinistä ja kiehuu likimäärin
välillä 150 °C:sta 350 °C:seen.)649-448-00-4 297-905-8 93763-85-0
Kaasuöljyt (maaöljy), kevyt tyhjö, lämpökrakattu rikki poistettu vedyllä;
Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla katalyyttisesti rikki
vedyllä lämpökrakatusta kevyestä tyhjömaaöljystä. Koostuu pääasiassa
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C14:stä C20:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 270 °C:sta 370 °C:seen.)649-450-00-5 308-278-8 97926-59-5
Tisleet (maaöljy), rikki poistettu vedyllä keskikoksausyksikkö; Krakattu
kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla koksausyksikön
tislausvarastosta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C12:sta C21:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 200 °C:sta
360 °C:seen.)649-451-00-0 309-865-1 101316-59-0
Tisleet (maaöljy), raskaat höyrykrakatut; Krakattu kaasuöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla höyrykrakkauksen
raskaita jäännöksiä. Koostuu pääasiassa erittäin alkyloiduista raskaista
aromaattisista hiilivedyistä, jotka kiehuvat likimäärin välillä 250 °C:sta
400 °C:seen.)649-452-00-6 309-939-3 101631-14-5
Tisleet (maaöljy), raskaat vetykrakatut; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä vetykrakkausprosessin tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on välillä C15:stä C39:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 260 °
C:sta 600 °C:seen.)649-453-00-1 265-077-7 64741-76-0 L
Tisleet (maaöljy), liuotinjalostetut raskaat parafiiniset; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena liuotinuuttoproses-
sista. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C20:sta C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskosi-
teetti on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-454-00-7 265-090-8 64741-88-4 L
Tisleet (maaöljy), liuotinjalostetut kevyet parafiiniset; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena liuotinuuttoproses-
sista. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C15:stä C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskosi-
teetti on alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-455-00-2 265-091-3 64741-89-5 L29.5.2007 L 136/239 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Jäännösöljyt (maaöljy), asfalteenit poistettu liuottimella; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuottimeen liukenevana frak-
tiona jäännöksen C3-C4-liuotinbituminpoistosta. Koostuu hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa korkeampi kuin C25ja jotka kiehuvat yli
likimäärin 400 °C:ssa.)649-456-00-8 265-096-0 64741-95-3 L
Tisleet (maaöljy), liuotinjalostetut raskaat nafteeniset; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena liuotinuuttoproses-
sista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:sta
C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on vähintään
19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja para-
fiineja.)649-457-00-3 265-097-6 64741-96-4 L
Tisleet (maaöljy), liuotinjalostetut kevyet nafteeniset; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalosteena liuotinuuttoproses-
sista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä
C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on alle 19 10-6m2.
s-1 40 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja parafiineja.)649-458-00-9 265-098-1 64741-97-5 L
Jäännösöljyt (maaöljy), liuotinjalostettu; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuottimeen liukenemattomana
fraktiona jäännöksen liuotinjalostuksesta, jossa käytetään polaarista
orgaanista liuotinta, kuten fenolia tai furfuraalia. Koostuu hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C25ja jotka kiehuvat yli
likimäärin 400 °C:ssa.)649-459-00-4 265-101-6 64742-01-4 L
Tisleet (maaöljy), savikäsitellyt parafiiniset; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, tulosta maaöljyfraktion käsittelystä
luonnon- tai modifioidulla savella joko kontakti- tai suodatusproses-
sissa polaaristen yhdisteiden jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C20:stä
C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on vähintään
19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen suuren osan tyydyttyneitä
hiilivetyjä.)649-460-00-X 265-137-2 64742-36-5 L
Tisleet (maaöljy), savikäsitellyt kevyet parafiiniset; Perusöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, tulosta maaöljyfraktion käsittelystä
luonnon- tai modifioidulla savella joko kontakti- tai suodatusproses-
sissa polaaristen yhdisteiden jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C15:stä
C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on alle 19 10-6m2.
s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen suuren osan tyydyttyneitä hiilivetyjä.)649-461-00-5 265-138-8 64742-37-6 L29.5.2007 L 136/240 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Jäännösöljyt (maaöljy), savikäsitellyt; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä jäännösöljyä
luonnon- tai modifioidulla savella kontakti- tai suodatusprosessissa
polaaristen yhdisteiden jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C25
ja jotka kiehuvat yli likimäärin 400 °C:ssa.)649-462-00-0 265-143-5 64742-41-2 L
Tisleet (maaöljy), savikäsitellyt raskaat nafteeniset; Perusöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, tulosta maaöljyfraktion käsittelystä
luonnon- tai modifioidulla savella joko kontakti- tai suodatusproses-
sissa polaaristen yhdisteiden jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C20:stä
C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on vähintään
19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja para-
fiineja.)649-463-00-6 265-146-1 64742-44-5 L
Tisleet (maaöljy), savikäsitellyt kevyet nafteeniset; Perusöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, tulosta maaöljyfraktion käsittelystä
luonnon- tai modifioidulla savella joko kontakti- tai suodatusproses-
sissa polaaristen yhdisteiden jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C15:stä
C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on alle 19 10-6m2.
s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja parafiineja.)649-464-00-1 265-147-7 64742-45-6 L
Tisleet (maaöljy), vetykäsitellyt raskaat nafteeniset; Perusöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C20:stä C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka
viskositeetti on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen
harvoja normaaleja parafiineja.)649-465-00-7 265-155-0 64742-52-5 L
Tisleet (maaöljy), vetykäsitellyt kevyet nafteeniset; Perusöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut
ovat pääasiassa välillä C15:stä C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka
viskositeetti on alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen
harvoja normaaleja parafiineja.)649-466-00-2 265-156-6 64742-53-6 L
Tisleet (maaöljy), vetykäsitellyt raskaat parafiiniset; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C20:sta C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka
viskositeetti on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen
suuren osan tyydyttyneitä hiilivetyjä.)649-467-00-8 265-157-1 64742-54-7 L29.5.2007 L 136/241 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), vetykäsitellyt kevyet parafiiniset; Perusöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C15:stä C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka
viskositeetti on alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen
suuren osan tyydyttyneitä hiilivetyjä.)649-468-00-3 265-158-7 64742-55-8 L
Tisleet (maaöljy), vahat poistettu liuottimella kevyet parafiiniset; Perus-
öljy—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla normaalit parafiinit
maaöljyfraktiosta liuotinkiteyttämällä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä C30:een, ja tuottaa valmiin
öljyn, jonka viskositeetti on alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-469-00-9 265-159-2 64742-56-9 L
Jäännösöljyt (maaöljy), vetykäsitellyt; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa suurempi kuin C25ja jotka kiehuvat yli likimäärin 400 °
C:ssa.)649-470-00-4 265-160-8 64742-57-0 L
Jäännösöljyt (maaöljy), vahat poistettu liuottimella; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla pitkät, haarautunut-
ketjuiset hiilivedyt jäännösöljystä liuotinkiteyttämällä. Koostuu hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa suurempi kuin C25ja jotka
kiehuvat yli likimäärin 400 °C:ssa.)649-471-00-X 265-166-0 64742-62-7 L
Tisleet (maaöljy), vahat poistettu liuottimella raskaat nafteeniset; Pe-
rusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla normaalit parafiinit
maaöljyfraktiosta liuotinkiteyttämällä. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn,
jonka viskositeetti on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää
suhteellisen harvoja normaaleja parafiineja.)649-472-00-5 265-167-6 64742-63-8 L
Tisleet (maaöljy), vahat poistettu liuottimella kevyet nafteeniset; Perus-
öljy—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla normaalit parafiinit
maaöljyfraktiosta liuotinkiteyttämällä. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn,
jonka viskositeetti on alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen
harvoja normaaleja parafiineja.)649-473-00-0 265-168-1 64742-64-9 L
Tisleet (maaöljy), vahat poistettu liuottimella raskaat parafiiniset; Pe-
rusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla normaalit parafiinit
maaöljyfraktiosta liuotinkiteyttämällä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä C50:een, ja tuottaa valmiin
öljyn, jonka viskositeetti on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-474-00-6 265-169-7 64742-65-0 L29.5.2007 L 136/242 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Nafteeniöljyt (maaöljy), katalyyttinen vahat poistettu raskaat; Perusöljy
—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisestä vahanpoistopro-
sessista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C20:stä C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on
vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja
normaaleja parafiineja.)649-475-00-1 265-172-3 64742-68-3 L
Nafteeniöljyt (maaöljy), katalyyttinen vahat poistettu kevyet; Perusöljy
—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisestä vahanpoistopro-
sessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C15:stä C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on alle
19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja para-
fiineja.)649-476-00-7 265-173-9 64742-69-4 L
Parafiiniöljyt (maaöljy), katalyyttinen vahat poistettu raskaat; Perusöljy
—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisestä vahanpoistopro-
sessista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C20:stä C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on
vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.649-477-00-2 265-174-4 64742-70-7 L
Parafiiniöljyt (maaöljy), katalyyttinen vahat poistettu kevyet; Perusöljy
—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisestä vahanpoistopro-
sessista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C15:stä C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on
alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-478-00-8 265-176-5 64742-71-8 L
Nafteeniöljyt (maaöljy), monimutkainen vahat poistettu raskas; Pe-
rusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla suoraketjuiset para-
fiinihiilivedyt kiintoaineena toisella aineella, kuten urea. Koostuu hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä C50:een, ja tuottaa
valmiin öljyn, jonka viskositeetti on vähintään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.
Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja parafiineja.)649-479-00-3 265-179-1 64742-75-2 L
Nafteeniöljyt (maaöljy), monimutkainen vahat poistettu kevyt; Perus-
öljy—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisestä vahanpoistopro-
sessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C15:stä C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on alle
19 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen harvoja normaaleja para-
fiineja.)649-480-00-9 265-180-7 64742-76-3 L
Voiteluöljyt (maaöljy), C20-50, vetykäsitelty neutraali öljypohjainen,
korkea viskositeetti; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä kevyttä tyhjökaa-
suöljyä, raskasta tyhjökaasuöljyä ja jäännösöljyä, josta on poistettu
asfalteenit liuottimella, vedyllä katalyytin läsnä ollessa kaksivaiheisessa
prosessissa, jossa vahanpoisto toteutetaan vaiheiden välillä. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:sta
C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on vähintään
112 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen suuren osan tyydytty-
neitä hiilivetyjä.)649-481-00-4 276-736-3 72623-85-9 L29.5.2007 L 136/243 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Voiteluöljyt (maaöljy), C15-30, vetykäsitelty neutraali öljypohjainen;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä kevyttä tyhjökaa-
suöljyä, raskasta tyhjökaasuöljyä ja jäännösöljyä, josta on poistettu
asfalteenit liuottimella, vedyllä katalyytin läsnä ollessa kaksivaiheisessa
prosessissa, jossa vahanpoisto toteutetaan vaiheiden välillä. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä
C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on vähintään
15 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen suuren osan tyydyttyneitä
hiilivetyjä.)649-482-00-X 276-737-9 72623-86-0 L
Voiteluöljyt (maaöljy), C20-50, vetykäsitelty neutraali öljypohjainen;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä kevyttä tyhjökaa-
suöljyä, raskasta tyhjökaasuöljyä ja jäännösöljyä, josta on poistettu
asfalteenit liuottimella, vedyllä katalyytin läsnä ollessa kaksivaiheisessa
prosessissa, jossa vahanpoisto toteutetaan vaiheiden välillä. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä
C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on vähintään
32 10-6m2.s-140 °C:ssa. Sisältää suhteellisen suuren osan tyydyttyneitä
hiilivetyjä.)649-483-00-5 276-738-4 72623-87-1 L
Voiteluöljyt; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinuutto- ja vahanpoistopro-
sesseista. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on välillä C15:stä C50:een.)649-484-00-0 278-012-2 74869-22-0 L
Tisleet (maaöljy), monimutkainen vahat poistettu raskas parafiininen;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla vahat raskaasta
parafiinitisleestä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C20:stä C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskosi-
teetti on yhtä suuri tai suurempi kuin 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.) Sisältää
suhteellisen harvoja normaaleja parafiineja.)649-485-00-6 292-613-7 90640-91-8 L
Tisleet (maaöljy), monimutkainen vahat poistettu kevyt parafiininen;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla vahat kevyestä
parafiinitisleestä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C12:sta C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskosi-
teetti on alle 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.) Sisältää suhteellisen harvoja
normaaleja parafiineja.)649-486-00-1 292-614-2 90640-92-9 L
Tisleet (maaöljy), vahat poistettu liuottimella raskaat parafiiniset, savi-
käsitellyt; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä raskasta parafiini-
tislettä, josta on vahat poistettu, neutraalilla tai modifioidulla savella
joko kontakti- tai suodatusprosessissa. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä C50:een.)649-487-00-7 292-616-3 90640-94-1 L
Hiilivedyt, C20-50, vahat poistettu liuottimella raskas parafiininen, vety-
käsitelty; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä raskasta parafiini-
tislettä, josta on vahat poistettu, vedyllä katalyytin läsnä ollessa.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C20:stä C50:een.)649-488-00-2 292-617-9 90640-95-2 L29.5.2007 L 136/244 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Tisleet (maaöljy), vahat poistettu liuottimella kevyet parafiiniset, savikä-
sitellyt; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä kevyen parafiinitisleen, josta on vahat
poistettu, käsittelystä luonnon- tai modifioidulla savella joko kontakti-
tai suodatusprosessissa. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C15:stä C30:een.)649-489-00-8 292-618-4 90640-96-3 L
Tisleet (maaöljy), vahat poistettu liuottimella kevyet parafiiniset, vetykä-
sitellyt; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä kevyttä parafiini-
tislettä, josta on vahat poistettu, vedyllä katalyytin läsnä ollessa.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C15:stä C30:een.)649-490-00-3 292-620-5 90640-97-4 L
Jäännösöljyt (maaöljy), vetykäsitelty vahat poistettu liuottimella; Perus-
öljy—täsmentämätön649-491-00-9 292-656-1 90669-74-2 L
Jäännösöljyt (maaöljy), katalyyttisesti vahat poistettu; Perusöljy —
täsmentämätön649-492-00-4 294-843-3 91770-57-9 L
Tisleet (maaöljy), vahat poistettu raskaat parafiiniset, vetykäsitellyt;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tisleen, josta on vahat poistettu,
intensiivisestä käsittelystä hydraamalla katalyytin läsnä ollessa. Koostuu
pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C25:stä C39:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on
likimäärin 44 10-6m2.s-150 °C:ssa.)649-493-00-X 295-300-3 91995-39-0 L
Tisleet (maaöljy), vahat poistettu kevyet parafiiniset, vetykäsitellyt;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tisleen, josta on vahat poistettu,
intensiivisestä käsittelystä hydraamalla katalyytin läsnä ollessa. Koostuu
pääasiassa tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C21:stä C29:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on
likimäärin 13 10-6m2.s-150 °C:ssa.)649-494-00-5 295-301-9 91995-40-3 L
Tisleet (maaöljy), vetykrakatut liuotinjalostetut, vahat poistettu; Perus-
öljy—täsmentämätön
(Monimutkainen seos nestemäisiä hiilivetyjä, saatu uudelleenkiteyttä-
mällä vetykrakattuja liuotinjalostettuja maaöljytisleitä, joista on vahat
poistettu.)649-495-00-0 295-306-6 91995-45-8 L
Tisleet (maaöljy), liuotinjalostetut kevyet nafteeniset, vetykäsitellyt;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyfraktiota
vedyllä katalyytin läsnä ollessa ja poistamalla aromaattiset hiilivedyt
liuotinuuttamalla. Koostuu pääasiassa nafteenisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä C30:een, ja tuottaa valmiin öljyn,
jonka viskositeetti on välillä 13–15 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-496-00-6 295-316-0 91995-54-9 L
Voiteluöljyt (maaöljy) C17-35, liuotinuutettu, vahat poistettu, vetykäsi-
telty; Perusöljy —täsmentämätön649-497-00-1 295-423-2 92045-42-6 L29.5.2007 L 136/245 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Voiteluöljyt (maaöljy), vetykrakattu ei-aromaattinen parafiinit poistettu
liuottimella; Perusöljy —täsmentämätön649-498-00-7 295-424-8 92045-43-7 L
Jäännösöljyt (maaöljy), vetykrakattu happokäsitelty vahat poistettu
liuottimella; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu parafiinien liuotinpoistolla
happokäsiteltyjen, vetykrakattujen raskaiden parafiinien jäännöksestä,
kiehuu likimäärin yli 380 °C:ssa.)649-499-00-2 295-499-7 92061-86-4 L
Parafiiniöljyt (maaöljy), liuotinjalostettu vahat poistettu raskas; Perus-
öljy—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu rikkiä sisältävästä parafiinisesta
raakaöljystä. Koostuu pääasiassa liuotinjalostetusta voiteluöljystä, josta
on vahat poistettu ja jonka viskositeetti on 65 10-6m2.s-150 °C:ssa.)649-500-00-6 295-810-6 92129-09-4 L
Voiteluöljyt (maaöljy), perusöljyt, parafiininen; Perusöljy —täsmentä-
mätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jalostamalla raakaöljyä. Koostuu
pääasiassa aromaateista, nafteeneista ja parafiineista ja tuottaa valmiin
öljyn, jonka viskositeetti on 23 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-501-00-1 297-474-6 93572-43-1 L
Hiilivedyt, vetykrakatut parafiiniset tislausjäännökset, vahat poistettu
liuottimella; Perusöljy —täsmentämätön649-502-00-7 297-857-8 93763-38-3 L
Hiilivedyt, C20-50, jäännösöljyn hydraustyhjötisle; Perusöljy —täsmentä-
mätön649-503-00-2 300-257-1 93924-61-9 L
Tisleet (maaöljy), liuotinjalostetut vetykäsitellyt raskaat; hydratut; Perus-
öljy—täsmentämätön649-504-00-8 305-588-5 94733-08-1 L
Tisleet (maaöljy), liuotinjalostetut vetykrakatut kevyet; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla aromaatit liuotti-
mella vetykrakatun maaöljyn jäännöksestä. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C18:sta C27:ään ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 370 °C:sta 450 °C:seen.)649-505-00-3 305-589-0 94733-09-2 L
Voiteluöljyt (maaöljy), C18-40, vahat poistettu liuottimella vetykrakattu
tislepohjainen; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla parafiinit liuotti-
mella vetykrakatun maaöljyn tislausylijäämästä. Koostuu pääasiassa
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C18:sta C40:een ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä 370 °C:stä 550 °C:seen.)649-506-00-9 305-594-8 94733-15-0 L
Voiteluöljyt (maaöljy), C18-40, vahat poistettu liuottimella hydrattu jalos-
tepohjainen; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla parafiinit liuotti-
mella hydratusta jalosteesta, joka on saatu liuotinuuttamalla vetykäsi-
teltyä maaöljytislettä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C18:sta C40:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
370 °C:stä 550 °C:seen.)649-507-00-4 305-595-3 94733-16-1 L29.5.2007 L 136/246 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Hiilivedyt, C13-30, aromaattirikas, liuotinuutettu nafteeninen tisle; Perus-
öljy—täsmentämätön649-508-00-X 305-971-7 95371-04-3 L
Hiilivedyt, C16-32, aromaattirikas, liuotinuutettu nafteeninen tisle; Perus-
öljy—täsmentämätön649-509-00-5 305-972-2 95371-05-4 L
Hiilivedyt, C37-68, vahat poistettu asfalteenit poistettu vedyllä käsitellyt
tyhjötislauksen jäännökset; Perusöljy —täsmentämätön649-510-00-0 305-974-3 95371-07-6 L
Hiilivedyt, C37-65, vedyllä käsitellyt asfalteenit poistettu tyhjötislauksen
jäännökset; Perusöljy —täsmentämätön649-511-00-6 305-975-9 95371-08-7 L
Tisleet (maaöljy), vetykrakatut liuotinjalostetut kevyet; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinkäsittelyllä vetykrakat-
tujen maaöljytisleiden tisleestä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C18:sta C27:ään ja jotka kiehuvat liki-
määrin välillä 370 °C:sta 450 °C:seen.)649-512-00-1 307-010-7 97488-73-8 L
Tisleet (maaöljy), liuotinjalostetut hydratut raskaat; Perusöljy —
täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä hydrattua maaöl-
jytislettä liuottimella. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C19:stä C40:een, ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
390 °C:sta 550 °C:seen.)649-513-00-7 307-011-2 97488-74-9 L
Voiteluöljyt (maaöljy) C18-27, vetykrakattu vahat poistettu liuottimella;
Perusöljy —täsmentämätön649-514-00-2 307-034-8 97488-95-4 L
Hiilivedyt, C17-30, vetykäsitelty asfalteenit poistettu liuottimella atmos-
fäärinen tislausjäännös, tislauksen kevyet osat; Perusöljy —täsmentä-
mätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu ensimmäisinä juoksutuksina
sivuvirtojen tislauksesta lyhyestä jäännöksestä, josta on asfalteenit pois-
tettu liuottimella ja jota on käsitelty vedyllä katalyytin läsnä ollessa,
sivuvirtojen tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luvut ovat pääasiassa välillä C17:stä C30:een, ja jotka kiehuvat likimäärin
välillä 300 °C:sta 400 °C:seen. Tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti
on 4 10-6m2.s-1likimäärin 100 °C:ssa.)649-515-00-8 307-661-7 97675-87-1 L
Hiilivedyt, C17-40, vetykäsitelty asfalteenit poistettu liuottimella tislaus-
jäännös, tyhjötislauksen kevyet osat; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu ensimmäisinä juoksutuksina
lyhyen jäännöksen, josta on asfalteenit poistettu liuottimella ja jonka
viskositeetti on 8 10-6m2.s-1likimäärin 100 °C:ssa. Koostuu pääasiassa
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C17:stä C40:een, ja
jotka kiehuvat likimäärin välillä 300 °C:sta 500 °C:seen.)649-516-00-3 307-755-8 97722-06-0 L29.5.2007 L 136/247 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Hiilivedyt, C13-27, liuotinuutettu kevyt nafteeninen; Perusöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uuttamalla aromaatteja kevyestä
nafteenitisleestä, jonka viskositeetti on 9,5 10-6m2.s-140 °C:ssa.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C13:sta C27:ään, ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 240 °C:stä
400 °C:seen.)649-517-00-9 307-758-4 97722-09-3 L
Hiilivedyt, C14-29, liuotinuutettu kevyt nafteeninen; Perusöljy —täsmen-
tämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uuttamalla aromaatteja kevyestä
nafteenitisleestä, jonka viskositeetti on 16 10-6m2.s-140 °C:ssa.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C14:stä C29:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 250 °C:sta
425 °C:seen.)649-518-00-4 307-760-5 97722-10-6 L
Hiilivedyt, C27-42, aromaatit poistettu; Perusöljy —täsmentämätön 649-519-00-X 308-131-8 97862-81-2 L
Hiilivedyt, C17-30, vedyllä käsitellyt tisleet, kevyet tisleet; Perusöljy —
täsmentämätön649-520-00-5 308-132-3 97862-82-3 L
Hiilivedyt, C27-45, nafteeninen tyhjötisle; Perusöljy —täsmentämätön 649-521-00-0 308-133-9 97862-83-4 L
Hiilivedyt, C27-45, aromaatit poistettu; Perusöljy —täsmentämätön 649-522-00-6 308-287-7 97926-68-6 L
Hiilivedyt, C20-58, vetykäsitelty; Perusöljy —täsmentämätön 649-523-00-1 308-289-8 97926-70-0 L
Hiilivedyt, C27-42, nafteeninen; Perusöljy —täsmentämätön 649-524-00-7 308-290-3 97926-71-1 L
Jäännösöljyt (maaöljy), hiilikäsitellyt vahat poistettu liuottimella; Perus-
öljy—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyn jäännö-
söljyjä, joista on vahat poistettu liuottimella, aktivoidulla puuhiilellä
polaaristen jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi.)649-525-00-2 309-710-8 100684-37-5 L
Jäännösöljyt (maaöljy), savikäsitellyt vahat poistettu liuottimella; Perus-
öljy—täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä maaöljyn jään-
nösöljyjä, joista on vahat poistettu liuottimella, valkaisusavella polaa-
risten jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi.)649-526-00-8 309-711-3 100684-38-6 L
Voiteluöljyt (maaöljy), C25, liuotinuutettu, asfalteenit poistettu, vahat
poistettu, hydrattu; Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinuuttamalla ja hydraamalla
tyhjötislausjäännöksiä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa suurempi kuin C25, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka visko-
siteetti on luokkaa 32 10-6m2.s-1:sta 37 10-6m2.s-1:een 100 °C:ssa.)649-527-00-3 309-874-0 101316-69-2 L
Voiteluöljyt (maaöljy), C17-32, liuotinuutettu, vahat poistettu, hydrattu;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinuuttamalla ja hydraamalla
atmosfäärisen tislauksen jäännöksiä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C17:stä C32:een, ja tuottaa valmiin
öljyn, jonka viskositeetti on luokkaa 17 10-6m2.s-1:sta 23 10-6
m2.s-1:een 40 °C:ssa.)649-528-00-9 309-875-6 101316-70-5 L29.5.2007 L 136/248 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Voiteluöljyt (maaöljy), C20-35, liuotinuutettu, vahat poistettu, hydrattu;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinuuttamalla ja hydraamalla
atmosfäärisen tislauksen jäännöksiä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C20:stä C35:een, ja tuottavat valmiin
öljyn, jonka viskositeetti on luokkaa 37 10-6m2.s-1:sta 44 10-6
m2.s-1:een 40 °C:ssa.)649-529-00-4 309-876-1 101316-71-6 L
Voiteluöljyt (maaöljy), C24-50, liuotinuutettu, vahat poistettu, hydrattu;
Perusöljy —täsmentämätön
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinuuttamalla ja hydraamalla
atmosfäärisen tislauksen jäännöksiä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C24:stä C50:een, ja tuottavat valmiin
öljyn, jonka viskositeetti on luokkaa 16 10-6m2.s-1:sta 75 10-6
m2.s-1:een 40 °C:ssa.)649-530-00-X 309-877-7 101316-72-7 L
Uutteet (maaöljy), raskas nafteeninen tisleliuotin, aromaattipitoinen;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Aromaattinen konsentraatti, saatu lisäämällä vettä raskaaseen nafteeni-
seen tislausliuotinuutteeseen ja uuttoliuottimeen.)649-531-00-5 272-175-3 68783-00-6 L
Uutteet (maaöljy), liuotinjalostettu raskas parafiininen tisleliuotin;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uutteena liuotinjalostetun
raskaan parafiinitisleen uudelleenuuttamisesta. Koostuu tyydyttyneistä
ja aromaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C20:stä C50:een.)649-532-00-0 272-180-0 68783-04-0 L
Uutteet (maaöljy), raskaat parafiiniset tisleet, asfalteenit poistettu liuotti-
mella; Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uutteena raskaan parafiinisen
tisleen liuotinuuttamisesta.)649-533-00-6 272-342-0 68814-89-1 L
Uutteet (maaöljy), raskas nafteeninen tisleliuotin, vetykäsitelty;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä raskasta naftee-
nista tislausliuotinuutetta vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu pääa-
siassa aromaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C20:sta C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on vähin-
tään 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-534-00-1 292-631-5 90641-07-9 L
Uutteet (maaöljy), raskas nafteeninen tisleliuotin, vetykäsitelty;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä raskasta parafii-
nista tislausliuotinuutetta vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu pääa-
siassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C21:stä C33:een
ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 350 °C:sta 480 °C:seen.)649-535-00-7 292-632-0 90641-08-0 L
Uutteet (maaöljy), kevyt parafiininen tisleliuotin, vetykäsitelty;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä kevyttä parafii-
nista tislausliuotinuutetta vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu pääa-
siassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C17:stä C26:een
ja jotka kiehuvat likimäärin välillä 280 °C:sta 400 °C:seen.)649-536-00-2 292-633-6 90641-09-1 L29.5.2007 L 136/249 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Uutteet (maaöljy), vetykäsitelty kevyt parafiininen tisleliuotin;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu uutteena keskiraskaan parafii-
nisen ylimmän liuotintisleen, jota on käsitelty vedyllä katalyytin läsnä
ollessa, liuotinuuttamisesta. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C16:sta C36:een.)649-537-00-8 295-335-4 91995-73-2 L
Uutteet (maaöljy), kevyt nafteeninen tisleliuotin, rikki poistettu vedyllä;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä uutetta, joka on
saatu liuotinuuttoprosessista, vedyllä katalyytin läsnä ollessa pääasiassa
rikkiyhdisteiden poistoon tarkoitetuissa oloissa. Koostuu pääasiassa
aromaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä
C15:stä C30:een. Tämä virta sisältää todennäköisesti 5 painoprosenttia
tai enemmän 4–6-jäsenisiä kondensoituneita aromaattisia rengashiilive-
tyjä.)649-538-00-3 295-338-0 91995-75-4 L
Uutteet (maaöljy), kevyt parafiininen tisleliuotin, happokäsitelty;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislauksen fraktiona liuotinuutta-
misesta saadusta uutteesta, joka on peräisin kevyistä parafiinisista ylim-
mistä maaöljytisleistä, jotka on alistettu rikkihappojalostukselle, liuoti-
nuuttamisesta. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuvut ovat pääasiassa välillä C16:sta C32:een.)649-539-00-9 295-339-6 91995-76-5 L
Uutteet (maaöljy), kevyt parafiininen tisleliuotin, rikki poistettu vedyllä;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinuuttamalla kevyttä parafii-
nista tislettä ja käsittelemällä vedyllä orgaanisen rikin muuttamiseksi
rikkivedyksi, joka eliminoidaan. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä C40:een, ja tuottaa valmiin öljyn,
jonka viskositeetti on suurempi kuin 10-5m2.s-140 °C:ssa.)649-540-00-4 295-340-1 91995-77-6 L
Uutteet (maaöljy), kevyt tyhjökaasuöljyliuotin, vetykäsitelty; Tislauksen
aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinuuttamalla kevyitä tyhjö-
maaöljykaasuöljyjä ja käsitelty vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu
pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa
välillä C13:sta C30:een.)649-541-00-X 295-342-2 91995-79-8 L
Uutteet (maaöljy), raskas parafiininen tisleliuotin, savikäsitelty;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, tulosta maaöljyfraktion käsittelystä
luonnon- tai modifioidulla savella joko kontakti- tai suodatusproses-
sissa polaaristen jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu
pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa
välillä C20:stä C50:een. Tämä virta sisältää todennäköisesti 5 painopro-
senttia tai enemmän 4–6-jäsenisrenkaisia aromaattisia hiilivetyjä.)649-542-00-5 296-437-1 92704-08-0 L29.5.2007 L 136/250 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Uutteet (maaöljy), raskas nafteeninen tisleliuotin, rikki poistettu vedyllä;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljyvarastosta käsittelemällä
vedyllä orgaanisen rikin muuttamiseksi rikkivedyksi, joka poistetaan.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C15:stä C50:een, ja tuottaa valmiin öljyn, jonka viskositeetti on suurempi
kuin 19 10-6m2.s-140 °C:ssa.)649-543-00-0 297-827-4 93763-10-1 L
Uutteet (maaöljy), vahat poistettu liuottimella raskas parafiininen tisle-
liuotin, rikki poistettu vedyllä; Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu maaöljyvarastosta, josta on
vahat poistettu liuottimella, käsittelemällä vedyllä orgaanisen rikin
muuttamiseksi rikkivedyksi, joka poistetaan. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C15:stä C50:een, ja tuottaa
valmiin öljyn, jonka viskositeetti on suurempi kuin 19 10-6m2.s-140 °
C:ssa.)649-544-00-6 297-829-5 93763-11-2 L
Uutteet (maaöljy), kevyt parafiininen tisleliuotin, hiilikäsitelty;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu fraktiona uutteen tislauksesta,
joka on kerätty liuotinuuttamalla kevyitä parafiinisia ylimpiä maaöljy-
tisleitä, joita on käsitelty puuhiilellä polaaristen jäämien ja epäpuhtauk-
sien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C16:sta C32:een.)649-545-00-1 309-672-2 100684-02-4 L
Uutteet (maaöljy), kevyt parafiininen tisleliuotin, savikäsitelty;
Tislauksen aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu fraktiona uutteen tislauksesta,
joka on kerätty liuotinuuttamalla kevyitä parafiinisia ylimpiä maaöljy-
tisleitä, joita on käsitelty valkaisusavella polaaristen jäämien ja epäpuh-
tauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa aromaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C16:sta C32:een.)649-546-00-7 309-673-8 100684-03-5 L
Uutteet (maaöljy), kevyt tyhjö, kaasuöljyliuotin, hiilikäsitelty; Tislauksen
aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinuuttamalla kevyttä tyhjö-
maaöljykaasuöljyä, jota on käsitelty aktivoidulla puuhiilellä polaaristen
jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa aromaat-
tisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C13:sta
C30:een.)649-547-00-2 309-674-3 100684-04-6 L
Uutteet (maaöljy), kevyt tyhjökaasuöljyliuotin, savikäsitelty; Tislauksen
aromaattinen uute (käsitelty)
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu liuotinuuttamalla kevyitä tyhjö-
maaöljykaasuöljyjä, joita on käsitelty valkaisusavella polaaristen
jäämien ja epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa aromaat-
tisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C13:sta
C30:een.)649-548-00-8 309-675-9 100684-05-7 L
Parafiiniöljy (maaöljy); Parafiiniöljy
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu öljyfraktiona öljynpoistosta
liuottimella tai vahanhikoiluttamisprosessista. Koostuu pääasiassa haa-
rautunutketjuisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C20:stä C50:een.649-549-00-3 265-171-8 64742-67-2 L29.5.2007 L 136/251 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tuksia
Parafiiniöljy (maaöljy), vetykäsitelty; Parafiiniöljy 649-550-00-9 295-394-6 92045-12-0 L
Tulenkestävät keraamiset kuidut; kuidut erityistarkoituksiin, paitsi
muualla direktiivin 67/548/ETY liitteessä I mainitut; (Keinotekoiset
säännöttömästi suuntautuneet lasimaiset (silikaatti-) kuidut, joiden alka-
lioksidi- ja maa-alkalioksidipitoisuus (Na2O + K2O + CaO + MgO +
BaO) on enintään 18 painoprosenttia)650-017-00-8 R29.5.2007 L 136/252 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 3
Kohta 29 —Perimää vaurioittavat aineet, ryhmä 129.5.2007 L 136/253 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 4
Kohta 29 —Perimää vaurioittavat aineet, ryhmä 2
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Heksametyylifosforitriamidi 015-106-00-2 211-653-8 680-31-9
Dietyylisulfaatti 016-027-00-6 200-589-6 64-67-5Kromi (VI) trioksidi 024-001-00-0 215-607-8 1333-82-0 E
Kaliumdikromaatti 024-002-00-6 231-906-6 7778-50-9 E
Ammoniumdikromaatti 024-003-00-1 232-143-1 7789-09-5 E
Natriumdikromaatti 024-004-00-7 234-190-3 10588-01-9 E
Natriumdikromaatti, dihydraatti 024-004-01-4 234-190-3 7789-12-0 E
Kromyylidikloridi; kromioksikloridi 024-005-00-2 239-056-8 14977-61-8
Kaliumkromaatti 024-006-00-8 232-140-5 7789-00-6
Natriumdikromaatti 024-018-00-3 231-889-5 7775-11-3 E
Kadmiumfluoridi 048-006-00-2 232-222-0 7790-79-6 EKadmiumkloridi 048-008-00-3 233-296-7 10108-64-2 E
Kadmiumsulfaatti 048-009-00-9 233-331-6 10124-36-4 E
Butaani [joka sisältää ≥0,1 % butadieenia(203-450-8)] [1] 601-004-01-8 203-448-7 [1] 106-97-8 [1] C, S
Isobutaani [joka sisältää ≥0,1 % butadieenia (203-450-8)] [2] 20-857-2 [2] 75-28-5 [2]
1,3-Butadieeni; Buta-1,3-dieeni 601-013-00-X 203-450-8 106-99-0 D
Bentseeni 601-020-00-8 200-753-7 71-43-2 E
Bentso[a]pyreeni; Bentso(d,e,f)kryseeni 601-032-00-3 200-028-5 50-32-8
1,2-Dibromi-3-klooripropaani 602-021-00-6 202-479-3 96-12-8
Etyleenioksidi; oksiraani 603-023-00-X 200-849-9 75-21-8Propyleenioksidi; 1,2-Epoksipropaani; Metyylioksiraani 603-055-00-4 200-879-2 75-56-9 E
2,2'-Bioksiraani; 1,2:3,4-diepoksibutaani 603-060-00-1 215-979-1 1464-53-5
Metyyliakryyliamidimetoksiasetaatti, joka sisältää ≥0,1 % akryyliamidia) 607-190-00-X 401-890-7 77402-03-0
Metyyliakryyliamidi-glykolaatti, joka sisältää ≥0,1 % akryyliamidia) 607-210-00-7 403-230-3 77402-05-2
2-nitrotolueeni 609-065-00-5 201-853-3 88-72-2 E
4,4'-oksidianiliini [1] ja sen suolat
p-aminofenyylieetteri [1]612-199-00-7 202-977-0 [1] 101-80-4 [1] E
Etyleeni-imiini; atsiridiini 613-001-00-1 205-793-9 151-56-429.5.2007 L 136/254 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Karbendatsiimi (ISO)
metyylibentsimidatsoli-2-yylikarbamaatti613-048-00-8 234-232-0 10605-21-7
Benomyyli (ISO)
metyyli-1-(butyylikarbamoyyli)bentsimidatsoli-2-yylikarbamaatti613-049-00-3 241-775-7 17804-35-2
1,3,5,-Tris(oksiranyylimetyyli)-1,3,5-triatsiini-2,4,6(1H,3H,5H)-trioni; TGIC 615-021-00-6 219-514-3 2451-62-9
Akryyliamidi 616-003-00-0 201-173-7 79-06-1
1,3,5-Tris[(2S ja 2R)-2,3-epoksipropyyli]-1,3,5-triatsiini-2,4,6-(1H,3H,5H)
trioni616-091-00-0 423-400-0 59653-74-6 E
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin propaanin-
poistoyksikkö yläpuolella, C3-rikas happovapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakattujen hiilive-
tyjen jakotislauksesta ja käsitelty happamien epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C2:sta C4:ään, pääasiassa
C3.)649-062-00-6 270-755-0 68477-73-6 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen krakkausyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen krakkausprosessin
tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-063-00-1 270-756-6 68477-74-7 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen krakkausyksikkö, C1-5-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krakkaus-
prosessin tuotteita. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C1:stä C6:een, pääasiassa C1:stä C5:een.)649-064-00-7 270-757-1 68477-75-8 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti polymeroidun teollisuusbensiinin stabiloin-
tiyksikkö yläpuolella, C2-4-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti polymeroidun teolli-
suusbensiinin jakotislausstabiloinnista. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on välillä C2:sta C6:een, pääasiassa C2:sta C4:ään.)649-065-00-2 270-758-7 68477-76-9 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen reformointiyksikkö, C1-4-rikas; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen reformointi-
prosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C1:stä
C6:een, pääasiassa C1:stä C4:ään.)649-066-00-8 270-760-8 68477-79-2 H, K
Kaasut (maaöljy), C3-5-olefiininen parafiininen alkylointisyöte; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos olefiinisia ja parafiinisia hiilivetyjä, joiden hiililuku
on välillä C3:sta C5:een ja joita käytetään alkyloinnin syötteenä. Ympäröivät
lämpötilat normaalisti ylittävät näiden seosten kriittiset lämpötilat.)649-067-00-3 270-765-5 68477-83-8 H, K29.5.2007 L 136/255 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), C4-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen jakotislaus-
prosessin tuotteita. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C3:sta C5:een, pääasiassa C4.)649-068-00-9 270-767-6 68477-85-0 H, K
Kaasut (maaöljy), etaaninpoistoyksikkö yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krakkaus-
prosessin kaasu- ja bensiinifraktioita. Sisältää pääasiassa etaania ja
etyleeniä.)649-069-00-4 270-768-1 68477-86-1 H, K
Kaasut (maaöljy), isobutaaninpoistotorni yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu butaanibutyleenivirran atmosfääri-
sestä tislauksesta. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C3:stä C4:een.)649-070-00-X 270-769-7 68477-87-2 H, K
Kaasut (maaöljy), propaaninpoistoyksikkö kuiva, propeenirikas; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita katalyyttisen
krakkausprosessin kaasu- ja bensiinifraktioista. Koostuu pääasiassa propy-
leenistä, mukana myös etaania ja propaania.)649-071-00-5 270-772-3 68477-90-7 H, K
Kaasut (maaöljy), propaaninpoistoyksikkö yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita katalyyttisen
krakkausprosessin kaasu- ja bensiinifraktioista. Koostuu alifaattisista hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään.)649-072-00-0 270-773-9 68477-91-8 H, K
Kaasut (maaöljy), kaasun talteenottolaitos propaaninpoistoyksikkö yläpuo-
lella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla sekalaisia hiilivetyvir-
toja. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C1:stä
C4:ään, pääasiassa propaanista.)649-073-00-6 270-777-0 68477-94-1 H, K
Kaasut (maaöljy), Girbatoliyksikön syöte; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, jota käytetään syötteenä Girbatoliyksik-
köön rikkivedyn poistamiseksi. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään.)649-074-00-1 270-778-6 68477-95-2 H, K
Kaasut (maaöljy), isomeroidun teollisuusbensiinin jakotislauslaite, C4-rikas,
vetysulfidivapaa; Maaöljykaasu649-075-00-7 270-782-8 68477-99-6 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakatun kirkastetun öljyn ja
lämpökrakatun tyhjöjäännöksen jakotislauksen kokoamissäiliö; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla katalyyttisesti
krakattua kirkastettua öljyä ja lämpökrakattua tyhjöjäännöstä. Koostuu
pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-076-00-2 270-802-5 68478-21-7 H, K29.5.2007 L 136/256 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin stabili-
soinnin absorbointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teollisuus-
bensiinin stabiloinnista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-077-00-8 270-803-0 68478-22-8 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttinen krakkausyksikkö, katalyyttisen refor-
mointiyksikön ja rikin poiston vedyllä yhdistetty jakotislauslaite; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla tuotteita katalyytti-
sestä krakkaus-, katalyyttisestä reformointi- ja rikin poisto vedyllä -proses-
seista, käsitelty happamien epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääa-
siassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-078-00-3 270-804-6 68478-24-0 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
jakotislausstabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoidun teolli-
suusbensiinin jakotislausstabiloinnista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:een.)649-079-00-9 270-806-7 68478-26-2 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), alkaanikaasulaitoksen sekoitettu virta, C4-rikas;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutetun teollisuusben-
siinin, tislausjäännöskaasun ja katalyyttisesti reformoidun teollisuusben-
siinin stabiloijajäännöskaasun jakotislausstabiloinnista. Koostuu hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on välillä C3:sta C6:een, pääasiassa butaanista ja
isobutaanista.)649-080-00-4 270-813-5 68478-32-0 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), alkaanikaasun talteenottolaitos, C1-2-rikas; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislejäännöskaasun, suorajuoksu-
tetun teollisuusbensiinin, katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
stabiloijajäännöskaasun jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on välillä C1:stä C5:een, pääasiassa metaanista ja etaanista.)649-081-00-X 270-814-0 68478-33-1 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), tyhjöjäännökset lämpökrakkausyksikkö; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjöjäännösten lämpökrakkauk-
sesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C5:een.)649-082-00-5 270-815-6 68478-34-2 H, K
Hiilivedyt, C3-4-rikas; maaöljytisle; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn tislauksesta ja konden-
soinnista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C3:sta C5:een,
pääasiassa C3:sta C4:ään.)649-083-00-0 270-990-9 68512-91-4 H, K
Kaasut (maaöljy), laajan tislausalueen suoratisleteollisuusbensiinin heksaa-
ninpoistoyksikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu laajan tislausalueen suorajuoksu-
tetun teollisuusbensiinin jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C6:een.)649-084-00-6 271-000-8 68513-15-5 H, K29.5.2007 L 136/257 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), vetykrakkauspropaaninpoistoyksikön poisto, hiilivety-
rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu vetykrakkausprosessin tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C4:ään. Saattaa myös sisältää pieniä määriä vetyä ja rikki-
vetyä.)649-085-00-1 271-001-3 685$13-16-6 H, K
Kaasut (maaöljy), kevyen suoratisleteollisuusbensiinistabilointiyksikön
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutetun teollisuusbensiinin
stabiloinnista. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C2:sta C6:een.)649-086-00-7 271-002-9 68513-17-7 H, K
Jäännökset (maaöljy), alkylointijakotislauskolonni, C4-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen jäännös useiden jalostusoperaatioiden virtojen tislauk-
sesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C4:stä C5:een, pääa-
siassa butaanista ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –11,7 °C:sta
27,8 °C:seen.)649-087-00-2 271-010-2 68513-66-6 H, K
Hiilivedyt, C1-4; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu lämpökrakkaus- ja absorbointiope-
raatioista ja raakaöljyn tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuvut
ovat pääasiassa välillä C1:stä C4:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
–164 °C:sta –0,5 °C:seen.)649-088-00-8 271-032-2 68514-31-8 H, K
Hiilivedyt, C1-4, makeutettu; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu altistamalla hiilivetykaasut
makeutusprosessille merkaptaanien korvaamiseksi tai happamien epäpuh-
tauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C4:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –164 °C:sta
–0,5 °C:seen.)649-089-00-3 271-038-5 68514-36-3 H, K
Hiilivedyt, C1-3; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C3:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –164 °C:sta –42 °C:seen.)649-090-00-9 271-259-7 68527-16-2 H, K
Hiilivedyt, C1-4, butaaninpoistoyksikköfraktio; Maaöljykaasu 649-091-00-4 271-261-8 68527-19-5 H, K
Kaasut (maaöljy), C1-5, märkä; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn tislauksesta ja/tai torni-
kaasuöljyn krakkauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-092-00-X 271-624-0 68602-83-5 H, K
Hiilivedyt, C2-4; Maaöljykaasu 649-093-00-5 271-734-9 68606-25-7 H, K
Hiilivedyt, C3; Maaöljykaasu 649-094-00-0 271-735-4 68606-26-8 H, K
Kaasut (maaöljy), alkylointisyöte; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kaasuöljyn katalyyttisestä krakkauk-
sesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C3:stä C4:een.)649-095-00-6 271-737-5 68606-27-9 H, K29.5.2007 L 136/258 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), propaaninpoistoyksikön pohjat jakotislauspoisto; Maaöl-
jykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu propaaninpoistajan pohjien jako-
tislauksesta. Koostuu pääasiassa butaanista, isobutaanista ja butadieenista.)649-096-00-1 271-742-2 68606-34-8 H, K
Kaasut (maaöljy), jalostesekoitus; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos, saatu useista prosesseista. Koostuu vedystä, vetysulfi-
dista ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-097-00-7 272-183-7 68783-07-3 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttinen krakkaus; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen krakkausprosessin
tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C3:stä C5:een.)649-098-00-2 272-203-4 68783-64-2 H, K
Kaasut (maaöljy), C2-4; makeutettu; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla maaöljytisle makeutus-
prosessille merkaptaanien muuttamiseksi tai happamien epäpuhtauksien
poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä ja tyydyttymättömistä
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään ja jotka
kiehuvat likimäärin välillä –51 °C:sta –34 °C:seen.)649-099-00-8 272-205-5 68783-65-3 H, K
Kaasut (maaöljy), raakaöljyn jakotislauspoisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu raakaöljyn jakotislauksesta. Koostuu
tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:sta C5:ään.)649-100-00-1 272-871-7 68918-99-0 H, K
Kaasut (maaöljy), heksaaninpoistoyksikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu yhdistettyjen teollisuusbensiinivir-
tojen jakotislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:sta C5:ään.)649-101-00-7 272-872-2 68919-00-6 H, K
Kaasut (maaöljy), kevyt suoratislebensiinijakotislausstabilointiyksikön
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kevyen suorajuoksutetun bensiinin
jakotislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:sta C5:ään.)649-102-00-2 272-878-5 68919-05-1 H, K
Kaasut (maaöljy), teollisuusbensiinin yhdistäjän rikinpoistostrippausyksikön
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu teollisuusbensiinin yhdistäjän rikin-
poistoprosessista ja stripattu teollisuusbensiinituotteesta. Koostuu tyydytty-
neistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:sta
C4:een.)649-103-00-8 272-879-0 68919-06-2 H, K
Kaasut (maaöljy), suoratisleteollisuusbensiinin katalyyttisen reformoinnin
poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla suora-
tisleteollisuusbensiiniä ja jakotislaamalla koko virta. Koostuu metaanista,
etaanista ja propaanista.)649-104-00-3 272-882-7 68919-09-5 H, K29.5.2007 L 136/259 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), nesteytetty katalyyttinen krakkausyksikkö jakotislausko-
lonni yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla C3-C4-jakotislausko-
lonnin latausta. Koostuu pääasiassa C3-hiilivedyistä.)649-105-00-9 272-893-7 68919-20-0 H, K
Kaasut (maaöljy), suoratislestabilointiyksikön poisto; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla nestettä ensimmäi-
sestä tornista, jota käytetään raakaöljyn tislaukseen. Koostuu tyydyttyneistä
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:sta
C4:een.)649-106-00-4 272-883-2 68919-10-8 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin butaaninpois-
toyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teollisuus-
bensiinin jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-107-00-X 273-169-3 68952-76-1 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakattu tisle ja teollisuusbensiinin
stabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teollisuus-
bensiinin ja tisleen jakotislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-108-00-5 273-170-9 68952-77-2 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), lämpökrakattu tisle, kaasuöljy ja teollisuusben-
siinin absorbointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu eristämällä lämpökrakatut tisleet,
teollisuusbensiini ja kaasuöljy. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C1:stä C6:ään.)649-109-00-0 273-175-6 68952-81-8 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), lämpökrakattu hiilivetyjakotislausstabilointiyk-
sikkö, maaöljykoksaus; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislausstabiloimalla lämpökra-
kattuja hiilivetyjä maaöljyn koksausprosessista. Koostuu pääasiassa hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:ään.)649-110-00-6 273-176-1 68952-82-9 H, K
Kaasut (maaöljy), kevyet höyrykrakatut, butadieenikonsentraatti; Maaöljy-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita lämpökrakkaus-
prosessista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa C4.)649-111-00-1 273-265-5 68955-28-2 H, K
Kaasut (maaöljy), suoratisleteollisuusbensiinin katalyyttinen reformointiyk-
sikkö stabilointiyksikkö yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla suora-
tisleteollisuusbensiiniä ja jakotislaamalla koko virta. Koostuu tyydyttyneistä
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:stä C4:
ään.)649-112-00-7 273-270-2 68955-34-0 H, K29.5.2007 L 136/260 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Hiilivedyt, C4; Maaöljykaasu 649-113-00-2 289-339-5 87741-01-3 H, K
Alkaanit C1-4-rikas, C3-rikas; Maaöljykaasu 649-114-00-8 292-456-4 90622-55-2 H, K
Kaasut (maaöljy), höyrykrakkausyksikkö C3-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla höyrykrakkausprosessin
tuotteita. Koostuu pääasiassa propyleenistä, mukana propaania, ja kiehuu
likimäärin välillä –70 °C:sta 0 °C:seen.)649-115-00-3 295-404-9 92045-22-2 H, K
Hiilivedyt, C4, höyrykrakkausyksikkötisle; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla höyrykrakkausprosessin
tuotteita. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on C4, pääasiassa
1-buteenista ja 2-buteenista, sisältää myös butaania ja isobuteenia ja kiehuu
likimäärin välillä –12 °C:sta 5 °C:een.)649-116-00-9 295-405-4 92045-23-3 H, K
Maaöljykaasut, nesteytetty, makeutettu, C4-fraktio; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu altistamalla nesteytetty maaöljykaa-
suseos makeutusprosessille merkaptaanien hapettamiseksi tai happamien
epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä ja tyydyt-
tymättömistä C4-hiilivedyistä.)649-117-00-4 295-463-0 92045-80-2 H, K, S
Jalosteet (maaöljy), höyrykrakattu C4-fraktio kupariammoniumasetaattiuute,
C3-5- ja C3-5-tyydyttymätön, butadieenivapaa; Maaöljykaasu649-119-00-5 307-769-4 97722-19-5 H, K
Kaasut (maaöljy), amiinisysteemin syöte; jalostuskaasu
(Syötekaasu amiinisysteemiin vetysulfidin poistamiseksi. Koostuu pääasiassa
vedystä. Hiilimonoksidia, hiilidioksidia, rikkivetyä ja alifaattisia hiilivetyjä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een, saattaa myös olla
paikalla.)649-120-00-0 270-746-1 68477-65-6 H, K
Kaasut (maaöljy), bentseeniyksikön vetyrikinpoistoyksikön poisto; jalostus-
kaasu
(Bentseeniyksikön tuottamat poistokaasut. Koostuu pääasiassa vedystä.
Hiilimonoksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C6:een, mukaan lukien bentseeni, saattaa myös olla paikalla.)649-121-00-6 270-747-7 68477-66-7 H, K
Kaasut (maaöljy), bentseeniyksikön kierrätys, vetyrikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kierrättämällä bentseeniyksikön
kaasuja. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana pieniä määriä hiilimonoksidia
ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on välillä C1:stä C6:een.)649-122-00-1 270-748-2 68477-67-8 H, K
Kaasut (maaöljy), sekoiteöljy, vety-typpi-rikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu sekoiteöljyn tislauksesta. Koostuu
pääasiassa vedystä ja typestä, mukana useita pieniä määriä hiilimonoksidia,
hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-123-00-7 270-749-8 68477-68-9 H, K29.5.2007 L 136/261 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin strippaus
yksikkö yläpuolella; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoidun teolli-
suusbensiinin stabiloinnista. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-124-00-2 270-759-2 68477-77-0 H, K
Kaasut (maaöljy), C6-8-katalyyttisen reformointiyksikön kierrätys; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita C6-C8katalyytti-
sestä reformoinnista ja kierrätetty vedyn säilyttämiseksi. Koostuu pääasiassa
vedystä. Saattaa myös sisältää useita pieniä määriä hiilimonoksidia, hiili-
dioksidia, typpeä ja hiilivetyjä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C1:stä
C6:een.)649-125-00-8 270-761-3 68477-80-5 H, K
Kaasut (maaöljy), C6-8-katalyyttinen reformointiyksikkö; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita C6-8syötteen
katalyyttisestä reformoinnista. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C1:stä C5:een, ja vedystä.)649-126-00-3 270-762-9 68477-81-6 H, K
Kaasut (maaöljy), C6-8katalyyttisen reformointiyksikön kierrätys, vetyrikas;
jalostuskaasu649-127-00-9 270-763-4 68477-82-7 H, K
Kaasut (maaöljy), C2-palautusvirta; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu erottamalla vety kaasuvirrasta, joka
koostuu pääasiassa vedystä, jonka mukana on pieniä määriä typpeä, hiili-
monoksidia, metaania, etaania ja etyleeniä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä,
kuten metaanista, etaanista ja etyleenistä, mukana pieniä määriä vetyä,
typpeä ja hiilimonoksidia.)649-128-00-4 270-766-0 68477-84-9 H, K
Kaasut (maaöljy), kuiva hapan, kaasunkonsentrointiyksikön poistot; jalos-
tuskaasu
(Monimutkainen seos kuivia kaasuja kaasunkonsentrointiyksiköstä.
Koostuu vedystä, vetysulfidista ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääa-
siassa välillä C1:stä C3:een.)649-129-00-X 270-774-4 68477-92-9 H, K
Kaasut (maaöljy), kaasukonsentraatio uudelleenabsorberitisle; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita yhdistetyistä
kaasuvirroista kaasukonsentraatin uudelleenabsorberissa. Koostuu pääa-
siassa vedystä, hiilimonoksidista, hiilidioksidista, typestä, vetysulfidista ja
hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat välillä C1:stä C3:een.)649-130-00-5 270-776-5 68477-93-0 H, K
Kaasut (maaöljy), vetyabsorbointiyksikön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu absorboimalla vetyä vetyrikkaasta virrasta.
Koostuu vedystä, hiilimonoksidista, typestä ja metaanista, mukana pieniä
määriä C2-hiilivetyjä.)649-131-00-0 270-779-1 68477-96-3 H, K
Kaasut (maaöljy), vetyrikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, erotettu kaasuna hiilivetykaasuista jäähdyttämällä.
Koostuu pääasiassa vedystä, mukana useita pieniä määriä hiilimonoksidia,
typpeä, metaania ja C2-hiilivetyjä.)649-132-00-6 270-780-7 68477-97-4 H, K29.5.2007 L 136/262 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), vetykäsittelijän kierrätyssekoiteöljy, vety- ja typpirikas;
jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu kierrätetystä vetykäsitellystä sekoiteöljystä.
Koostuu pääasiassa vedystä ja typestä, mukana monia pieniä määriä hiili-
monoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C5:een.)649-133-00-1 270-781-2 68477-98-5 H, K
Kaasut (maaöljy), kierrätys, vetyrikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu kierrätetyistä reaktorikaasuista. Koostuu pääa-
siassa vedystä, mukana monia pieniä määriä hiilimonoksidia, hiilidioksidia,
typpeä, vetysulfidia ja tyydyttyneitä alifaattisia hiilivetyjä, joiden hiililuku
on välillä C1:stä C5:een.)649-134-00-7 270-783-3 68478-00-2 H, K
Kaasut (maaöljy), reformointiyksikön korvaus, vetyrikas; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoijista. Koostuu pääasiassa vedystä,
mukana monia pieniä määriä hiilimonoksidia ja alifaattisia hiilivetyjä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-135-00-2 270-784-9 68478-01-3 H, K
Kaasut (maaöljy), reformoiva vetykäsittelijä; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoivasta vetykäsittelyprosessista. Koostuu
pääasiassa vedystä, metaanista ja etaanista, mukana monia pieniä määriä
vetysulfidia ja alifaattisia hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C3:sta C5:een.)649-136-00-8 270-785-4 68478-02-4 H, K
Kaasut (maaöljy), reformoiva vetykäsittelijä, vety- ja metaanirikas; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoivasta vetykäsittelyprosessista. Koostuu
pääasiassa vedystä ja metaanista, mukana monia pieniä määriä hiilimonok-sidia, hiilidioksidia, typpeä ja tyydyttyneitä alifaattisia hiilivetyjä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C
2:sta C5:een.)649-137-00-3 270-787-5 68478-03-5 H, K
Kaasut (maaöljy), reformoivan vetykäsittelijän korvaus, vetyrikas; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu reformoivasta vetykäsittelyprosessista. Koostuu
pääasiassa vedystä, mukana monia pieniä määriä hiilimonoksidia ja alifaat-
tisia hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-138-00-9 270-788-0 68478-04-6 H, K
Kaasut (maaöljy), lämpökrakkaustisle; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu lämpökrakkausprosessin tuotteiden tislauk-
sesta. Koostuu vedystä, vetysulfidista, hiilimonoksidista, hiilidioksidista ja
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-139-00-4 270-789-6 68478-05-7 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisen krakkausyksikön jakotislausabsor-
bointiyksikkö; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen krakkausprosessin
tuotteiden uudelleenjakotislauksesta. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-140-00-X 270-805-1 68478-25-1 H, K29.5.2007 L 136/263 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
separaattori; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla suora-
tisleteollisuusbensiiniä. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-141-00-5 270-807-2 68478-27-3 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinin
stabilointiyksikkö; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoidun teolli-
suusbensiinin stabiloinnista. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-142-00-0 270-808-8 68478-28-4 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), krakatun tisleen vetykäsittelijäseparaattori; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä krakattuja tisleitä
vedyllä katalyytin läsnä ollessa. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä alifaatti-
sista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-143-00-6 270-809-3 68478-29-5 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä suoratisleteollisuusbensiinin
separaattori; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu poistamalla rikki vedyn avulla suo-
rajuoksutetusta teollisuusbensiinistä. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C6:een.)649-144-00-1 270-810-9 68478-30-8 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti reformoitu suoratisleteollisuusbensiinin
stabilointiyksikkö yläpuolella; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti reformoimalla suora-
tisleteollisuusbensiiniä ja tämän jälkeen jakotislaamalla koko virta. Koostuu
vedystä, metaanista, etaanista ja propaanista.)649-145-00-7 270-999-8 68513-14-4 H, K
Kaasut (maaöljy), reformointiyksikön sivuvirran korkeapaineisen erotussäi-
liön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu korkeapaineisesti leimahduttamalla reformoin-
tireaktorin sivuvirtaa. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana monia pieniä
määriä metaania, etaania ja propaania.)649-146-00-2 271-003-4 68513-18-8 H, K
Kaasut (maaöljy), reformointiyksikön sivuvirran matalapaineisen erotussäi-
liön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu matalapaineisesti leimahduttamalla reformoin-
tireaktorin sivuvirtaa. Koostuu pääasiassa vedystä, mukana monia pieniä
määriä metaania, etaania ja propaania.)649-147-00-8 271-005-5 68513-19-9 H, K
Kaasut (maaöljy), öljynjalostuskaasutisleen poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, erotettu tislaamalla kaasuvirtaa, joka sisältää vetyä,
hiilimonoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on välillä C1:stä
C6:een, tai saatu krakkaamalla etaania ja propaania. Koostuu hiilivedyistä,
joiden hiililuvut ovat pääasiassa välillä C1:stä C2:een, vedystä, typestä ja
hiilimonoksidista.)649-148-00-3 271-258-1 68527-15-1 H, K29.5.2007 L 136/264 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), bentseeniyksikön vetykäsittelijä pentaaninpoistoyksikkö
yläpuolella; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu käsittelemällä bentseeniyksikön syötettä
vedyllä katalyytin läsnä ollessa, jonka jälkeen poistetaan pentaani. Koostuu
pääasiassa vedystä, etaanista ja propaanista, mukana monia pieniä määriä
typpeä, hiilimonoksidia, hiilidioksidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuvut ovat
pääasiassa välillä C1:stä C6:een. Saattaa sisältää pieniä määriä bentseeniä.)649-149-00-9 271-623-5 68602-82-4 H, K
Kaasut (maaöljy), sekundäärisen absorbointiyksikön poisto, nesteytetty
katalyyttinen krakkausyksikkö yläpuolella jakotislauskolonni; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla yläpuolisia katalyyttisen krak-
kausprosessin tuotteita nesteytetyssä katalyyttisessä krakkaajassa. Koostuu
vedystä, typestä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C3:een.)649-150-00-4 271-625-6 68602-84-6 H, K
Maaöljytuotteet, jalostuskaasut; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, joka koostuu pääasiassa vedystä, mukana pieniä
määriä metaania, etaania ja propaania.)649-151-00 -X 271-750-6 68607-11-4 H, K
Kaasut (maaöljy), vetykrakkaava matalapaineinen separaattori; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu vetykrakkausprosessireaktorin sivuvirran
neste-höyry-erotuksesta. Koostuu pääasiassa vedystä ja tyydyttyneistä hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-152-00-5 272-182-1 68783-06-2 H, K
Kaasut (maaöljy), jalostus; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu useista maaöljyn jalostusoperaatioista. Koostuu
vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-153-00-0 272-338-9 68814-67-5 H, K
Kaasut (maaöljy), bensiinin reformointiyksikön tuotteiden separaattorin
poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu nafteenien kemiallisesta reformoinnista
aromaateiksi. Koostuu vedystä ja tyydyttyneistä alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C4:ään.)649-154-00-6 272-343-6 68814-90-4 H, K
Kaasut (maaöljy), vedyllä käsitellyn happaman kerosiinin pentaaninpois-
toyksikkö stabilointiyksikön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu vetykäsitellyn kerosiinin pentaaninpoistostabi-
loinnista. Koostuu pääasiassa vedystä, metaanista, etaanista ja propaanista,
mukana monia pieniä määriä typpeä, rikkivetyä, hiilimonoksidia ja hiilive-
tyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C4:stä C5:een.)649-155-00-1 272-775-5 68911-58-0 H, K
Kaasut (maaöljy), vetykäsitellyn happaman kerosiinin erotussäiliö; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu yksikön, joka käsittelee hapanta kerosiinia
vedyllä katalyytin läsnä ollessa, leimahdusrummusta. Koostuu pääasiassa
vedystä ja metaanista, mukana monia pieniä määriä typpeä, hiilimonok-
sidia ja hiilivetyjä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C2:sta C5:een.)649-156-00-7 272-776-0 68911-59-1 H, K29.5.2007 L 136/265 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), tisleen yhdistäjän rikinpoistostrippausyksikön poisto;
jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, stripattu yhdistäjärikinpoistoprosessin nestemäisestä
tuotteesta. Koostuu rikkivedystä, metaanista, etaanista ja propaanista.)649-157-00-2 272-873-8 68919-01-7 H, K
Kaasut (maaöljy), nesteytetyn katalyyttisen krakkausyksikköjakotislauksen
poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla nesteytetyn katalyyttisen krak-
kausprosessin yläpuolista tuotetta. Koostuu vedystä, rikkivedystä, typestä ja
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-158-00-8 272-874-3 68919-02-8 H, K
Kaasut (maaöljy), nesteytetty katalyyttinen krakkausyksikkö pesee sekun-
däärisen absorbointiyksikön pois; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu pesemällä yläpuolista kaasua nesteytetystä
katalyyttisestä krakkaajasta. Koostuu vedystä, typestä, metaanista, etaanista
ja propaanista.)649-159-00-3 272-875-9 68919-03-9 H, K
Kaasut (maaöljy), raskaan tisleen vetykäsittelijärikinpoisto-strippausyksikön
poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, stripattu raskaan tisleen vetykäsittelyrikinpoistopro-
sessin nestemäisestä tuotteesta. Koostuu vedystä, rikkivedystä ja tyydytty-
neistä alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-160-00-9 272-876-4 68919-04-0 H, K
Kaasut (maaöljy), bensiinin reformointiyksikköstabilointiyksikön poisto,
kevyiden loppujen jakotislaus; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla kevyitä loppuja platinarefor-
merin platinareaktoreista. Koostuu vedystä, metaanista, etaanista ja propaa-
nista.)649-161-00-4 272-880-6 68919-07-3 H, K
Kaasut (maaöljy), esileimahdustornin poisto, raakatisle; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu ensimmäisestä tornista, jota käytetään
raakaöljyn tislauksessa. Koostuu typestä ja tyydyttyneistä alifaattisista hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-162-00-X 272-881-1 68919-08-4 H, K
Kaasut (maaöljy), tervastrippausyksikön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu pelkistetyn raakaöljyn jakotislauksesta.
Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C4:ään.)649-163-00-5 272-884-8 68919-11-9 H, K
Kaasut (maaöljy), yhdistäjästrippausyksikön poisto; jalostuskaasu
(Seos vetyä ja metaania, saatu yhdistäjäyksikön tuotteiden jakotislauksesta.)649-164-00-0 272-885-3 68919-12-0 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä katalyyttisesti teollisuusben-
siinin separaattori; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu teollisuusbensiinin rikinpoistosta
vedyn avulla. Koostuu vedystä, metaanista, etaanista ja propaanista.)649-165-00-6 273-173-5 68952-79-4 H, K29.5.2007 L 136/266 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Jäännöskaasu (maaöljy), suoratisleen teollisuusbensiinin vetyrikinpoistoyk-
sikkö; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu suorajuoksutetun teollisuusbensiinin rikinpois-
tosta vedyn avulla. Koostuu vedystä ja hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-166-00-1 273-174-0 68952-80-7 H, K
Kaasut (maaöljy), imeytysabsorbointiyksikön poisto, nesteytetyn katalyyt-
tisen krakkausyksikön ja kaasuöljyn rikinpoiston yläpuolinen jakotislaus;
jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu jakotislaamalla tuotteita nesteytetystä katalyyt-
tisestä krakkaajasta ja kaasuöljyn rikinpoistajasta. Koostuu vedystä ja hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-167-00-7 273-269-7 68955-33-9 H, K
Kaasut (maaöljy), raakatisle ja katalyyttinen krakkaus; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu raakatislaus- ja katalyyttisestä krakkausproses-
seista. Koostuu vedystä, rikkivedystä, typestä, hiilimonoksidista ja parafiini-
sista ja oleiinisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C6:een.)649-168-00-2 273-563-5 68989-88-8 H, K
Kaasut (maaöljy), kaasuöljydietanoliamiinipesurin poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu poistamalla rikki kaasuöljystä dietanoliamii-
nilla. Koostuu pääasiassa rikkivedystä, vedystä ja alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on välillä C1:stä C5:een.)649-169-00-8 295-397-2 92045-15-3 H, K
Kaasut (maaöljy), kaasuöljyn vetyrikinpoiston sivuvirta; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu erottamalla nestefaasi hydrausreaktion sivuvir-
rasta. Koostuu pääasiassa vedystä, rikkivedystä ja alifaattisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C3:een.)649-170-00-3 295-398-8 92045-16-4 H, K
Kaasut (maaöljy), kaasuöljyn vetyrikinpoiston puhallus; jalostuskaasu
(Monimutkainen kaasuseos, saatu reformoijasta ja hydrausreaktorin tyhjen-
nyksistä. Koostuu pääasiassa vedystä ja alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-171-00-9 295-399-3 92045-17-5 H, K
Kaasut (maaöljy), hydraajan sivuvirran erotussäiliön poisto; jalostuskaasu
(Monimutkainen kaasuseos, saatu leimahduttamalla sivuvirrat hydrausreak-
tion jälkeen. Koostuu pääasiassa vedystä ja alifaattisista hiilivedyistä, joiden
hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-172-00-4 295-400-7 92045-18-6 H, K
Kaasut (maaöljy), teollisuusbensiinin höyrykrakkauksen korkeapaineinen
jäännös; jalostuskaasu
(Monimutkainen seos, saatu sekoituksena teollisuusbensiinin höyrykrak-
kausprosessin kondensoitumattomista osista sekä myöhempien tuotteiden
valmistelusta saaduista jäännöskaasuista. Koostuu pääasiassa vedystä ja
parafiinisista ja olefiinisista hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat pääasiassa
välillä C1:stä C5:een, joihin saattaa olla sekoittuneena luonnonkaasua.)649-173-00-X 295-401-2 92045-19-7 H, K29.5.2007 L 136/267 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), jäännöksen viskositeetinvähennyksen poisto; jalostus-
kaasu
(Monimutkainen seos, saatu jäännösten viskositeetinvähennyksestä uunissa.
Koostuu pääasiassa rikkivedystä ja parafiinisista ja olefiinisista hiilivedyistä,
joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C5:een.)649-174-00-5 295-402-8 92045-20-0 H, K
Kaasut (maaöljy), C3-4; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla tuotteita raakaöljyn krak-
kauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C3:sta C4:ään,
pääasiassa propaanista ja propyleenistä, ja kiehuu likimäärin välillä
–51 °C:sta –1 °C:seen.)649-177-00-1 268-629-5 68131-75-9 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti krakattu tisle ja katalyyttisesti
krakatun teollisuusbensiinin jakotislausabsorbointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, joka on saatu tislaamalla tuotteita kata-
lyyttisesti krakatuista tisleistä ja katalyyttisesti krakatusta teollisuusbensii-
nistä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on välillä C1:stä
C4:ään.)649-178-00-7 269-617-2 68307-98-2 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti polymeroidun teollisuusbensiinijako-
tislauksen stabilointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä teollisuusbensiinin polymeroinnin tuot-
teiden jakotislausstabiloinnista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden
hiililuku on välillä C1:stä C4:ään.)649-179-00-2 269-618-8 68307-99-3 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), katalyyttisesti reformoidun teollisuusbensiinijako-
tislauksen stabilointiyksikkö, rikkivetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislausstabiloimalla katalyytti-
sesti reformoitua teollisuusbensiiniä ja josta on poistettu rikkivety amiini-
käsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C4:ään.)649-180-00-8 269-619-3 68308-00-9 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), krakatun tisleen vetykäsittelijästrippausyksikkö;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu käsittelemällä lämpökrakattuja
tisleitä vedyllä katalyytin läsnäollessa. Koostuu pääasiassa tyydyttyneistä
hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-181-00-3 269-620-9 68308-01-0 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), suoratisleen tisleen vetyrikinpoistoyksikkö, vetysul-
fidivapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu suorajuoksutettujen tisleiden kata-
lyyttisestä rikinpoistosta vedyn avulla ja josta on poistettu rikkivety amiini-
käsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C4:ään.)649-182-00-9 269-630-3 68308-10-1 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), kaasuöljyn katalyyttinen krakkausabsorbointiyk-
sikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kaasuöljyn katalyyttisen krak-
kauksen tuotteiden tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joidenhiililuku on pääasiassa välillä C
1:stä C5:een.)649-183-00-4 269-623-5 68308-03-2 H, K29.5.2007 L 136/268 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Jäännöskaasu (maaöljy), kaasun talteenottolaitos; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä sekalaisten hiilivetyvirtojen tuotteiden
tislauksesta. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C5:een.)649-184-00-X 269-624-0 68308-04-3 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), kaasun talteenottolaitoksen etaaninpoistoyksikkö;
Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä sekalaisten hiilivetyvirtojen tuotteiden
tislauksesta. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä
C1:stä C4:ään.)649-185-00-5 269-625-6 68308-05-4 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä tisleen ja rikki poistettu
vedyllä teollisuusbensiinin jakotislauskolonni, happovapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla teollisuusbensiiniä ja
tislattuja hiilivetyvirtoja, käsitelty happamien epäpuhtauksien poistamiseksi.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C5:een.)649-186-00-0 269-626-1 68308-06-5 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), rikki poistettu vedyllä tyhjökaasuöljystrippausyk-
sikkö, rikkivetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjökaasuöljyn, josta on poistettu
rikki vedyn avulla katalyyttisesti, strippausstabiloinnista, vetysulfidi on
poistettu amiinikäsittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C6:een.)649-187-00-6 269-627-7 68308-07-6 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), kevyen suoratisleteollisuusbensiinin stabilointiyk-
sikkö, rikkivetyvapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu kevyen suorajuoksutetun teollisuus-
bensiinin jakotislausstabiloinnista ja josta on poistettu rikkivety amiinikä-
sittelyllä. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C1:stä C5:een.)649-188-00-1 269-629-8 68308-09-8 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), propaani-propyleenialkylointisyöte valmistelevaan
etaaninpoistoyksikköön; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla propaanin reaktiotuot-
teita propyleenin kanssa. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-189-00-7 269-631-9 68308-11-2 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), tyhjökaasuöljyn vetyrikinpoistoyksikkö, rikkivety-
vapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tyhjökaasuöljyn katalyyttisestä rikin-
poistosta vedyn avulla ja josta on poistettu rikkivety amiinikäsittelyllä.
Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä
C6:een.)649-190-00-2 269-632-4 68308-12-3 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakattu yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla katalyyttisen krakkaus-
prosessin tuotteita. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa
välillä C3:sta C5:een ja jotka kiehuvat likimäärin välillä –48 °C:sta 32
°C:seen.)649-191-00-8 270-071-2 68409-99-4 H, K29.5.2007 L 136/269 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Alkaanit, C1-2; Maaöljykaasu 649-193-00-9 270-651-5 68475-57-0 H, K
Alkaanit, C2-3; Maaöljykaasu 649-194-00-4 270-652-0 68475-58-1 H, K
Alkaanit, C3-4; Maaöljykaasu 649-195-00-X 270-653-6 68475-59-2 H, K
Alkaanit, C4-5; Maaöljykaasu 649-196-00-5 270-654-1 68475-60-5 H, K
Polttokaasut; Maaöljykaasu
(Seos kevyitä kaasuja. Koostuu pääasiassa vedystä ja/tai matalamolekyylipai-
noisista hiilivedyistä.)649-197-00-0 270-667-2 68476-26-6 H, K
Polttokaasut, raakaöljytisleet; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos kevyitä kaasuja, saatu raakaöljyn tislauksesta ja teolli-
suusbensiinin katalyyttisestä reformoinnista. Koostuu vedystä ja hiilive-
dyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään ja jotka kiehuvat
likimäärin välillä –217 °C:sta –12 °C:seen.)649-198-00-6 270-670-9 68476-29-9 H, K
Hiilivedyt, C3-4; Maaöljykaasu 649-199-00-1 270-681-9 68476-40-4 H, K
Hiilivedyt, C4-5; Maaöljykaasu 649-200-00-5 270-682-4 68476-42-6 H, K
Hiilivedyt, C2-4, C3-rikas; Maaöljykaasu 649-201-00-0 270-689-2 68476-49-3 H, K
Maaöljykaasut, nesteytetyt; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla raakaöljyä. Koostuu hiili-
vedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C3:sta C7:ään ja jotka kiehuvat
likimäärin välillä –40 °C:sta 80 °C:seen.)649-202-00-6 270-704-2 68476-85-7 H, K, S
Maaöljykaasut, nesteytetyt, makeutetut; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu alistamalla nesteytetty maaöljykaasu-
seos makeutusprosessille merkaptaanien muuttamiseksi tai happamien
epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden hiililuku on
pääasiassa välillä C3:sta C7:ään ja jotka kiehuvat likimäärin välillä
–40 °C:sta 80 °C:seen.)649-203-00-1 270-705-8 68476-86-8 H, K, S
Kaasut (maaöljy), C3-4, isobutaanirikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä tyydyttyneiden ja tyydyttymättömien hiili-
vetyjen, joiden hiililuvut tavallisesti ovat välillä C3:sta C6:een, pääasiassa
butaanin ja isobutaanin, tislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä ja tyydytty-
mättömistä hiilivedyistä, joiden hiililuvut ovat välillä C3:sta C4:ään, pääa-
siassa isobutaanista.)649-204-00-7 270-724-1 68477-33-8 H, K
Tisleet (maaöljy), C3-6, piperyleenirikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä tyydyttyneiden ja tyydyttymättömien
alifaattisten hiilivetyjen, joiden hiililuvut tavallisesti ovat välillä C3:sta
C6:een, tislauksesta. Koostuu tyydyttyneistä hiilivedyistä, joiden hiililuku on
välillä C3:sta C6:een, pääasiassa piperyleeneistä.)649-205-00-2 270-726-2 68477-35-0 H, K29.5.2007 L 136/270 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numero Huomautukset
Kaasut (maaöljy), butaanin jakotislauskolonni yläpuolella; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu tislaamalla butaanivirtaa. Koostuu
alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku on pääasiassa välillä C3:sta
C4:ään.)649-206-00-8 270-750-3 68477-69-0 H, K
Kaasut (maaöljy), C2-3; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisen jakotislausprosessin
tuotteiden tislauksesta. Sisältää pääasiassa etaania, etyleeniä, propaania ja
propyleeniä.)649-207-00-3 270-751-9 68477-70-3 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun kaasuöljyn propaaninpoistoyk-
sikön pohjat, C4-rikas happovapaa; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu jakotislaamalla katalyyttisesti
krakatun kaasuöljyn hiilivetyvirtaa ja käsitelty vetysulfidin ja muiden
happamien epäpuhtauksien poistamiseksi. Koostuu hiilivedyistä, joiden
hiililuku on välillä C3:sta C5:een, pääasiassa C4.)649-208-00-9 270-752-4 68477-71-4 H, K
Kaasut (maaöljy), katalyyttisesti krakatun teollisuusbensiinin butaaninpois-
toyksikön pohjat, C3-5-rikas; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu katalyyttisesti krakatun teollisuus-
bensiinin stabiloinnista. Koostuu alifaattisista hiilivedyistä, joiden hiililuku
on pääasiassa välillä C3:sta C5:een.)649-209-00-4 270-754-5 68477-72-5 H, K
Jäännöskaasu (maaöljy), isomeroidun teollisuusbensiinin jakotislausstabi-
lointiyksikkö; Maaöljykaasu
(Monimutkainen seos hiilivetyjä, saatu isomeroidun teollisuusbensiinin
jakotislausstabilointituotteista. Koostuu pääasiassa hiilivedyistä, joiden hiili-
luku on pääasiassa välillä C1:stä C4:ään.)649-210-00-X 269-628-2 68308-08-7 H, K”29.5.2007 L 136/271 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 5
Kohta 30 —Lisääntymiselle vaaralliset aineet, ryhmä 1
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tukset
Hiilimonoksidi 006-001-00-2 211-128-3 630-08-0
Lyijyheksafluorisilikaatti 009-014-00-1 247-278-1 25808-74-6
Lyijy-yhdisteet paitsi muualla tässä liitteessä mainitut 082-001-00-6 A, ELyijyalkyylit 082-002-00-1 A, E
Lyijyatsidi 082-003-00-7 236-542-1 13424-46-9
Lyijykromaatti 082-004-00-2 231-846-0 7758-97-6Lyijydi(asetaatti) 082-005-00-8 206-104-4 301-04-2
Trilyijybis(ortofosfaatti) 082-006-00-3 231-205-5 7446-27-7
Lyijyasetaatti, emäksinen 082-007-00-9 215-630-3 1335-32-6Lyijy(II)metaanisulfonaatti 082-008-00-4 401-750-5 17570-76-2
C.I. Pigment Yellow 34;
(Tämä aine on identifioitu Colour Indexissä Colour Index Constitution
Numberilla, C.I. 77603.)082-009-00-X 215-693-7 1344-37-2
C.I. Pigment Red 104
(Tämä aine on identifioitu Colour Indexissä Colour Index Constitution
Numberilla, C.I. 77605.)082-010-00-5 235-759-9 12656-85-8
Lyijyvetyarsenaatti 082-011-00-0 232-064-2 7784-40-9
1,2-Dibromi-3-klooripropaani 602-021-00-6 202-479-3 96-12-8
2-Bromipropaani 602-085-00-5 200-855-1 75-26-3 E
Warfariini; 4-hydroksi-3-(3-okso-1-fenyylibutyyli)kumariini 607-056-00-0 201-377-6 81-81-2Lyijy-2,4,6-trinitroresorsiinioksidi, lyijystyfnaatti 609-019-00-4 239-290-0 15245-44-029.5.2007 L 136/272 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 6
Kohta 30 —Lisääntymiselle vaaralliset aineet, ryhmä 2
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tukset
Linuroni(ISO)
3-(3,4-dikloorifenyyli)-1-methoxy-1-metyyliurea006-021-00-1 206-356-5 330-55-2 E
6-(2-Klo ori etyyli)-6-(2-metoksietoksi)-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaunidekaani;
etaselasiili014-014-00-X 253-704-7 37894-46-5
Flusilatsoli (ISO); bis(4-fluorifenyyli)-(metyyli)-(1H-1,2,4-triatsol-1-yylime-
tyyli)silaani014-017-00-6 — 85509-19-9 E
Seos: 4-[[bis-(4-fluorifenyyli) metyylisilyyli]metyyli]-4H-1,2,4-triatsoli; 1-
[[bis-4(fluorifenyyli)metyyli-silyyli]metyyli]-1H-1,2,4-triatsoli014-019-00-7 403-250-2 — E
Kaliumdikromaatti 024-002-00-6 231-906-6 7778-50-9 E
Ammoniumdikromaatti 024-003-00-1 232-143-1 7789-09-5 ENatriumdikromaatti 024-004-00-7 234-190-3 10588-01-9 E
Natriumdikromaatti, dihydraatti 024-004-01-4 234-190-3 7789-12-0 E
Natriumkromaatti 024-018-00-3 231-889-5 7775-11-3 ENikkelitetrakarbonyyli 028-001-00-1 236-669-2 13463-39-3Kadmiumfluoridi 048-006-00-2 232-222-0 7790-79-6 EKadmiumkloridi 048-008-00-3 233-296-7 10108-64-2 EKadmiumsulfaatti 048-009-00-9 233-331-6 10124-36-4 E
Bentso[a]pyreeni; Bentso(d, e,f)kryseeni 601-032-00-3 200-028-5 50-32-8
1-Bromipropaani
Propyylibromidin-Propyylibromidi602-019-00-5 203-445-0 106-94-5
1,2,3Triklooripropaani 602-062-00-X 202-486-1 96-18-4 D
Difenyylieetterin oktabromijohdannainen 602-094-00-4 251-087-9 32536-52-02-Metoksietanoli; etyleeniglykolimonometyylieetteri; metyyliglykoli 603-011-00-4 203-713-7 109-86-42-Etoksietanoli; etyleeni glykolimonoetyylieetteri; etyyliglykoli 603-012-00-X 203-804-1 110-80-5
1,2-Dimetoksietaani
Etyleeniglykolidimetyyli-eetteri
EGDME603-031-00-3 203-794-9 110-71-4
2,3-Epoksipropan-1-oli; glysidoli 603-063-00-8 209-128-3 556-52-5 E
2-Metoksipropanoli 603-106-00-0 216-455-5 1589-47-5Bis(2-metoksietyyli)eetteri 603-139-00-0 203-924-4 111-96-6R-2,3-epoksi-1-propanoli 603-143-002 404-660-4 57044-25-4 E1,2-bis(2-Dimetoksietaani
TEGDME;Trietyleeniglykolin dimetyylieetteri;Triglyymi603-176-00-2 203-977-3 112-49-229.5.2007 L 136/273 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tukset
4,4'-Isobutyylietylideenidifenoli; 2,2-bis (4'-hydroksifenyyli)-4-metyylipen-
taani604-024-00-8 401-720-1 6807-17-6
Tetrahydrotiopyraani-3-karboksialdehydi 606-062-00-0 407-330-8 61571-06-0
2-Metoksietyyliasetaatti; etyleeniglykolimonometyylieetteriasetaatti; metyy-
liglykoliasetaatti607-036-00-1 203-772-9 110-49-6
2-Etoksietyyliasetaatti; etyleeniglykolimonoetyyli-eetteriasetaatti; etyyligly-
koliasetaatti607-037-00-7 203-839-2 111-15-9
2-Etyyliheksyyli-3,5-bis(1,1-dimetyylietyyli)-hydroksifenyylimetyylitio-
asetaatti607-203-00-9 279-452-8 80387-97-9
Bis(2-metoksietyyli)ftalaatti 607-228-00-5 204-212-6 117-82-8
2-Metoksipropyyliasetaatti 607-251-00-0 274-724-2 70657-70-4
Fluatsifoppi-butyyli (ISO); Butyyli-(RS)-2-[4-(5-trifluorimetyyli-2-pyridyy-
lioksi) fenoksi]propionaatti607-304-00-8 274-125-6 69806-50-4
Vinklotsoliini (ISO); N-3,5-Dikloorifenyyli-5-metyyli-5-vinyyli-1,3-oksatso-
lidiini-2,4-dioni607-307-00-4 256-599-6 50471-44-8
Metoksietikkahappo 607-312-00-1 210-894-6 625-45-6 E
Bis(2-etyyliheksyyli) ftalaatti; Di(2-etyyliheksyyli) ftalaatti; DEHP 607-317-00-9 204-211-0 117-81-7Dibutyyliftalaatti; DBP 607-318-00-4 201-557-4 84-74-2(+/-) Tetrahydrofurfuryyli-(R)-2-[4-(6-kloorikinoksalin-2-yylioksi)fenyy-
lioksi]propanaatti607-373-00-4 414-200-4 119738-06-6 E
1,2-Bentseenidikarboksyylihapon dipentyyliesteri, haarautunut ja suoraket-
juinen [1]
n-Pentyyli-isopentyyliftalaatti [2]
Di-n-pentyyliftalaatti [3]Di-isopentyyliftalaatti [4]607-426-00-1 284-032-2 [1]-[2]
205-017-9 [3]-[4]84777-06-0 [1]-[2]
131-18-0 [3]42925-80-4 [4]
Bentsyylibutyyliftalaatti
BBP607-430-00-3 201-622-7 85-68-7
1,2-Bentseenidikarboksyylihapon
C7-11-haarautuneet ja suoraketjuiset dialkyyliesterit607-480-00-6 271-084-6 68515-42-4
Seos: dinatrium-4-(3-etoksikarbonyyli-4-(5-(3-etoksikarbonyyli-5-hydroksi-
1-(4-sulfonaattofenyyli)pyratsol-4-yyli)penta-2,4-dienylideeni)-4,5-dihydro-
5-oksopyratsol-1-yyli)bentseenisulfonaatti
trinatrium-4-(3-etoksikarbonyyli-4-(5-(3-etoksikarbonyyli-5-oksido-1-(4-
sulfonaattofenyyli)pyratsol-4-yyli)penta-2,4-dienylideeni)-5-dihydro-5-okso-
pyratsol-1-yyli)bentseenisulfonaatti607-487-00-4 402-660-9 —
Dinokappi (ISO) 609-023-00-6 254-408-0 39300-45-3 E
Binapakryyli (ISO); 2-sek-butyyli-4,6-dinitrofenyyli-3-metyylikrotonaatti 609-024-00-1 207-612-9 485-31-4
Dinosebi; 6-sek-butyyli-2,4-dinitrofenoli 609-025-00-7 201-861-7 88-85-7Dinosebin suolat ja esterit, paitsi muualla tässä liitteessä mainitut 609-026-00-2Dinoterbi; 2-tert-butyyli-4,6-dinitrofenoli 609-030-00-4 215-813-8 1420-07-1Dinoterbin suolat ja esterit 609-031-00-XNitrofeeni (ISO); 2,4-dikloorifenyyli-4-nitrofenyylieetteri 609-040-00-9 217-406-0 1836-75-5Metyyli-ONN-atsoksimetyyliasetaatti; metyyliat s oksimetyyliasetaatti 611-004-00-2 209-765-7 592-62-129.5.2007 L 136/274 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Aine Indeksinumero EY-numero CAS-numeroHuomau-
tukset
2-[2-Hydroksi-3-(2-kloorifenyyli)karbamoyyli-1-naftyyliatso]-7-[2-
hydroksi-3-(3-metyylifenyyli)-karbamoyyli-1-naftyyliatso]fluoren-9-oni611-131-00-3 420-580-2 —
Atsafenidiini 611-140-00-2 — 68049-83-2
Tridemorfi (ISO); 2,6-dimetyyli-4-tridekyylimorfoliini 613-020-00-5 246-347-3 24602-86-6Etyleenitiourea; imidatsolidiini-2-tioni; 2-imidatsoliini-2-tioli 613-039-00-9 202-506-9 96-45-7
Karbendatsiimi (ISO)
metyylibentsimidatsoli-2-yylikarbamaatti613-048-00-8 234-232-0 10605-21-7
Benomyyli (ISO)
metyyli-1-(butyylikarbamoyyli)bentsimidatsoli-2-yylikarbamaatti613-049-00-3 241-775-7 17804-35-2
Sykloheksimidi 613-140-00-8 200-636-0 66-81-9
Flumioksatsiini (ISO); N-(7-Fluori-3,4-dihydro-3-okso-4-prop-2-ynyyli-2 H-
1,4-bentsoksatsin-6-yyli)sykloheks-1-eeni-1,2-dikarboksamidi613-166-00-X — 103361-09-7
(2RS,3RS)-3-(2-kloorifenyyli)-2-(4-fluorifenyyli)-[(1H-1,2,4-triatsol-1-yyli)
metyyli]oksiraani613-175-00-9 406-850-2 106325-08-0
3-Etyyli-2-metyyli-2-(3-metyylibutyyli)-1,3-oksatsolidiini 613-191-00-6 421-150-7 143860-04-2
Seos: 1,3,5,-Tris(oksiranyylimetyyli)-1,3,5-triatsiini-2,4,6(1H,3H,5H)-trioni;
Oligomeerien seos: 3,5-bis(3-aminometyylifenyyli)-1-poly[3,5-bis(3-amino-
metyylifenyyli)-2,4,6-triokso-1,3,5-(1H,3H,5H)-triatsin-1-yyli]-1,3,5-
(1H,3H,5H)-triatsiini-2,4,6-trioni613-199-00-X 421-550-1 —
N,N-Dimetyyliformamidi 616-001-00-X 200-679-5 68-12-2
N,N-Dimetyyliasetamidi 616-011-00-4 204-826-4 127-19-5 EFormamidi 616-052-00-8 200-842-0 75-12-7
N-Metyyliasetamidi 616-053-00-3 201-182-6 79-16-3
N-Metyyliformamidi 616-056-00-X 204-624-6 123-39-7 E29.5.2007 L 136/275 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 7
Asbestia sisältävien esineiden merkintää koskevia erityisiä säännöksiä
1. Kaikissa asbestia sisältävissä esineissä tai niiden pakkauksissa on oltava seuraavassa määritelty merkki:
a) jäljempänä olevan mallin mukaisen merkin on oltava vähintään 5 cm korkea (H) ja 2,5 cm leveä;
b) sen on koostuttava kahdesta osasta:
—yläosassa (h1= 40 % H) on oltava mustalla taustalla valkoinen ”a”-kirjain,
—alaosassa (h2= 60 % H) on oltava punaisella taustalla valkoisin tai mustin ja selvästi luettavin kirjaimin vakio-
sanamuoto;
c) jos esine sisältää krokidoliittia, vakioilmaisun sanat ”sisältää asbestia” korvataan sanoilla ”sisältää krokidoliittia/
sinistä asbestia.”
Jäsenvaltiot voivat jättää ensimmäisen alakohdan säännöksen ulkopuolelle esineet, jotka on tarkoitettu saatettavaksi
markkinoille niiden alueella. Näiden esineiden merkinnässä on kuitenkin oltava sanat ”sisältää asbestia”.
d) jos merkintä tehdään suoraan esineeseen painamalla, yksi taustaväristä erottuva väri riittää.
2. Tässä lisäyksessä tarkoitettu merkki on kiinnitettävä seuraavien sääntöjen mukaisesti:
a) jokaiseen pienimpään toimitettuun yksikköön;
b) jos esineessä on asbestipitoisia osia, riittää kun merkki on vain näissä osissa. Merkinnästä voidaan luopua, jos pieni
koko tai pakkauksen sopimattomuus tekevät merkin kiinnittämisen osaan mahdottomaksi.29.5.2007 L 136/276 Euroopan unionin virallinen lehti FI
3. Asbestia sisältävien pakattujen esineiden merkintä
3.1. Asbestia sisältävien pakattujen esineiden pakkausten merkinnöissä on esitettävä seuraavat tiedot selvästi luetta-
vasti ja pysyvästi merkinnässä:
a) tämän liitteen mukainen symboli ja asiaa koskevat maininnat vaarasta;
b) turvaohjeet, jotka on valittava tämän liitteen ohjeiden mukaisesti, sikäli kuin ne ovat merkityksellisiä kyseisen
esineen kannalta.
Jos pakkauksessa esitetään lisää turvaohjeita, tämä ei saa heikentää a ja b kohdan mukaisesti annettuja tietoja tai
olla ristiriidassa niiden kanssa.
3.2. Edellä 3.1 kohdan mukainen merkintä on tehtävä:
—pakkaukseen pysyvästi kiinnitettävällä merkinnällä,
—(sidottavalla) merkillä, joka kiinnitetään tukevasti pakkaukseen, tai
—suoraan pakkaukseen painamalla.
3.3. Asbestia sisältäviä esineitä, jotka on pakattu vain löyhään muovikääreeseen tai vastaavaan, on pidettävä pakat-
tuina esineinä ja ne on merkittävä 3.2 kohdan mukaisesti. Jos esineet puretaan tällaisista pakkauksista ja saate-
taan markkinoille pakkaamattomina, jokaisessa pienimmässä toimitetussa yksikössä on oltava 3.1 kohdan mukai-
sesti merkityt tiedot.
4. Asbestia sisältävien pakkaamattomien esineiden merkintä
Asbestia sisältäviä pakkaamattomia esineitä varten 3.1 kohdan mukaisesti tehtävä merkintä tehdään:
—asbestia sisältävään esineeseen pysyvästi kiinnitettävällä merkinnällä,
—(sidottavalla) merkillä, joka kiinnitetään tukevasti tällaiseen esineeseen, tai
—suoraan esineeseen painamalla,
tai jos merkintöjä ei ole edellä tarkoitetulla tavalla kohtuullisesti mahdollista tehdä, kuten esimerkiksi silloin, kun esine
on pieni, esineen ominaisuudet ovat merkintään sopimattomat tai kun ilmenee joitakin teknisiä vaikeuksia, 3.1 kohdan
mukaisen merkinnän sisältävässä erillisessä ilmoituksessa.
5. Rajoittamatta yhteisön työturvallisuus- ja työhygieniasäännöksien soveltamista, esineeseen, jota voidaan sen käytön
yhteydessä jalostaa tai viimeistellä, on lisäksi liitettävä kaikki turvaohjeet, jotka ovat aiheellisia kyseisen esineen osalta,
ja erityisesti seuraavat:
—työskenneltävä mahdollisuuksien mukaan ulkona tai hyvin ilmastoidussa paikassa,
—käytettävä mieluiten käsityökaluja tai hidaskäyntisiä työkaluja, jotka on tarvittaessa varustettu asianmukaisella
pölynkerääjällä. Jos käytetään nopeakäyntisiä työkaluja, niissä olisi aina oltava tällainen laitteisto,
—esine on mahdollisuuksien mukaan kostutettava ennen leikkausta tai porausta,
—pöly on kostutettava, se on pantava asianmukaisesti suljettuun astiaan ja hävitettävä turvallisesti.
6. Merkinnän, joka on kaikissa 5 kohdan ulkopuolelle jäävissä kotikäyttöön tarkoitetuissa esineissä, joista käytön aikana
todennäköisesti vapautuu asbestikuituja, olisi tarvittaessa sisällettävä turvaohje: ”kulunut tuote vaihdettava”.
7. Asbestia sisältävien esineiden merkinnässä on käytettävä sen maan virallisia kieliä, jossa esine saatetaan markkinoille.29.5.2007 L 136/277 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 8
Kohta 43 —Atsoväriaineet
Aromaattisten amiinien luettelo
CAS-numero Indeksinumero EY-numero Aine
1 92-67-1 612-072-00-6 202-177-1 Bifenyyli-4-yyliamiini
4-aminobifenyyli ksenyyliamiini
2 92-87-5 612-042-00-2 202-199-1 Bentsidiini
3 95-69-2 202-441-6 4-Kloori-o-toluidiini
4 91-59-8 612-022-00-3 202-080-4 2-Naftyyliamiini
5 97-56-3 611-006-00-3 202-591-2 o-amino-atsotolueeni
4-amino-2',3-dimetyyliatsobentseeni
4-o-tolyyliatso-o-toluidiini
6 99-55-8 202-765-8 5-nitro-o-toluidiini
7 106-47-8 612-137-00-9 203-401-0 4-kloorianiliini8 615-05-4 210-406-1 4-Metoksi-m-fenyleenidiamiini
9 101-77-9 612-051-00-1 202-974-4 4,4'-Metyleenidianiliini
4,4'-diaminodifenyylimetaani
10 91-94-1 612-068-00-4 202-109-0 3,3'-Diklooribentsidiini
3,3'-diklooribifenyyli-4,4'-yleenidiamiini
11 119-90-4 612-036-00-X 204-355-4 3,3'-dimetoksibentsidiini
o-dianisidiini
12 119-93-7 612-041-00-7 204-358-0 3,3'-Dimetyylibentsidiini
4,4'-bi-o-toluidiini
13 838-88-0 612-085-00-7 212-658-8 4,4'-Metyleenidi-o-toluidiini14 120-71-8 204-419-1 6-Metoksi-m-toluidiini p-kresidiini
15 101-14-4 612-078-00-9 202-918-9 4,4'-Metyleeni-bis-(2-kloorianiliini)
2,2'-dikloori-4,4'-metyleeni-dianiliini
16 101-80-4 202-977-0 4,4'-Oksidianiliini
17 139-65-1 205-370-9 4,4'-Tiodianiliini18 95-53-4 612-091-00-X 202-429-0 o-Toluidiini
2-aminotolueeni
19 95-80-7 612-099-00-3 202-453-1 4-Metyyli-m-fenyleenidiamiini
20 137-17-7 205-282-0 2,4,5-Trimetyylianiliini21 90-04-0 612-035-00-4 201-963-1 o-Anisidiini
2-Metoksianiliini
22 60-09-3 611-008-00-4 200-453-6 4-Aminoatsobentseeni29.5.2007 L 136/278 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 9
Kohta 43 —Atsoväriaineet
Atsovärien luettelo
CAS-numero Indeksinumero EY-numero Aine
1 Ei ole
Komponentti 1:
CAS N:o 118685-33-9C
39H23ClCrN7O12S.2Na
Komponentti 2:
C46H30CrN10O20S2.3Na611-070-00-2 405-665-4 Seos: dinatrium (6-(4-anisidiini)-3-sulfonaatti-2-(3,5-dinitro-2-
oksidofenyyliatso)-1-naftolaatto)(1-(5-kloori-2-oksidofenyy-
liatso)-2-naftolaatto)kromaatti(1-);
trinatrium bis(6-(4-anisidiini)-3- sulfonaatti-2- (3,5-dinitro-2-
oksidofenyyliatso)-1-naftolaatto)kromaatti(1-)29.5.2007 L 136/279 Euroopan unionin virallinen lehti FI
Lisäys 10
Kohta 43 —Atsoväriaineet
Testausmenetelmien luettelo
Euroopan
standardointijärjestöt
(*)Viite ja standardin otsikko ViiteasiakirjaViittaus korvattuun
standardiin
CEN Nahka —kemialliset testit —värjätyissä
nahoissa esiintyvien tiettyjen atsoväriai-
neiden määrittäminenCEN ISO/TS 17234:2003 EI OLE
CEN Tekstiilit — atsoväriaineista peräisin
olevien tiettyjen aromaattisten amiinien
määrittämisen menetelmät Tiettyjen erotta-
matta esiintyvien atsovärien käyttämisen
havaitseminenEN 14362-1:2003 EI OLE
CEN Tekstiilit — atsoväriaineista peräisin
olevien tiettyjen aromaattisten amiinien
määrittämisen menetelmät —osa 2: Tiet-
tyjen kuitujen erottamisesta peräisin
olevien atsovärien käyttämisen havaitse-
minenEN 14362-2:2003 EI OLE
(*) ESO: Euroopan standardointijärjestöt
CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles; puh. (32-2) 550 08 11, faksi: (32-2) 550 08 19.http://www.cenorm.be
CENELEC: rue de Stassart 36, B-1050 Bruxelles; puh. (32-2) 519 68 71, faksi: (32-2) 519 69 19. http://www.cenelec.org
ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis; puh. (33) 492 94 42 00, faksi: (33) 493 65 47 16. http://www.etsi.org29.5.2007 L 136/280 Euroopan unionin virallinen lehti FI