Komission päätös,

tehty 18 päivänä heinäkuuta 2001,

koulutustuesta, jonka Belgia on myöntänyt Sabena-yhtiölle

(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 2350)

(Ainoastaan hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2001/698/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(1),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Belgia on ilmoittanut komissiolle 5 päivänä elokuuta 1997 päivätyllä kirjeellä Sabena-lentoyhtiötä koskevasta koulutustukihankkeesta (jäljempänä "hanke"). Belgia on toimittanut komissiolle lisätietoja 29 päivänä syyskuuta 1997, 2 päivänä joulukuuta 1997, 18 päivänä tammikuuta 1999, 24 päivänä maaliskuuta 1999 ja 26 päivänä toukokuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Näistä tiedoista käy muun muassa ilmi, että hankkeen toteutus aloitettiin jo 18 päivänä marraskuuta 1997.

(2) Komissio on ilmoittanut Belgialle 25 päivänä lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Belgia on vastannut komissiolle 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, jossa se esittää asiaa koskevia huomautuksia.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä toimenpiteestä.

(4) Komissio on saanut huomautuksia asianosaisilta. Komissio on toimittanut huomautukset Belgialle lausuntoa varten 27 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, eikä ole saanut Belgialta lausuntoa.

II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

(5) Hanke oli määrä toteuttaa 1 päivän maaliskuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisenä aikana. Se koskee 522:ta yhtiön palkansaajaa, joista 122 työskentelee yrityksen teknisellä osastolla, 360 työskentelee rahti- ja 40 kaupallisella ja huolto-osastolla:

- Teknisellä osastolla Boeing 737- ja A310-koneiden korvaaminen A330-koneilla, lentokonekaluston yhdenmukaistaminen Swissair- ja Austrian Airlines -lentoyhtiöiden kalustojen kanssa, elektroniikan ja tietokoneiden täydellinen integrointi ja lisääntyvä komposiittimateriaalien käyttö edellyttävät henkilöstön kouluttamista ja sen ammattitaidon monipuolistamista,

- Rahti-osastolla tehtävien kehittyminen yhä asiakaskeskeisemmiksi ja Swissair Cargon kanssa tehtyyn yhteistyösopimukseen perustuvan toiminnan uudelleenorganisointi edellyttävät henkilöstöltä monipuolisempaa ammattitaitoa ja perustaitojen tarkistamista,

- Kaupallisella ja huolto-osastolla osa henkilöstöstä siirretään vaativampiin tehtäviin (myyntiedustajiksi, matkustamohenkilöstöön, lähtöselvitysvirkailijoiksi), jotka edellyttävät näiltä työntekijöiltä myös monipuolisempaa ammattitaitoa.

(6) Hankkeen koulutustoiminnan järjestää ja siitä vastaa Flanderin alueen työnvälitys- ja koulutusvirasto Vlaamse Dienst voor Arbeidsbemiddeling en Beroepsopleiding (VDAB). Toiminnan toteuttavat kokonaisuudessaan Sabenan tekninen yksikkö ja koulutusyksikkö Bruxelles-National-lentoasemalla, lukuun ottamatta tietoteknistä, kielellistä, viestintä- ja sosiaalialan koulutusta, jotka toteutetaan VDAB:n tiloissa.

(7) Hankkeen kustannukset ovat 64116000 Belgian frangia (1589000 euroa), josta vuoden 1997 kustannukset ovat 46538790 frangia ja vuoden 1998 kustannukset 17578352 frangia. Summa on jaettu seuraavalla tavalla:

>TAULUKON PAIKKA>

(8) Hankkeen rahoitussuunnitelmaan sisältyy tavoitteeseen 4 tarkoitettua Euroopan sosiaalirahaston tukea, jonka osuus on 25,31 prosenttia vuonna 1997 ja 29,65 prosenttia vuonna 1998. Rahoitussuunnitelma vuosille 1997 ja 1998 on seuraavanalainen:

>TAULUKON PAIKKA>

(9) Belgian viranomaiset ovat 26 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessään todenneet, että tosiasialliset kustannukset vuonna 1997 olivat arvioitua pienemmät, sillä hankkeen toteutus viivästyi ja monet suunnitelluista koulutustoimista siirrettiin vuodelle 1998.

(10) Komissio päätti aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn ensinnäkin sen vuoksi, että toimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä se on julkisista varoista yritykselle maksettavaa tukea, se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja se vääristää kilpailua. Lisäksi toimenpide ei täyttänyt perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa mainittujen poikkeusten edellytyksiä, sillä myönnetty julkinen rahoitus ylitti sen koulutustukea koskevan tuki-intensiteetin ylärajan, jonka komissio voi hyväksyä.

III BELGIAN JA MUIDEN ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET

(11) Belgian viranomaiset toteavat 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä vastuksessaan ensinnäkin, että vuoden 1997 toteutuneet kustannukset olivat selvästi arvioitua pienemmät ja että Euroopan sosiaalirahaston tukea ei maksettu, koska Euroopan komissiolta ei saatu lupaa kilpailunäkökohtien vuoksi. Belgian viranomaisten mukaan hankkeen tosiasialliset kokonaiskustannukset ja rahoitussuunnitelma vuonna 1997 olivat lopulta seuraavanlaiset:

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

(12) Belgian viranomaiset lisäävät, että palkallisesta koulutusvapaasta maksettu 1010061 frangin määrä, josta 674594 frangia on palkanmenetyksestä ja 335467 frangia työnantajamaksuista aiheutuneita kuluja, ei ole valtiontukea, sillä se perustuu koko Belgian alueella ilman harkintavaltaa sovellettavaan yleiseen toimenpiteeseen. Tämän perusteella viranomaiset toteavat, että vuonna 1997 julkisen tuen yläraja oli 3289079 frangia, jos sallittu tuki-intensiteetti ei saa ylittää 25:tä prosenttia. Koska Belgian viranomaiset ovat myöntäneet 1499489 frangia, Euroopan sosiaalirahaston myöntämä summa vuodeksi 1997 saa olla enintään 1789590 frangia.

(13) Belgian viranomaiset täsmentävät, että Euroopan sosiaalirahasto ei myöntänyt vuodelle 1998 hankkeen toteuttamiseen lainkaan rahoitusta, ja että VDAB päätti kuitenkin tukea hanketta 10000 frangilla.

(14) Lentoyhtiöt SAS ja Lufthansa ovat esittäneet asianosaisina huomautuksia. Kumpikin korostaa, että Sabena on yksi niiden tärkeimmistä kilpailijoista Euroopassa ja että kyseinen Flanderin alueen myöntämä tuki vääristää kilpailua. Näin ollen yhtiöt pyytävät komissiota toteamaan kyseisen tuen yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. Lufthansa muistuttaa lisäksi, että Sabenalle on jo myönnetty merkittävää valtiontukea vuonna 1991, ja ehdottaa, että tuen ainutkertaisuuden periaatteen perusteella yhtiölle ei enää myönnettäisi uusia tukia.

IV ARVIOINTI TUESTA

(15) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille ja on vastoin kyseistä sopimusta, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden ja sopimuspuolten väliseen kauppaan.

(16) Nämä määräykset on syytä ottaa huomioon arvioitaessa VDAB:n ja muiden Belgian julkisten organisaatioiden vuosina 1997 ja 1998 hankkeelle myöntämää tukea.

(17) Edellä mainittujen määräysten mukaan "valtiontuella" tarkoitetaan jäsenvaltion keskushallinto-, alue- tai paikallisviranomaisten taikka sellaisten julkis- tai yksityisoikeudellisten laitosten myöntämää tukea, jotka kyseinen jäsenvaltio on perustanut tai nimennyt kyseistä tukea hallinnoimaan(4). Tässä tapauksessa on selvää, että VDAB ja muut hankkeen rahoitukseen osallistuvat Belgian viranomaiset on perustettu hallinnoimaan Flanderin alueen tai Belgian tasavallan ammatilliseen koulutukseen myöntämiä tukia.

(18) Lisäksi hankkeen rahoitustoimet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan sen vuoksi, että ne hyödyttävät sellaista yhtiötä, jonka lentoliikennetoiminta, joka on omiaan vaikuttamaan suoraan kauppaan, kattaa suurimman osan ETA:an kuuluvista jäsenvaltioista. Tämä pitää paikkansa erityisesti yhteisön siviili-ilmailumarkkinoiden vapauttamisesta annettujen neuvoston asetusten (ETY) N:o 2407/92(5), (ETY) N:o 2408/92(6) ja (ETY) N:o 2409/92(7) ("kolmas ilmailupaketti") tultua voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Lisäksi tämä julkinen rahoitus vääristää kilpailua, koska sitä on myönnetty vain yhdelle yhtiölle, joka kilpailee yhteismarkkinoilla suoraan muiden yhteisön lentoyhtiöiden kanssa.

(19) Lisäksi hanke ei ole sellainen koulutustoimenpide, jota voitaisiin pitää "yleisenä toimenpiteenä", koska sen on laatinut tietty jäsenvaltioon kuuluva alue ja koska Flanderin alue ja VDAB voivat käyttää tämäntyyppisten koulutustoimien yhteydessä tiettyä harkintavaltaa tuensaajayrityksiä valitessaan(8). Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ammatillisesta koulutuksesta vastaavien julkisten organisaatioiden myöntämälle tuelle oli tässä asiassa asetettu ehdoksi, että Flanderin alue toteaisi Sabenan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi Flanderin hallituksen 14 päivänä helmikuuta 1994 tekemän päätöksen(9) mukaisesti. Tämä toteaminen, joka edellyttää VDAB:n hallintokomitean kuulemista etukäteen, ei tapahdu suinkaan automaattisesti, kuten Belgian viranomaiset ovat todenneet 24 päivänä maaliskuuta 1999 komissiolle osoittamassaan kirjeessä. Tämän lisäksi kaikki vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi katsotut yritykset eivät vastaavassa tilanteessa saa koulutustoimiinsa valtiontukea, joten - kuten Belgian viranomaiset totesivat 26 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessään - vaikeuksissa olevaksi yritykseksi katsominen ei Flanderissa merkitse automaattisesti, että yritykselle myönnetään myös koulutustukea.

(20) Näin ollen VDAB:n ja Belgian muiden julkisten organisaatioiden hankkeelle Sabenan riskiryhmiä tukevan alakohtaisen rahaston kautta myöntämä rahoitus - lukuun ottamatta palkallisena koulutusvapaana myönnettyä rahoitusta - on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

(21) Tämä ei koske kuitenkaan hankkeen rahoituksen sitä osaa, joka maksetaan palkallisena koulutusvapaana. Kuten Belgian viranomaiset tarkentavat 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä vastauksessaan, palkallinen koulutusvapaa perustuu yleiseen järjestelmään, jota sovelletaan koko Belgiassa kaikilla elinkeinoaloilla ja jossa työntekijälle myönnetään hänen omasta pyynnöstään tietty tuntimäärä haluamaansa koulutusta varten, johon hän voi osallistua joko työajalla tai sen ulkopuolella. Koulutusvapaata myönnetään automaattisesti kaikille sitä pyytäneille, eikä asiasta vastaavalla viranomaisella eli liittovaltion työministeriöllä ole minkäänlaista harkintavaltaa tässä asiassa. Tämän vuoksi Belgian koulutusvapaajärjestelmää on pidettävä yleisenä toimenpiteenä, eivätkä sen mukaisesti maksettavat summat ole edellä mainituissa määräyksissä tarkoitettua valtiontukea.

(22) Koska Belgian hallitus on toteuttanut ilmoitetut koulutustoimet ennen kuin komissio on tehnyt asiaa kokevan päätöksen, se on laiminlyönyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla sille kuuluvat velvoitteet.

(23) Näin ollen on tärkeää tutkia, onko tämä tuki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan mukaista. Toisin kuin Lufthansa-yhtiö asianosaisena antamissaan huomautuksissa totesi, se, että Sabena on saanut rakenneuudistustukea vuonna 1991, ei estä millään tavoin soveltamasta yhtiöön 87 artiklan 2 ja 3 kohtiin sisältyviä poikkeuksia, sillä mainittua tuen ainutkertaisuuden periaatetta voidaan joka tapauksessa soveltaa ainoastaan rakenneuudistustukiin.

(24) Tässä tapauksessa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a, b, ja c alakohtiin eikä ETA-sopimuksen 61 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohtiin sisältyviä määräyksiä.

(25) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdat ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdat sisältävät tiettyjen alueiden kehityksen edistämiseen tarkoitettuja tukia sallivia poikkeuksia. Kyseessä olevaan tukeen ei voida soveltaa näitä määräyksiä, sillä Zaventem, jota tämä koulutustoimenpide koskee, ei ole aluetukikelpoinen kunta.

(26) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohtia ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan b ja d alakohtia ei myöskään voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä kyseessä olevalla toimella ei pyritä eurooppalaisen hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen eikä myöskään kulttuurin tai kulttuuriperinnön edistämiseen.

(27) Sen sijaan tässä tapauksessa voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainittua poikkeusta, joka koskee sellaisia tukia, jotka on tarkoitettu tietyn taloudellisen toiminnan kehittämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio nimittäin hyväksyy tämän poikkeuksen nojalla ammatilliseen koulutukseen tarkoitetun tuen myöntämisen tietyin rajoituksin ja ehdoin.

(28) Samalla kun komissio tiedotti 25 päivänä lokakuuta 1999 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaisille päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, se ilmoitti aikovansa soveltaa marraskuussa 1998 laadittuja koulutukseen myönnettävää tukea koskevia yhteisön puitteita(10). Nämä puitteet korvattiin myöhemmin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 68/2001(11). Tässä tapauksessa sovellettavat säännöt ovat kuitenkin täysin samanlaiset, ja on samantekevää, sovelletaanko tapaukseen marraskuussa 1998 hyväksyttyjä puitteita vai asetusta (EY) N:o 68/2001.

(29) Tämä lähestymistapa on ilmoitetun hankkeen kannalta parempi sen vuoksi, että vuotta 1998 edeltävä oikeuskehys sulki pois mahdollisuudet koulutukseen myönnettävää tukea koskevaan poikkeukseen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Joulukuussa 1994 julkaistun EY:n perustamissopimuksen entisten 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltamista valtiontukiin ilmailualalla koskevan komission tiedonannon V luvun 2 kohdan nojalla tätä poikkeusta voidaan soveltaa vain rakenneuudistustukiin(12). Koulutukseen myönnettävän tuen osalta joulukuussa 1994 julkaistun tiedonannon tulkitsemisessa on otettava huomioon marraskuussa 1998 hyväksytyt koulutukseen myönnettävää tukea koskevat yhteisön puitteet ja asetus (EY) N:o 68/2001.

(30) Lentoliikenne kuuluu yhteisön puitteiden soveltamisalaan, sillä se mainitaan niissä aivan erityisesti (puitteiden 18 kohdassa). Lisäksi puitteisiin sisältyvää poikkeusta voidaan soveltaa kyseessä oleviin rahoitustoimiin, sillä kyse on toimista, joilla pyritään helpottamaan yrityksen työntekijöiden mukautumista rakenteellisiin ja teknologisiin uudistuksiin (puitteiden 5 kohta), ja ne koskevat Sabena-yhtiön itse tai julkisen koulutuskeskuksen VDAB:n tarjoamaa koulutusta (puitteiden 19 kohta).

(31) On kuitenkin tärkeää varmistaa, että valtion varoista myönnettyjen tukien kokonaissumma ei ylitä sitä tuki-intensiteetin ylärajaa, jonka komissio voi hyväksyä. Tämän hankkeen suurin sallittu tuki-intensiteetti on 25 prosenttia, sillä kyseessä on erityiskoulutus, joka koskee tukialueen ulkopuolella olevaa suuryritystä (puitteiden 32 kohta). Tukikelpoiset kustannukset on lisäksi määritelty tarkasti puitteiden 30 kohdassa seuraavalla tavalla:

1) Kouluttajista aiheutuvat henkilöstökustannukset;

2) Kouluttajien ja koulutettavien matkakulut;

3) Muut juoksevat menot (aineisto, tarvikkeet, jne.);

4) Koneista ja kalustosta tehtävät poistot siltä osin kuin niitä käytetään kyseistä koulutushanketta varten;

5) Koulutustoimintaan liittyvien neuvontapalvelujen kustannukset;

6) Koulutushankkeisiin osallistuvista aiheutuvat henkilöstökustannukset 1-5 alakohdassa esitettyjen muiden tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärään asti. Tältä osin voidaan ottaa huomioon ainoastaan ne tunnit, joiden aikana työntekijät ovat tosiasiallisesti osallistuneet koulutukseen, eivät siis työtunnit tai vastaavat.

Tässä tapauksessa tukikelpoisia kuluja ovat hankkeen kouluttajista ja koulutettavista aiheutuvat henkilöstökustannukset vain kouluttajista aiheutuvien henkilöstökustannusten osalta, sillä muita tukikelpoisia kuluja (matkakuluja, muita juoksevia menoja, poistoja ja konsulttipalveluja) ei ole. Vuonna 1997 nämä kustannukset olivat Belgian viranomaisten 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä antamien tietojen mukaan 11600236 Belgian frangia, ja vuonna 1998 ne olivat Belgian viranomaisten antamien ilmoitusten mukaan 15300000 frangia. Tukikelpoiset kokonaiskulut koko kahden vuoden jaksolla olivat siis 26900236 frangia. Tämän vuoksi hankkeen tukemiseksi mahdollisesti myönnettävä julkinen tuki on enintään 6725059 frangia, ja sallittu tuki-intensiteetti on 25 prosenttia. Belgian viranomaisten antamista tiedoista sekä 26 päivänä marraskuuta 1999 päivättyyn kirjeeseen sisältyvistä tiedoista käy kuitenkin ilmi, että hankkeen tukemiseksi myönnettävän valtiontuen loppusumma on 4019039 frangia, ottaen huomioon, että ESR:n tukitoimet vuodelle 1997 olivat vain 2509550 frangia, että ESR:n tukia ei myönnetty vuodelle 1998, että vuotta 1997 koskeva VDAB:n myöntämä tuki oli vain 1246319 frangia ja Sabenan alakohtaisen rahaston myöntämä tuki 253170 frangia, että vuonna 1998 VDAB:n myöntämä tuki oli 10000 frangia, ja - kuten aiemmin todettiin - että palkallisena koulutusvapaana myönnettyä tukea ei pidetä valtiontukena. Näin ollen komissio ei vastusta tämän hankkeen rahoitusta, sillä siihen voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista koulutustukea koskevaa poikkeusta.

V PÄÄTELMÄT

(32) Komissio toteaa, että Belgia on myöntänyt tukea Sabena-lentoyhtiötä koskevaan 5 päivänä elokuuta 1997 ilmoitettuun koulutushankkeeseen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Komissio katsoo kuitenkin, että niiden rahoitussuunnitelmaan tehtyjen muutosten johdosta, joihin Belgia on vedonnut 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä, tämä hanke on yhteismarkkinoille soveltuva,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Sabena-lentoyhtiölle myönnetty koulutustuki, josta Belgia on ilmoittanut komissiolle 5 päivänä elokuuta 1997 ja jonka se on toteuttanut 26 päivänä marraskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä ilmoitetun mukaisesti, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2001.

Komission puolesta

Loyola De Palacio

Varapuheenjohtaja

(1) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(2) EYVL C 351, 4.12.1999, s. 12.

(3) Ks. alaviite 2.

(4) Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 78/76, Steinike & Weinlig v. Saksan liittotasavalta, 22.3.1977 antama tuomio (Kok. 1977, s. 596, perusteluiden 21 kohta).

(5) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1.

(6) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8.

(7) EYVL L 240, 24.8.1992, s. 15.

(8) Ks. yhteisöjen tuomioistuimen päätös asiassa C-241/94, Ranska v. komissio ("Kimberly Clark"), 26.9.1996 antama tuomio (Kok. 1996, s. I-4551).

(9) Belgian virallinen lehti Moniteur belge, 27.4.1994, s. 11211.

(10) EYVL C 343, 11.11.1998, s. 10.

(11) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20.

(12) EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5.