LIITE

LIITE

Suositus: ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen

1. Tässä asiakirjassa esitetään suositusluonnos ”Laittoman kaupan torjuminen: vapaakauppa-alueiden avoimuuden parantaminen”, jäljempänä ’suositusluonnos’ (ks. liite). Suositusluonnoksen on laatinut laittoman kaupan torjumista käsittelevä työryhmä ( 1 ) , joka on OECD:n julkishallintokomitean, jäljempänä ’julkishallintokomitea’, korkean riskitason foorumin apuelin. Tarkoituksena on auttaa hallituksia ja poliittisia päättäjiä vähentämään ja estämään vapaakauppa-alueilta käsin ja niiden sisällä tapahtuvaa laitonta kauppaa.

2. OECD on tutkinut laitonta kauppaa laajasti sekä tehnyt temaattisia tutkimuksia ja vertaillut eri maiden tietoja laittomien markkinoiden kartoittamiseksi ja ymmärtämiseksi paremmin. Työstä saadut tulokset tarjoavat todisteperustan riskinhallintapolitiikoille eri sektoreilla.

3. Kuten julkishallintokomitean työ- ja budjettiohjelmassa 2017–2018 [GOV/PGC(2016)9/FINAL] esitettiin, OECD analysoi yhteistyössä Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston (EUIPO) kanssa väärennösten rajat ylittävän laittoman kaupan kauppareittejä sekä erityyppisiä laittomia tavaroita. Analyysissä havaittiin useita toimintatapoihin liittyviä ongelmia (muun muassa vapaakauppa-alueet), joiden osalta voidaan parantaa valvontaa ja tehostaa riskiin perustuvia lainvalvontakäytäntöjä. Vuonna 2017 annetussa ministerineuvoston julkilausumassa toivottiin OECD:n laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän työn jatkumista ja todettiin, että kansainvälisen korruption ja laittoman kaupan torjunta edellyttää kansainvälistä yhteistyötä ja kumppanuuksia ( 2 )

Suositusluonnoksen laatimisen perusteet

4. Vapaakauppa-alueita on perustettu viime vuosikymmeninä ennätysmääriä uuden liiketoiminnan ja ulkomaisten investointien houkuttelemiseksi. Tavoitteena on helpottaa kauppaa ja talouskasvua poistamalla tulleja, kiintiöitä ja muita veroja sekä minimoimalla byrokratian vaatimuksia, kuten tiettyjä tullimenettelyjä ja julkistamisvaatimuksia. Vapaakauppa-alueiden soveltamisala ja luonne on eri maissa erilainen riippuen siitä, minkälaista järjestelmää ja minkä tyyppisiä toimia niillä voidaan toteuttaa. Niillä voi myös olla erilaisia nimityksiä, kuten vapaa-alue, yritysvyöhyke, vientiteollisuuden vapaa-alue, erityistalousalue ja ulkomaankauppa-alue. Koska tällaiset alueet ovat yleistyneet dynaamisessa globalisaatioympäristössä, niillä on nykyisin keskeinen asema monien maiden ja monien johtavien valmistajien liiketoiminnassa.

5. Vapaakauppa-alueiden kehitys on joissakin maissa kuitenkin ollut nopeampaa kuin niiden toiminnan tehokasta valvontaa koskevien standardien ja määräysten laatiminen. Tämän seurauksena rikollisverkostot ovat löytäneet tapoja käyttää väärin joidenkin vapaakauppa-alueiden valvonnassa olevia aukkoja ja salakuljettaneet tai ohjanneet laittomia tuotteita kotimarkkinoille, perustaneet tuotantolaitoksia väärennettyjen tavaroiden valmistamiseksi, kuljettaneet laittomia tavaroita ja helpottaneet laittomien palvelujen tarjoamista. Joissakin maissa vapaakauppa-alueita kohdellaan kaikilta osin kuin maan ulkopuolella sijaitsevia tullialueita, minkä vuoksi saapuvien ja lähtevien tavaroiden tullivalvonta on hyvin vähäistä. Vaikka vapaakauppa-alueiden perustamisen edellytyksiä säännellään, tullivalvonta ja tullitoimet ovat usein riittämättömiä tai niitä ei ole lainkaan. Vaikka lainsäädännössä nimenomaisesti säädettäisiinkin tulliviranomaisten toimivallasta tehdä tarkastuksia vapaakauppa-alueilla, täytäntöönpano voi olla heikkoa.

6. Monet vapaakauppa-alueet tuottavat taloudellista hyötyä paikallisille talouksille. On kuitenkin vahvaa näyttöä siitä, että niiden kautta kulkee laittomia kauppavirtoja, kuten väärennöksiä, luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä sekä aseita. OECD:n analyysissa havaittiin positiivinen korrelaatio vapaakauppa-alueen koon eli sille sijoittautuneiden työntekijöiden ja yritysten määrän ja väärennösten laittoman kaupan arvon välillä. Joidenkin vapaakauppa-alueiden on todettu olevan keskeisiä kauttakuljetuspaikkoja laittomille tavaroille, jotka on pakattu tai merkitty uudelleen, jotta niiden alkuperä voidaan peittää ja ne voidaan ujuttaa lailliseen toimitusketjuun.

7. Neuvoston ministeritason kokouksessa vuonna 2017 ministerit ”totesivat, että kansainvälinen korruption ja laittoman kaupan torjunta edellyttää kansainvälistä yhteistyötä ja kumppanuuksia, myös nykyisten standardien täytäntöönpanon tehostamista” ja ”toivoivat OECD:n jatkavan työtä laittoman kaupan torjumiseksi, myös laittoman kaupan torjumista käsittelevässä työryhmässä”.

8. Näihin ongelmiin puuttumiseksi ja ministerien kehotukseen vastaamiseksi laittoman kaupan torjumista käsittelevä työryhmä on valmistellut luonnosta OECD:n neuvoston suositukseksi, jossa ehdotetaan toimenpiteitä vapaakauppa-alueiden avoimuuden lisäämiseksi, jotta voidaan vähentää niiden väärinkäyttöä ja niiden houkuttelevuutta rikollisjärjestöille, jotka tällä hetkellä käyttävät niitä hyväkseen.

9. Suositusluonnos perustuu OECD:n kuusi vuotta kestäneeseen analysointiin ja asiantuntijoiden kuulemiseen, etenkin seuraaviin kahteen:

10. Laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän kokoukset, joissa käsiteltiin lainvalvonnan haasteita, joita vapaakauppa-alueet aiheuttavat erilaisilla laittomilla markkinoilla, ja kaksi yhteistä työpajaa eri hallitustenvälisten järjestöjen kanssa. Ensimmäinen työpaja järjestettiin Maailman tullijärjestön (WCO) kanssa Brysselissä marraskuussa 2016 ja toinen EUIPO:n kanssa Alicantessa syyskuussa 2017;

11. OECD:n raportti hallintokehyksestä laittoman kaupan torjuntaa varten ”Governance Frameworks to Counter Illicit Trade” ( 3 ) , jossa otetaan huomioon muun muassa näiden keskustelujen laajat suuntaviivat, sekä maaliskuussa 2018 julkaistu OECD:n ja EUIPO:n yhteinen raportti ( 4 ) väärennettyjen tavaroiden kaupasta ja vapaakauppa-alueista ”Trade in Counterfeit Goods and Free Trade Zones”, jossa katsotaan, että vapaakauppa-alueen koon (sille sijoittautuneiden yritysten ja työntekijöiden määrä ja osuus kokonaisvientiarvosta) ja väärennösten laittoman kaupan arvon välillä on tilastollinen korrelaatio.

12. Analyysissä määritettiin keskeiset ongelmat, jotka tekevät vapaakauppa-alueista alttiita laittomalle kaupalle: • Lainvalvontaviranomaiset eivät ehkä valvo riittävästi vapaakauppa-alueiden toimintaympäristöä, koska virheellisesti ajatellaan, että alueille sijoittautuneet yritykset toimivat kansallisen lainkäyttöalueen ulkopuolella. Tämä johtaa virheelliseen käsitykseen siitä, että kansallisilla lainvalvontaviranomaisilla ja tulliviranomaisilla ei olisi valtuutettua pääsyä alueella toimivien talouden toimijoiden toimitiloihin ja tietoihin. • Myös talouksissa, joissa on oikea käsitys paikallisen tullin ja muiden lainvalvojien valtuutuksesta päästä vapaakauppa-alueelle, kiinnostus alueen toimintojen ja jälleenlaivausten seurantaan on vähäistä, ellei toiminta tunkeudu riittävässä määrin kotimarkkinoille.

13. Käteisen rahan käyttö vapaakauppa-alueilla on helppoa, koska sen voidaan ilmoittaa olevan tarkoitettu alueen sisäisiin liiketoimiin. Käytössä ei kuitenkaan ole virallista tarkastusmenettelyä lopullisen käytön laillisuuden vahvistamiseksi. Myös se, että sähköiset lastin seurantajärjestelmät eivät ole yhteensopivia toimivaltaisten viranomaisten järjestelmien kanssa, haittaa oikea-aikaista riskianalyysiä.

14. Vaikka vapaakauppa-alueiden väärinkäytöstä laittoman kaupan harjoittamiseen on saatu tapauskohtaista näyttöä, mikä on nostanut jotkin niistä kansainväliseen valokeilaan, korkealla tasolla tietoisuus vapaakauppa-alueisiin liittyvistä riskeistä on edelleen varsin vähäistä.

15. Asiantuntijakokoukset ja -pohdinnat sekä OECD:n äskettäiset vapaakauppa-alueita koskevat julkaisut ja aiemmat OECD:n raportit ( 5 ) tukevat päätelmää siitä, että useilla vapaakauppa-alueilla toimien seurannan, valvonnan ja avoimuuden puute mahdollistaa laittomien tavaroiden tuotannon, liikuttamisen, varastoinnin ja salakuljetuksen. Näiden havaintojen painoarvo vaikutti ministerien vuoden 2017 OECD:n ministerineuvoston kokouksessa antamaan kehotukseen käynnistää koordinoituja kansainvälisiä toimia vapaakauppa-alueiden avoimuuden lisäämiseksi ja siten vähentää niiden hyödyllisyyttä laittomalle kaupalle.

Suositusluonnoksen laatimisprosessi

16. Korkean riskitason foorumin joulukuussa 2017 järjestetyssä kokouksessa sovittiin, että työryhmän olisi laadittava luonnos laittoman kaupan torjuntaa koskevasta ohjeasiakirjasta, jolla tuetaan OECD:n päämäärää vahvistaa maailmanlaajuiset standardit ja luoda maailmanlaajuiset tasapuoliset toimintaedellytykset. Ehdotettujen toimenpiteiden tavoitteena on vahvistaa lainvalvonnan valmiuksia toteuttaa tehokkaita toimia ja vähentää vapaakauppa-alueiden houkuttelevuutta rikollisille yrittäjille.

17. Ensimmäisestä ohjeasiakirjaluonnoksesta, joka koski suositusta ”laittoman kaupan torjumisesta: vapaakauppa-alueiden avoimuuden lisääminen”, keskusteltiin ja sitä kommentoitiin laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän kokouksessa maaliskuussa 2018 [GOV/PGC/HLRF/TFCIT(2018)1]. Kokouksessa käsiteltiin myös rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän, WCO:n ja Maailman kauppajärjestön sihteeristöjen kuulemiseen liittyviä kirjallisia huomautuksia.

18. Julkishallintokomitealle prosessista ilmoitettiin sen 57. kokouksessa 12. huhtikuuta 2018, ja sitä pyydettiin esittämään huomautuksia toimintavaihtoehdoista, joilla pyritään vahvistamaan laittoman kaupan torjuntaa koskevaa hallintokehystä ja joihin kuuluu myös kuulemismenettely. Julkishallintokomitea suostui myös ohjeasiakirjaluonnosta koskevan julkisen kuulemisen käynnistämiseen [GOV/PGC/A(2018)1].

19. Kun ohjeasiakirjaluonnokseen oli lisätty korkean riskitason foorumin ja laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän huomautukset, julkinen verkkokuuleminen käynnistettiin 8. heinäkuuta 2018. Kuuleminen kesti 3. syyskuuta 2018 asti. Kuuleminen oli avoin kaikille sidosryhmille. Palautetta saatiin muun muassa OECD:n jäseniltä ja ei-jäseniltä, vapaakauppa-alueiden toimijoilta ja niiden järjestöiltä, välittäjiltä (mukaan lukien laivaajat, huolitsijat ja kuriiripalvelut) ja vapaakauppa-alueelle sijoittautuneilta tai niitä toimitusketjussaan käyttäviltä teollisuudenaloilta. Julkiseen kuulemiseen osallistui yli 200 yksittäistä sidosryhmää, ja kirjallisia huomautuksia saatiin lähes 100 sivua.

20. Ohjeasiakirjaluonnos toimitettiin 18. kesäkuuta 2018 kommentoivaksi myös kauppakomitean työryhmälle, ja sisäisiä kuulemisia järjestettiin talouspoliittisen komitean, kauppakomitean, kansainvälisissä liikesuhteissa tapahtuvan korruption vastaisen työryhmän ja avoimuutta ja tietojenvaihtoa käsittelevän maailmanlaajuisen foorumin sihteeristöille. Myös rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) sihteeristöä kuultiin. Näin saatiin arvokasta palautetta, joka auttoi lisäämään ohjeasiakirjaluonnoksen johdonmukaisuutta ja yhdenmukaisuutta nykyisten välineiden kanssa.

21. Kun luonnokseen oli lisätty kaikki julkisessa kuulemisessa ja muiden OECD:n elinten ja sihteeristön kuulemisessa saadut aiheelliset ja merkitykselliset huomautukset, tarkistettu luonnos lähetettiin laittoman kaupan torjumista käsittelevälle työryhmälle (ja korkean riskitason foorumille) edelleen suositusluonnoksena. Tässä vaiheessa eräät valtuuskunnat ottivat esiin useita kysymyksiä, kuten sen, miten voitaisiin parhaiten valvoa, noudattavatko vapaakauppa-alueet puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjä. Kysymyksiä käsiteltiin, ja tuloksena oli liitteessä oleva tekstiluonnos, joka ei sisällä erillistä määräystä noudattamisen valvomisesta mutta joka sisältää lausuman aikomuksesta kehittää selkeät keinot noudattamisen valvomiseksi yhden vuoden kuluessa suosituksen hyväksymisestä.

22. Tarkistettu suositusluonnos esitetään näin ollen laittoman kaupan torjumista käsittelevälle työryhmälle hyväksyntää varten ja siirrettäväksi korkean riskitason foorumille, minkä jälkeen se toimitetaan julkishallintokomitealle hyväksyntää varten ja lopulta toimeenpanevan komitean kautta neuvostolle hyväksyttäväksi.

Suositusluonnoksen tavoite ja soveltamisala

23. Suositusluonnoksen tarkoituksena on varmistaa vapaakauppa-alueiden avoimuus. Se kuuluu osana laajempaan tavoitteeseen torjua laitonta kauppaa. Laittomalla kaupalla on laajoja kielteisiä taloudellisia, yhteiskunnallisia, ympäristöön liittyviä ja jopa poliittisia vaikutuksia – se on kokonaisvaltaisesti haitallista kestävälle kehitykselle. Se heikentää hyvää hallinnointia, syö valtioiden ja oikeusvaltioperiaatteen uskottavuutta ja mahdollisesti uhkaa poliittista vakautta, koska talouden toimijat ohjaavat huomiota eri suuntaan suojellakseen laitonta markkinaosuuttaan.

24. Suositusluonnoksen laajempi tavoite on määrittää ajan myötä selkeät odotukset politiikalle, jolla laitonta kauppaa voidaan torjua tehokkaasti. Yhteisten globalisaatiostandardien päämääränä on varmistaa hyötyjen jakaminen ja haittojen vähentäminen siinä määrin kuin se on mahdollista. Tämä edellyttää mailta yhteistyön jatkamista ja investointeja tarvittavien institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen ( 6 )

25. Suositusluonnoksessa siihen sitoutuneita jäseniä ja ei-jäseniä, jäljempänä ’suosituksen osapuolet’, kehotetaan kannustamaan vapaakauppa-alueiden toimijoita noudattamaan puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjä (esitetty suositusluonnoksen lisäyksessä) vapaaehtoisesti, sillä noudattamista tullaan arvioimaan ja valvomaan mekanismin avulla (diagnostinen väline), joka kehitetään vuoden kuluessa suositusluonnoksen hyväksymisestä. Tarkoituksena on varmistaa suositusluonnoksen vaikutus ja edistää avoimuutta tehokkaasti niin, että vapaakauppa-alueet valvovat alueelleen sijoittautuneita talouden toimijoita ja tekevät yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Vapaakauppa-alueiden olisi edistettävä tutkimusten kannalta hyödyllisten tietojen saatavuutta, lisättävä vastuuvelvollisuutta ja luotava tasapuoliset toimintaedellytykset, mikä lopulta auttaa vähentämään laitonta kauppaa.

26. Suositusluonnoksessa ehdotetaan kaksitahoista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kaikille vapaakauppa-alueiden hyvään hallinnointiin liittyville sidosryhmille merkitykselliset ulottuvuudet. Tällä tarkoitetaan esimerkiksi tulliviranomaisia ja tarvittaessa laajempaa lainvalvontayhteisöä (johon voi kuulua ympäristörikoksia käsitteleviä viranomaisia, veroviranomaisia ja muita viranomaisia), vapaakauppa-aluetta, alueen toimijoita ja kansalaisyhteiskuntaa.

27. Suositusluonnoksen tavoitteena on tukea suosituksen osapuolia ja tarjota hyödyllisiä ohjeita ongelmien ratkaisemiseksi ja laittoman kaupan vähentämiseen liittyvien hyvien käytäntöjen tunnistamiseksi. Kattava lähestymistapa vapaakauppa-alueiden laittoman kaupan vähentämiseksi edellyttää suosituksen osapuolilta investointeja paitsi erilaisiin toimiin myös yhteistyöhön, jotta vapaakauppa-alueita voidaan seurata ja valvoa, kun niitä käytetään väärin laittoman kaupan harjoittamiseen. Tästä syystä suositusluonnoksessa käsitellään OECD:n tutkimuksessa havaittuja keskeisiä tarpeita, muun muassa seuraavia: • Kansallisten lainsäätämisestä ja lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien virnaomaisten välinen koordinoitu kansainvälinen yhteistyö sen varmistamiseksi, että lainvalvojilla ja tullivirkailijoilla on nimenomaisesti valtuudet suorittaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti tehokkaita paikalla tehtäviä tarkastuksia ja tutkimuksia ja toteuttaa valvontaa ilman ennakkoilmoitusta tai tuomioistuimen lupaa milloin ja missä tahansa vapaakauppa-alueen sisällä, jotta voidaan helpottaa sovellettavien lakien, määräysten ja ohjeiden soveltamista. • Kansainvälinen yhteistyö, jolla paikallisviranomaisille asetetaan kannustimia lisätä valppautta ja valvoa vapaakauppa-alueita, sillä negatiiviset ulkoisvaikutukset eivät ole niiden kotimarkkinoilla riittäviä motivoimaan toimiin, jotka vähentäisivät laittoman kaupan riskejä. • Poliittisen tahdon luominen ratkaisujen löytämiseksi.

Täytäntöönpanon seuranta, levittäminen ja ei-jäsenten osallistuminen

28. Suositusluonnoksessa kehotetaan julkishallintokomiteaa • käyttämään laittoman kaupan torjumista käsittelevää työryhmää tiedonvaihdon foorumina ja tekemään vapaaehtoisia vertaisarviointeja tämän suosituksen täytäntöönpanosta. Tämä voi tapahtua esimerkiksi siten, että sidosryhmät sitoutuvat lisäämään tietoisuutta laittoman kaupan riskistä vapaakauppa-alueilla, keskustelevat puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattamisesta ja vertailevat kokemuksia ja tutkivat käytäntöjä laittoman kaupan riskien vähentämiseksi ja torjumiseksi; • kehittämään mekanismi (diagnostinen väline) puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattamisen ja toimivuuden arvioimiseksi. Mekanismi on tarkoitus kehittää laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän johtamassa sidosryhmien välisessä prosessissa korkean riskitason foorumin ja julkishallintokomitean puitteissa yhden vuoden kuluessa suosituksen antamisesta; • kehittämään välineet, joilla tuetaan suosituksen osapuolia suosituksen täytäntöönpanossa, mukaan lukien puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattamisen edistäminen ja siihen kannustaminen, yhden vuoden kuluessa suosituksen antamisesta: välineet on tarkoitus kehittää laittoman kaupan torjumista käsittelevän työryhmän johtamassa sidosryhmien välisessä prosessissa korkean riskitason foorumin ja julkishallintokomitean puitteissa tukemaan suosituksen osapuolia ja vapaakauppa-alueita käytännön täytäntöönpanossa, mukaan lukien puhtaiden vapaakauppa-alueiden käytännesääntöjen noudattaminen. Tällaisiin välineisiin kuuluisi vapaakauppa-alueita koskevan riskinarviointimallin kehittäminen yrityksille eheyden/luotettavuuden ja hyvän hallinnoinnin riittävyyden arvioimiseksi viitearvojen perusteella eri vapaakauppa-alueilla. Niihin kuuluisi myös konkreettisin esimerkein varustettu hyvien käytänteiden rekisteri. Lisäksi voidaan perustaa asteittain foorumeita eri sidosryhmien yhteistyötä varten politiikan, hallinnon ja täytäntöönpanon aukkojen poistamiseksi; • seuraamaan suosituksen täytäntöönpanoa ja antamaan siitä raportti neuvostolle viimeistään viiden vuoden kuluttua suosituksen antamisesta ja myöhemmin vähintään kerran kymmenessä vuodessa: raportissa arvioidaan suositusluonnoksen merkityksellisyyttä ja vaikutuksia, jotta voidaan varmistaa sen ajantasaisuus ja tarvittaessa tunnistaa tarkistustarpeet. Raportti perustuu välineiden kehittämisen aikana kerättyihin tietoihin hyvistä käytännöistä, julkishallintokomiteassa ja sen asiaan liittyvissä apuelimissä käytyihin keskusteluihin suositusluonnoksen täytäntöönpanosta sekä sidosryhmien välisillä foorumeilla vaihdettuihin tietoihin yhteistyöstä, jota on tehty julkishallintokomitean ja sen apuelimien työn tukemiseksi.

29. Suositusluonnoksessa kehotetaan pääsihteeriä ja suosituksen osapuolia levittämään suositusta. Kun suositusluonnos on hyväksytty, se on saatavilla verkossa OECD:n oikeudellisten asiakirjojen koosteessa. Levittämisen helpottamiseksi saataville tulee myös PDF-muotoinen kirjanen, joka sisältää suositusluonnoksen tekstin ja oleellisia taustatietoja. Sihteeristö jakaa suositusluonnoksen asianomaisten ministeriöiden, parlamentaaristen ryhmien, teollisuuden järjestöjen, ammatillisten järjestöjen ja asiaankuuluvien tutkijoiden ja asiantuntijoiden kokouksissa.

30. Ei-jäsenet voivat liittyä suositusluonnokseen. Liittyminen tarkoittaisi suosituksen osapuolten poliittista sitoutumista suositusluonnoksen periaatteisiin. Ei-jäsenten sitouttaminen suositusluonnokseen lähettäisi viestin, että niillä voi olla proaktiivinen rooli laittoman kaupan vähentämisessä ja tasapuolisten toimintaedellytysten edistämisessä maailmanlaajuisesti. Kaikki mukaan liittyvät ei-jäsenet sisällytettäisiin toimiin, joilla tuetaan ja seurataan suosituksen täytäntöönpanoa.

(1) Laittoman kaupan torjumista käsittelevä työryhmä kartoittaa ja mittaa rajojen yli ulottuvan laittoman kaupan taloudellisia vaikutuksia esimerkiksi väärennettyjen tavaroiden, luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön sekä ihmisten osalta.

(2) Ministerineuvoston julkilausuma vuodelta 2017.

(3) Governance Frameworks to Counter Illicit Trade (OECD, 2018).

(4) Trade in Counterfeit Goods and Free Trade Zones: Evidence from recent trends (OECD-EUIPO, 2018).

(5) Why Do Countries Export Fakes? The Role of Governance Frameworks, Enforcement and Socio-economic Factors (OECD-EUIPO, 2018); Illicit Trade: Converging Criminal Networks (OECD, 2016).

(6) Governance Frameworks to Counter Illicit Trade (OECD, 2018)