KOMISSION TIEDONANTO kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavien yhteisyritysten käsitteestä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 mukaan (98/C 66/01) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

I. JOHDANTO

II. SULAUTUMA-ASETUKSEN 3 ARTIKLASSA TARKOITETUT YHTEISYRITYKSET

1. Yhteinen määräysvalta

2. Yritysten rakenteellinen muutos

III. LOPPUHUOMAUTUS

I. JOHDANTO

1. Tiedonannon tarkoituksena on selvittää, kuinka komissio tulkitsee asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1310/97 (2) (jäljempänä "sulautuma-asetus") yhteisyritysten osalta (3).

2. Tiedonannolla korvataan komission antama tiedonanto keskittymän muodostavien ja yhteistoiminnallisten yhteisyritysten välisestä erosta. Tähän tiedonantoon tehdyt muutokset vastaavat sulautuma-asetukseen tehtyjä muutoksia sekä komission kokemusta 21 päivänä syyskuuta 1990 voimaantulleen sulautuma-asetuksen soveltamisesta. Komissio noudattaa ja kehittää edelleen tässä tiedonannossa määriteltyjä periaatteita käsitellessään yksittäisiä tapauksia.

3. Yhteisön kilpailusääntöjen mukaan yhteisyritykset ovat yrityksiä, joissa kaksi yritystä tai useampi yritys käyttää yhdessä määräysvaltaa (4). Käytännössä yhteisyritysten toimintaan voi sisältyä hyvin erilaisia liiketoimia sulautuman kaltaisista toimista sellaiseen yhteistyöhön, joka koskee tiettyä tarkoitusta, kuten tutkimus- ja kehitystyötä, tuotantoa tai jakelua.

4. Yhteisyritykset kuuluvat sulautuma-asetuksen soveltamisalaan, jos ne täyttävät kyseisen asetuksen 3 artiklassa säädetyt keskittymälle asetetut vaatimukset.

5. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 johdanto-osan 23 kappaleen mukaan keskittymän käsite on tarkoituksenmukaista määritellä niin, että keskittymän syntymiseen vaikuttavat vain sellaiset toimet, joiden seurauksena yritysten rakenne muuttuu pysyvästi.

6. Keskittymien aikaansaamat rakenteelliset muutokset kuvastavat usein dynaamista uudelleenjärjestelyprosessia kyseisillä markkinoilla. Keskittymät ovat sallittuja sulautuma-asetuksen nojalla, jolleivät ne aiheuta vakavaa haittaa kilpailulle niin, että niiden seurauksena syntyy tai vahvistuu määräävä markkina-asema.

7. Sulautuma-asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa määritellään kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavien yhteisyritysten käsite seuraavasti:

Sellaisen yhteisyrityksen perustamisella, joka hoitaa pysyvästi kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan, muodostuu 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskittymä.

II. SULAUTUMA-ASETUKSEN 3 ARTIKLASSA TARKOITETUT YHTEISYRITYKSET

8. Muodostaakseen sulautuma-asetuksen 3 artiklassa tarkoitetun yrityskeskittymän toimen on täytettävä seuraavat edellytykset:

1. Yhteinen määräysvalta

9. Yhteisyritys voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan, kun kaksi yritystä tai useampi yritys, eli sen emoyhtiöt, hankkii siinä yhteisen määräysvallan (3 artiklan 1 kohdan b alakohta). Määräysvallan käsite määritellään 3 artiklan 3 kohdassa. Sen mukaan määräysvalta perustuu mahdollisuuteen käyttää yrityksessä ratkaisevaa vaikutusvaltaa, mikä voi syntyä sekä oikeudellisten että tosiasiallisten näkökohtien perusteella.

10. Yhteisen määräysvallan määrittelemistä koskevat periaatteet esitetään yksityis-kohtaisesti komission tiedonannossa yrityskeskittymän käsitteestä (5).

2. Yritysten rakenteellinen muutos

11. Sulautuma-asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa säädetään, että yhteisyrityksen on hoidettava pysyvästi kaikki itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluva toiminta. Nämä vaatimukset täyttävät yhteisyritykset saavat aikaan pysyvän muutoksen siihen osallistuvien yritysten rakenteeseen. Niitä kutsutaan tässä tiedonannossa "kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitaviksi" yhteisyrityksiksi

12. Tämä tarkoittaa sitä, että yhteisyrityksen on harjoitettava markkinoilla sellaista toimintaa, jota muut yritykset tavanomaisesti harjoittavat samoilla markkinoilla. Jotta tämä olisi mahdollista, yhteisyrityksellä on oltava oma operatiivinen johto ja mahdollisuus saada käyttöönsä riittävästi voimavaroja, joihin kuuluvat rahoitus, henkilökunta ja (aineellinen ja aineeton) omaisuus, ja sen on hoidettava liiketoimintaansa pysyvästi oman johtonsa avulla toiminnallisen itsemääräämis-oikeutensa rajoissa (6).

13. Yhteisyritys ei ole kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitava, jos se ottaa hoitaakseen vain tietyn tehtävän emoyhtiöiden liiketoiminnasta pääsemättä itse markkinoille. Näin on esimerkiksi silloin, kun yhteisyrityksen toiminta rajoittuu tutkimus- ja kehitystyöhön tai tuotantoon. Tällaiset yhteisyritykset avustavat emoyhtiöitään niiden liiketoiminnassa. Tilanne on sama myös silloin, kun yhteisyrityksen toiminta rajoittuu pääasiassa emoyhtiöiden tuotteiden jakeluun tai myyntiin, jolloin se periaatteessa toimii myyntiedustajana. Yhteisyritys, joka käyttää yhden tai useamman emoyhtiönsä jakeluverkkoa tai myyntitiloja, ei kuitenkaan tavallisesti menetä asemaansa "kaiken toiminnan hoitavana" yhteisyrityksenä, kunhan emoyhtiöt toimivat ainoastaan yhteisyrityksen edustajina (7).

14. Emoyhtiöiden vahva asema valmistusketjun edellisellä tai seuraavalla portaalla on otettava huomioon, kun arvioidaan, onko kyseessä kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitava yhteisyritys, kun emoyhtiön asema johtaa merkittävään osto- tai myyntitoimintaan emoyhtiöiden ja yhteisyrityksen välillä. Sillä, että yhteisyritys on ainoastaan toiminnan aloitusvaiheen aikana lähes kokonaan riippuvainen myynnistä emoyhtiöilleen tai ostoista niiltä, ei tavallisesti ole vaikutusta yrityksen luonteeseen kaiken toiminnan hoitavana yhteisyrityksenä. Tällainen aloitusvaihe voi olla välttämätön yhteisyrityksen perustamiseksi markkinoille. Se ei tavallisesti ole kolmea vuotta pidempi, mutta sen pituus riippuu kyseisten markkinoiden erityisolosuhteista (8).

Jos yhteisyrityksen on tarkoitus myydä pysyvästi tuotteitaan emoyhtiöille, olennainen kysymys on, onko yhteisyrityksen tästä myynnistä huolimatta tarkoitus toimia aktiivisesti markkinoilla. Tässä yhteydessä emoyhtiölle suuntautuvan myynnin suhteellinen osuus yhteisyrityksen kokonaistuotannosta vaikuttaa merkittävästi. Lisäksi arviointiin vaikuttaa se, tapahtuuko myynti emoyhtiöille tavanomaisin kaupallisin ehdoin (9).

Yhteisyrityksen emoyhtiöiltä tekemien ostojen suhteen yhteisyrityksen pitäminen kaiken toiminnan hoitavana yhteisyrityksenä on kyseenalaisempaa, kun kyseisten tavaroiden tai palveluiden arvo lisääntyy vähän itse yhteisyrityksessä. Tällaisessa tapauksessa yhteisyritys voi olla lähempänä yhteistä myyntiedustajaa. Sitä vastoin yhteisyrityksen toimiessa aktiivisesti markkinoilla ja hoitaessa tavanomaisia kauppayhtiön tehtäviä näillä markkinoilla, se ei tavallisesti ole avustava myynti-edustaja vaan kaiken toiminnan hoitava yhteisyritys. Markkinoille on ominaista, että niillä on mahdollisesti vertikaalisesti integroituneiden yritysten lisäksi tuotteiden myyntiin ja jakeluun erikoistuneita yrityksiä, jotka eivät ole vertikaalisesti integroituneita, ja että kyseisiä tuotteita voidaan hankkia muilta toimittajilta.

Lisäksi monilla markkinoilla toimijoiden on ehkä tehtävä erityisiä investointeja esimerkiksi myyntitiloihin, varastoihin, varastotiloihin, varikoihin, kuljetuskalustoon ja myyntihenkilökuntaan. Muodostaakseen markkinoilla kaiken toiminnan hoitavan yhteisyrityksen yrityksellä on oltava välttämättömät fasiliteetit ja sen on pystyttävä hankkimaan huomattava osa tavaratoimituksistaan emoyhtiöidensä lisäksi myös muilta kilpailevilta toimittajilta (10).

15. Yhteisyritys on perustettava pysyvää toimintaa varten. Tästä voidaan yleensä pitää osoituksena sitä, että emoyhtiöt antavat yhteisyritykselle edellä kuvaillut voimavarat. Yhteisyrityksen perustamissopimuksissa on usein myös määräyksiä, jotka koskevat odottamattomia tilanteita, esimerkiksi yhteisyrityksen toiminnan epäonnistumista tai emoyhtiöiden periaatteellisia mielipide-eroja (11). Määräykset, jotka voivat koskea yhteisyrityksen purkamista taikka yhden tai useamman emoyhtiön mahdollisuutta vetäytyä pois yhteisyrityksestä. Tällaiset määräykset eivät merkitse sitä, että yhteisyrityksen toimintaa ei voitaisi pitää pysyvänä. Näin on myös silloin, kun sopimuksessa määrätään yhteisyrityksen kestoajasta, kunhan tämä aika on riittävän pitkä saamaan aikaan pysyvän rakenteellisen muutoksen kyseisissä yrityksissä (12), tai kun sopimuksen mukaan on mahdollista jatkaa yhteisyrityksen toimintaa tämän ajanjakson jälkeen. Sitä vastoin yhteisyrityksen toiminnan ei katsota olevan pysyvää, kun yhteisyritys perustetaan lyhyeksi, rajoitetuksi ajaksi. Näin on esimerkiksi silloin, kun yhteisyritys perustetaan tietyn hankkeen toteuttamista varten, esimerkiksi voimalaitoksen rakentamista varten, mutta yhteisyritys ei osallistu laitoksen toimintaan rakennustöiden päättymisen jälkeen.

III. LOPPUHUOMAUTUS

16. Kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavan yhteisyrityksen perustaminen muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklassa tarkoitetun yrityskeskittymän. Yhteisyrityksen emoyhtiöiden hyväksymiä rajoituksia, jotka liittyvät suoraan keskittymän toteuttamiseen ja ovat sen kannalta välttämättömiä ("liitännäisrajoitukset"), arvioidaan yhdessä itse keskittymän kanssa (13).

Kaiken itsenäiselle taloudelliselle yksikölle kuuluvan toiminnan hoitavan yhteisyrityksen perustaminen voi johtaa itsenäisinä pysyvien yritysten kilpailu-käyttäytymisen yhteensovittamiseen. Sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, että näitä yhteistoiminnallisia vaikutuksia arvioidaan samassa menettelyssä keskittymän kanssa. Tämä arviointi tehdään perustamissopimuksen 85 artiklan 1 ja 3 kohdassa määriteltyjen perusteiden mukaisesti sen selvittämiseksi, soveltuuko toimenpide yhteismarkkinoille.

Muiden kilpailun rajoitusten osalta, jotka eivät ole yrityskeskittymän liitännäisrajoituksia eivätkä ole suoraan seurausta yhteisyrityksen perustamisesta, komission on yleensä tutkittava, voidaanko näihin rajoituksiin soveltaa perustamissopimuksen 85 artiklaa asetusta N:o 17 käyttäen.

17. Komission tapa tulkita 3 artiklaa ja 2 artiklan 4 kohtaa yhteisyritysten osalta ei rajoita Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen mahdollisesti asiaa koskevia tulkintoja.

(1) EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1; Oikaistu versio EYVL L 257, 21.9.1990, s. 13.

(2) EYVL L 180, 9.7.1997, s. 1.

(3) Komission tarkoituksena on toimittaa ohjeet sulautuma-asetuksen 2 artiklan 4 kohdan soveltamisesta. Siihen asti osapuolia kehotetaan tutustumaan keskittymän muodostavien ja yhteistoiminnallisten yhteisyritysten välisestä erosta annetun komission tiedonannon 17-20 kohdassa määriteltyihin periaatteisiin (EYVL C 385, 31.12.1994, s. 1).

(4) Yhteinen määräysvalta määritellään tiedonannossa yrityskeskittymän käsitteestä.

(5) Kohdat 18-39.

(6) Asia IV/M.527, Thomson CSF/Deutsche Aerospace, 2.12.1994 (10 kappale) - teollis- ja tekijänoikeudet; asia IV/M.560, EDS/Lufthansa, 11.5.1995 (11 kappale) - ulkopuolisilla yrityksillä teettäminen; asia IV/M.585, Voest Alpine Industrieanlagenbau GmbH/Davy International Ltd, 7.9.1995 (8 kappale) - yhteisyrityksen oikeus pyytää emoyhtiöiltään lisää asiantuntemusta ja henkilökuntaa; asia IV/M.686, Nokia/Autoliv, 5.2.1996 (7 kappale) - yhteisyritys voi lopettaa emoyhtiön kanssa tehdyt "palvelusopimukset" ja siirtyä pois emoyhtiön omistamalta tuotantopaikalta; asia IV/M.791, British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd, 7.10.1996, (9 kappale) - yhteisyrityksen omaisuus siirretään leasing-yritykseen ja yhteisyritys vuokraa sen.

(7) Asia IV/M.102, TNT/Canada Post ynnä muut, 2.12.1991 (14 kappale).

(8) Asia IV/M.560, EDS/Lufthansa, 11.5.1995 (11 kappale); asia IV/M.686, Nokia/Autoliv, 5.2.1996 (6 kappale); verrattava asiaan IV/M.904, RSB/Tenex/Fuel Logistics, 2.4.1997, ja asiaan IV/M.979, Preussag/Voest-Alpine, 1.10.1997 (9-12 kappale). Erityistapauksen muodostaa tilanne, jossa yhteisyrityksen harjoittama myynti emoyhtiölle on seurausta oikeudellisesta monopolista yhteisyritystä seuraavassa valmistusvaiheessa (asia IV/M.468, Siemens/Italtel, 17.2.1995 (12 kappale), tai kun emoyhtiölle myydään sivutuotteita, jotka eivät ole tärkeitä yhteisyritykselle (asia IV/M.550, Union Carbide/Enichem, 13.3.1995 (14 kappale).

(9) Asia IV/M.556, Zeneca/Vanderhave, 9.4.1996 (8 kappale); asia IV/M.751, Bayer/Hüls, 3.7.1996 (10 kappale).

(10) Asia IV/M.788, AgrEVO/Marubeni, 3.9.1996 (9-10 kappaleet).

(11) Asia IV/M.891, Deutsche Bank/Commerzbank/J.M. Voith, 23.4.1997 (7 kappale).

(12) Asia IV/M.791, British Gas Trading Ltd/Group 4 Utility Services Ltd, 7.10.1996 (10 kappale); verrattava asiaan IV/M.722, Teneo/Meill Lynch/Bankers Trust, 15.4.1996 (15 kappale).

(13) Katso komission tiedonanto yrityskeskittymien liitännäisrajoituksista (EYVL C 203, 14.8.1990, s. 5).