Komission päätös N:o 841/2002/EHTY,

tehty 21 päivänä toukokuuta 2002,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Intiasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, vähintään 600 millimetrin levyisten pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien, kelattujen, ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa tehdyn päätöksen N:o 283/2000/EHTY muuttamisesta ja sitoumuksen hyväksymisestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 28 päivänä marraskuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2277/96/EHTY(1), jäljempänä "peruspäätös", sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 435/2001/EHTY(2), ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,

sekä katsoo seuraavaa:

A. AIKAISEMPI MENETTELY

(1) Komissio otti käyttöön päätöksellä N:o 283/2000/EHTY(3), jäljempänä "lopullista tullia koskeva päätös", sellaisena kuin se on oikaistuna päätöksellä N:o 2009/2000/EHTY(4), muun muassa 10,7 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevien kuumavalssattujen kelojen, jäljempänä "tarkasteltavana oleva tuote", tuonnissa, lukuun ottamatta kuitenkaan useiden sellaisten erikseen mainittujen intialaisten yritysten tuotteiden tuontia, joihin sovelletaan alempaa polkumyyntitullia tai ei sovelleta lainkaan polkumyyntitullia.

B. TÄMÄ MENETTELY

(2) Komissio vastaanotti myöhemmin intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta Ispat Industries Ltd:ltä, jäljempänä "asianomainen yritys", pyynnön panna vireille peruspäätöksen 11 artiklan 4 kohdan mukainen, lopullista tullia koskevaan päätökseen liittyvä uuden viejän tarkastelu. Asianomainen yritys väitti, ettei se ollut etuyhteydessä yhteenkään niistä intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista, joihin sovellettiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä. Lisäksi asianomainen yritys väitti, ettei se ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön alkuperäisenä tutkimusajanjaksona (1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisenä aikana) mutta että se oli vienyt sitä yhteisöön kyseisen ajanjakson jälkeen.

(3) Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin lopullista tullia koskevassa päätöksessä tarkoitettu tuote.

(4) Komissio tutki asianomaisen yrityksen esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille peruspäätöksen 11 artiklan 4 kohdan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja annettuaan asianomaiselle yhteisön tuotannonalalle tilaisuuden esittää huomautuksensa komissio pani peruspäätöksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti päätöksellä N:o 2113/2000/EHTY(5) vireille lopullista tullia koskevan päätöksen tarkastelun asianomaisen yrityksen osalta ja aloitti tutkimuksensa.

(5) Päätöksellä, jolla tarkastelu pantiin vireille, komissio myös kumosi lopullista tullia koskevalla päätöksellä käyttöön otetun polkumyyntitullin asianomaisen yrityksen tuottaman ja yhteisöön viemän tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta ja kehotti tulliviranomaisia peruspäätöksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet kyseisen tuonnin kirjaamiseksi.

(6) Komissio ilmoitti asiasta asianomaiselle yritykselle ja viejämaan edustajille. Lisäksi se antoi muille osapuolille, joita asia suoraan koski, tilaisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Tällaisia pyyntöjä ei komissiolle kuitenkaan esitetty.

(7) Komissio lähetti asianomaiselle yritykselle kyselylomakkeen ja sai vastauksen asetetussa määräajassa. Lisäksi komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Asianomaisen yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.

(8) Polkumyyntitutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 1999 ja 30 päivän kesäkuuta 2000 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso".

C. TUTKIMUKSEN TULOKSET

1. Uuden viejän kelpoisuus

(9) Tutkimus vahvisti, ettei asianomainen yritys ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana ja että se oli aloittanut kyseisen viennin myöhemmin.

(10) Lisäksi asianomainen yritys pystyi tyydyttävällä tavalla osoittamaan, ettei sillä ollut suoria tai välillisiä yhteyksiä sellaisiin intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joihin sovellettiin tarkasteltavana olevan tuotteen osalta voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä.

(11) Näin ollen vahvistetaan, että asianomaista yritystä olisi pidettävä peruspäätöksen 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuna uutena viejänä, mistä syystä sille olisi määritettävä yksilöllinen polkumyyntimarginaali.

2. POLKUMYYNTI

Normaaliarvo

(12) Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin, oliko asianomaisen yrityksen kuumavalssattujen kelojen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa sen yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna. Peruspäätöksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyyntiä pidettiin edustavana, koska asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia sen yhteisöön suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä.

(13) Komissio yksilöi tämän jälkeen ne asianomaisen yrityksen kotimarkkinoilla myymät kuumavalssattujen kelojen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäviksi myydyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Tutkimuksesta kävi ilmi, että asianomaisen yrityksen yhteisöön viemä tuote on laadultaan ja mitoiltaan täysin samanlainen kuin kotimarkkinoilla myyty tuote tai siihen verrattavissa.

(14) Kunkin sellaisen asianomaisen yrityksen yhteisöön vietäväksi myymän tuotelajin osalta, joka todettiin suoraan vertailukelpoiseksi kotimarkkinoilla myytävän tuotelajin kanssa, tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa peruspäätöksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kaikkien tuotelajien kotimarkkinamyynnin todettiin olevan riittävän edustavaa.

(15) Komissio tutki myös, voitiinko kunkin lajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen lajin kaikesta riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin, jäljempänä "kannattava myynti", osuus oli vähintään 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perusteena käytettiin sellaista tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko kaikki myynti ollut kannattavaa. Kun tarkasteltavana olevan tuotteen kannattavan myynnin määrä oli alle 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia kokonaismyyntimäärästä, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kannattavan myynnin hintojen painotettu keskiarvo.

(16) Kun tarkasteltavana olevan tuotteen tietyn lajin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia kokonaismyyntimäärästä, kyseisen tuotelajin myyntiä pidettiin määrältään riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisperustaksi.

(17) Jos asianomaisen yrityksen myymän tietyn tuotelajin kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää, oli käytettävä laskennallista normaaliarvoa muiden vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinahintojen tai muiden samankaltaisten tuotelajien kotimarkkinahintojen sijaan. Koska tämä tutkimus koski ainoastaan yhtä yritystä, ensin mainittua vaihtoehtoa ei voitu soveltaa. Samankaltaisten tuotelajien käytöstä on todettava, että eri tuotelajien lukumäärän ja niihin vaikuttavien tekijöiden moninaisuuden vuoksi tässä tapauksessa olisi jouduttu tekemään lukuisia oikaisuja, joista suurin osa olisi perustunut arvioihin. Tästä syystä katsottiin, että asianomaiselle yritykselle määritetty laskennallinen arvo sopi paremmin normaaliarvon määrittämisen perustaksi.

(18) Edellä kuvattujen menetelmien perusteella normaaliarvo määritettiin 33:lle kuumavalssattujen kelojen tuotetyypille tosiasiallisten kotimarkkinahintojen perusteella, kun taas kaikkien muiden tuotelajien (1006) normaaliarvo oli määritettävä peruspäätöksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti sellaisen laskennallisen arvon perusteella, joka oli määritetty lisäämällä vietyjen mallien tuotantokustannuksiin kohtuullinen prosenttimäärä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali.

(19) Tätä varten komissio tutki, olivatko asianomaiselle yritykselle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä sen saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia. Tosiasiallisia kotimarkkinoiden myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia pidettiin luotettavina, koska asianomaisen yrityksen kotimarkkinamyynnin määrää voitiin pitää edustavana yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin määrään verrattuna. Kotimarkkinoiden voittomarginaali määritettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimarkkinamyynnin perusteella.

(20) Yritys pyysi alhaisen kapasiteetin käyttöasteen vuoksi tuotantokustannustensa oikaisua perustamisvaiheen kustannusten perusteella peruspäätöksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

(21) Todettiin, että asianomaisen yrityksen tutkimusajanjakson aikaisiin kustannuksiin vaikuttivat huomattavat investoinnit uusiin tuotantovälineisiin, joille oli ominaista alhainen käyttöaste. Lisäksi todettiin, että alhainen käyttöaste johtui osittain perustamistoiminnasta. Komissio onkin peruspäätöksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti oikaissut asianomaisen yrityksen tuotantokustannuksia koko tutkimusajanjaksolta tuodakseen esille niiden kyseisen ajanjakson kolmen viimeisen kuukauden aikana tosiasiallisesti syntyneet kustannukset, joiden aikana asianomaisen yrityksen katsotaan aloittaneen kaupallisen toimintansa voimassa olevan Intian lainsäädännön mukaisesti.

Vientihinta

(22) Koska kaikki vientimyynti yhteisöön suuntautui riippumattomille asiakkaille yhteisössä, vientihinta määritettiin peruspäätöksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

Vertailu

(23) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat erot peruspäätöksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

(24) Kaikki vientimyynnin oikaisut, lukuun ottamatta palkkioita koskevaa oikaisua, joka oli kirjattu kahteen kertaan, voitiin hyväksyä. Nämä oikaisut koskivat maakuljetus- ja muita rahtikustannuksia, pankki- ja muita maksuja sekä pakkauskustannuksia.

(25) Kaikki asianomaisen yrityksen pyytämät kotimarkkinamyynnin oikaisut, tullinpalautusta koskevaa oikaisua lukuun ottamatta, voitiin hyväksyä.

(26) Pyydetty tullinpalautusta koskeva oikaisu oli määritetty lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien kuumavalssattujen kelojen tuonnissa tehdyn komission päätöksen N:o 284/2000/EHTY(6), sellaisena kuin se on oikaistu päätöksellä N:o 2071/2000/EHTY(7), johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun tuontitullien hyvitysjärjestelmän (Duty Entitlement Passbook Scheme - DEPB) mukaisesti saatujen hyvitysten perusteella. Tämä järjestelmä perustuu vientimyynnin määriin riippumatta siitä, onko tuontitulleja maksettu tai onko raaka-aineita tosiasiassa tuotu lainkaan. Koska asianomainen yritys toi ainoastaan vähäpätöisiä määriä raaka-aineita, se ei pystynyt osoittamaan, että tuodut raaka-aineet sisältyivät fyysisesti sen kotimarkkinoilla myytyyn lopputuotteeseen. Tähän oikaisuun ei näin ollen voida suostua, koska se ei täytä peruspäätöksessä asetettuja edellytyksiä.

Polkumyyntimarginaali

(27) Polkumyyntimarginaali määritettiin peruspäätöksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla keskenään tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa.

(28) Asianomaiselle yritykselle määritetty painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta on 46,5 prosenttia.

D. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVIEN TOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN

(29) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli todetun polkumyyntimarginaalin suuruisena; peruspäätöksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti tullin ei kuitenkaan pitäisi olla korkeampi kuin Intialle alkuperäisen tutkimuksen perusteella lopullista tullia koskevassa päätöksessä vahvistettu koko maata koskeva vahinkomarginaali.

(30) Uuden viejän tarkastelussa ei voida määrittää yksilöllistä vahinkomarginaalia, koska tutkimus rajoittuu peruspäätöksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti yksilöllisen polkumyyntimarginaalin tutkimiseen.

(31) Komission päätöksen N:o 1889/98/EHTY(8) 24 artiklan 1 kohdan ja peruspäätöksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja saman polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan tilanteen korjaamiseksi. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön polkumyyntitullit, on tarpeen selvittää, aiheutuvatko tuki- ja polkumyyntimarginaalit samasta tilanteesta ja jos aiheutuvat, niin missä määrin.

(32) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tutkittujen Intiassa sovellettujen järjestelmien on todettu olevan edellä mainitun päätöksen N:o 1889/98/EHTY 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vientitukea. Tällaisina tuet voivat vaikuttaa intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihin ja johtaa polkumyyntimarginaalien kasvuun. Määritetty polkumyyntimarginaali johtuu toisin sanoen kokonaan tai osaksi vientitukien olemassaolosta. Tässä tilanteessa polkumyyntitullia on oikaistava sen tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin huomioon ottamiseksi, joka on jäljellä vientitukien vaikutusta tasoittavien tasoitustullien käyttöönoton jälkeen.

E. JINDAL VIJAYANAGAR STEEL LTD:HEN SOVELLETTAVAN POLKUMYYNTITULLIN OIKAISEMINEN

(33) Jindal Vijayanagar Steel Ltd pyysi päätöksen N:o 1889/98/EHTY 20 artiklan mukaista nopeutettua tarkastelua, jota vireille pantaessa se ei kuitenkaan pyytänyt itseensä sovellettavan polkumyyntitullin tarkastelua. Tarkastelun vireillepanon jälkeen(9) yritykselle vahvistettiin 5,7 prosentin suuruinen yksilöllinen tasoitustulli. Koska päätöksen N:o 283/2000/EHTY johdanto-osan 255 kappaleen mukaan polkumyyntitulli määritetään todetun vahinkomarginaalin ja vientituen erotuksen perusteella, voimassa olevaa polkumyyntitullia on oikaistava. Jindal Vijayanagar Steel Ltd:lle määritetty vahinkomarginaali on 23,8 prosentin suuruinen jäännösvahinkomarginaali. Näin ollen tämän yrityksen yhteisöön viemiin tuotteisiin sovellettava polkumyyntitulli on vahvistettava 18,1 prosentiksi.

(34) Kun otetaan huomioon rinnakkaisen tukien vastaisen menettelyn tulokset, vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hintaan sovellettavat tullit ovat seuraavat:

>TAULUKON PAIKKA>

(35) Jindal Vijayanagar Steel Ltd pyysi myöhemmin siihen sovellettavan polkumyyntitullin tarkastelua. Tarkastelu pantiin vireille komission päätöksellä N:o 1699/2001/EHTY(10), joka pysyy voimassa.

F. POLKUMYYNTITULLIN TAANNEHTIVA KANTAMINEN

(36) Koska tarkastelussa todettiin, että Ispat Industries Ltd on syyllistynyt polkumyyntiin, yritykseen sovellettava polkumyyntitulli on kannettava taannehtivasti päätöksen N:o 2113/2000/EHTY 3 artiklan mukaisesti kirjatusta tuonnista tämän tarkastelun vireillepanopäivästä alkaen.

G. SITOUMUS

(37) Ispat Industries Ltd. tarjosi tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvaa vientiä koskevaa hintasitoumusta peruspäätöksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

(38) Tutkittuaan tarjouksen komissio piti sitoumusta hyväksyttävänä, koska se poistaisi polkumyynnin vahingolliset vaikutukset peruspäätöksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Lisäksi yritys sitoutui toimittamaan komissiolle määräajoin yksityiskohtaisia tietoja myynnistään, mikä mahdollistaa sitoumuksen tehokkaan valvonnan. Tarkasteltavana olevan tuotteen luonne ja kyseisen yrityksen myynnin rakenne ovat myöskin sellaisia, että komissio pitää toimenpiteiden kiertämisen vaaraa vähäisenä.

(39) Sitoumuksen noudattamisen ja sen tehokkaan valvonnan varmistaminen edellyttää, että sitoumukseen perustuvan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä on mahdollista saada vapautus tullista ainoastaan esittämällä asianomaisen jäsenvaltion tulliviranomaisille Ispat Industries Ltd:n laatima pätevä kauppalasku, joka sisältää liitteessä luetellut tiedot. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos se ei vastaa tullille esitettyä tuotetta, sovelletaan asianmukaista polkumyyntitullia sitoumuksen tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi.

(40) Liitteen sisältämä tarvittavien tietojen luettelo on saatettu ajan tasalle. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi sitoumusten valvonnassa kyseistä tarkistettua liitettä olisi sovellettava myös kaikkiin päätöksen N:o 283/2000/EHTY 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin yrityksiin.

(41) Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan, voidaan ottaa käyttöön polkumyyntitulli peruspäätöksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti.

H. KOMISSION PÄÄTÖKSEN N:O 1357/2001/EHTY(11) KUMOAMINEN

(42) Päätös N:o 1357/2001/EHTY sisältää tiettyjä virheitä, ja tämän vuoksi se olisi kumottava ja korvattava voimaantulopäivästään alkaen tällä päätöksellä. Tämän vuoksi kannetut polkumyynti- ja tasoitustullit olisi palautettava siltä osin kuin ne ylittävät koko Intiaa koskevan, 23,8 prosentin suuruisen vahinkomarginaalin.

I. TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMINEN JA NIIDEN VOIMASSAOLOAIKA

(43) Yrityksille ilmoitettiin niistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella niiden yhteisöön suuntautuvassa viennissä aiottiin ottaa käyttöön muutettu lopullinen polkumyyntitulli.

(44) Tämä tarkastelu ei muuta sitä päivää, jona päätöksen N:o 283/2000/EHTY voimassaolon on määrä päättyä peruspäätöksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kumotaan päätös N:o 1357/2001/EHTY.

2 artikla

Muutetaan päätös N:o 283/2000/EHTY seuraavasti:

1) Korvataan 1 artiklan 2 kohdassa olevan taulukon Intiaa koskeva osuus seuraavasti: ">TAULUKON PAIKKA>"

2) Lisätään 2 artiklan 1 kohdassa olevaan taulukkoon seuraava rivi: ">TAULUKON PAIKKA>"

3) Korvataan 2 artiklan 2 kohdassa ilmaus "sitoumuslasku" ilmauksella "kauppalasku".

3 artikla

Korvataan päätöksen N:o 283/2000/EHTY liite tämän päätöksen liitteellä.

4 artikla

Jos päätöksellä N:o 283/2000/EHTY, käyttöön otetun polkumyyntitullin lisäksi on kannettu päätöksen N:o 284/2000/EHTY mukaista tasoitustullia joko

a) Ispat Industries Ltd:n valmistamista tuotteista, jotka on tuotu yhteisöön 7 päivän lokakuuta 2000 ja tämän päätöksen julkaisupäivän välisenä aikana, tai

b) Jindal Vijayanagar Steel Ltd:n valmistamista tuotteista, jotka on tuotu yhteisöön 6 päivän heinäkuuta 2001 ja tämän päätöksen julkaisupäivän välisenä aikana,

kannettu polkumyyntitulli palautetaan siltä osin kuin se on ylittänyt 23,8 prosentin suuruisen yhteenlasketun tullin.

5 artikla

Päätöstä N:o 1699/2001/EHTY, jolla pantiin vireille päätökseen N:o 283/2000/EHTY liittyvä uuden viejän tarkastelu Jindal Vijayanagar Steel Ltd:n osalta, sovelletaan edelleen.

6 artikla

1. Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

2. Tämän päätöksen 2 artiklan 2 kohtaa sovelletaan 6 päivästä heinäkuuta 2001.

Tämä päätös on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä toukokuuta 2002.

Komission puolesta

Pascal Lamy

Komission jäsen

(1) EYVL L 308, 29.11.1996, s. 11.

(2) EYVL L 63, 3.3.2001, s. 14.

(3) EYVL L 31, 5.2.2000, s. 15.

(4) EYVL L 240, 23.9.2000, s. 12.

(5) EYVL L 252, 6.10.2000, s. 3.

(6) EYVL L 31, 5.2.2000, s. 44.

(7) EYVL L 246, 30.4.2000, s. 32.

(8) EYVL L 245, 4.9.1998, s. 3.

(9) EYVL C 201, 14.7.2000, s. 2.

(10) EYVL L 231, 29.8.2001, s. 3.

(11) EYVL L 182, 5.7.2001, s. 27.

LIITE

Sitoumuksen mukaiseen myyntiin liittyvissä kauppalaskuissa ilmoitettavat tiedot (2 artiklan 2 kohta)

1. Otsikko "SITOUMUKSEN MUKAISTEN TAVAROIDEN KAUPPALASKU".

2. Kauppalaskun laatineen yrityksen nimi.

3. Kauppalaskun numero.

4. Kauppalaskun laatimispäivämäärä.

5. Taric-lisäkoodi, jota käyttäen laskuun sisältyvät tavarat on määrä tulliselvittää yhteisön rajalla (ilmoitetaan päätöksessä).

6. Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan:

- yrityksen käyttämä tuotekoodi (jos käytössä),

- tuotteen koodinumero (ilmoitetaan asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamassa sitoumuksessa),

- tuotteen koodinumeron tekninen eritelmä,

- CN-koodi,

- määrä (ilmoitetaan tonneina).

7. Myyntiehdot, joissa ilmoitetaan:

- hinta tonnilta,

- sovellettavat maksuehdot,

- sovellettavat toimitusehdot,

- kaikki alennukset ja hyvitykset.

8. Tuojana toimiva ensimmäinen ostaja (nimi), jolle yritys on suoraan laatinut kauppalaskun.

9. Yrityksen työntekijä, joka on laatinut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus: "Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti suoraan Euroopan yhteisöön vietäviksi tapahtuu ... (yrityksen nimi) tarjoaman ja Euroopan komission päätöksellä N:o 841/2002/EHTY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti ja että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja asianmukaiset."