2002/200/EY: Komission päätös, tehty 3 päivänä heinäkuuta 2001, valtiontuesta, jonka Espanja on myöntänyt ja aikoo myöntää Babcock Wilcox España SA:n rakenneuudistukseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1780)



Virallinen lehti nro L 067 , 09/03/2002 s. 0050 - 0068



Komission päätös, tehty 3 päivänä heinäkuuta 2001, valtiontuesta, jonka Espanja on myöntänyt ja aikoo myöntää Babcock Wilcox España SA:n rakenneuudistukseen (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 1780) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2002/200/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 66 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artikloiden mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Espanja ilmoitti komissiolle 12 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä 10000 miljoonan pesetan (60,1 miljoonan euron) suuruisesta pääomankorotuksesta, jonka Sociedad Estatal de Participaciones Industriales (kokonaan valtion omistuksessa oleva holdingyhtiö, jäljempänä "SEPI") aikoi toteuttaa tytäryhtiönsä Babcock Wilcox España SA -osakeyhtiön (jäljempänä "BWE") hyväksi. Ilmoitus sisälsi tiedot myös toisesta 10000 miljoonan pesetan (60,1 miljoonan euron) suuruisesta pääomankorotuksesta, jonka TENEO, SEPIn edeltäjä oli antanut BWE:lle vuonna 1994. (2) Komissio ilmoitti Espanjalle 2 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mainituista toimenpiteestä. (3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(1). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia näistä pääomankorotuksista. (4) Espanja ilmoitti komissiolle 16 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, että BWE:n pääomaa on edelleen korotettu 41000 miljoonalla pesetalla (246,4 miljoonalla eurolla). (5) Komissio ilmoitti Espanjalle 23 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päättäneensä laajentaa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista menettelyä tämän uusimman pääomankorotuksen sisällyttämiseksi muodolliseen tutkintamenettelyyn. (6) Komission päätös menettelyn laajentamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia tästä uudesta pääomankorotuksesta. (7) Espanjan viranomaiset ilmoittivat komissiolle BWE:n yksityistämissopimuksista 25 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. (8) Komissio ilmoitti Espanjalle 7 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä päättäneensä laajentaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä koskemaan yksityistämissopimuksissa mainittua tukea. (9) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3). Komissio on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia yksityistämissopimuksiin sisältyvästä tuesta. (10) Komissio on saanut huomautuksia yksityistämissopimuksissa mukana olevilta asianomaisilta. Komissio on toimittanut nämä huomautukset 4 päivänä lokakuuta 2000 päivätyllä kirjeellä Espanjalle, jotta tämä voisi vastata niihin. Komissio vastaanotti Espanjan huomautukset 31 päivänä lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessä. II BABCOCK WILCOX ESPAÑA SA (11) BWE on pääomahyödykkeiden alalla toimiva insinööritoimisto ja se perustettiin vuonna 1918. BWE on SEPIn kokonaan omistama tytäryhtiö, ja sen päätoimipaikka sijaitsee Baskimaassa. Sen pääkonttori on Bilbaossa ja tuotantolaitokset Galindossa (Biskaja) lähellä Bilbaota. (12) Vuonna 1978, kun Espanjasta oli tulossa demokraattinen valtio, BWE keskeytti maksujen suorittamisen, ja valtio osti tämän yrityksen, jolla oli 5600 työntekijää. Valtion omistuksessa BWE yritti toteuttaa tiukan rakenneuudistuksen, jossa sen liiketoiminnanaloja leikattiin asteittain mutta tehokkaasti ja järjestelmällisesti. BWE lopetti liikkuvan kaluston, kuumalaminoitujen terästuotteiden, valuraudan ja suurikokoisten koneiden osien tuotannon. Tämä johti siihen, että vuoden 1978 5600 työntekijästä oli jäljellä enää 1512 vuonna 1993. Yrityksen liikevaihto laski samana ajanjaksona puoleen eli 36966 miljoonaan pesetaan (222,17 miljoonaan euroon) vuonna 1993. Tulos oli 519 miljoonaa pesetaa (3,12 miljoonaa euroa) tappiollinen ja nettotulot olivat 275 miljoonaa pesetaa (1,65 miljoonaa euroa). (13) BWE:n rakenneuudistusprosessi hidastui 1990-luvun alkupuolella, ja yritys alkoi tuottaa tappiota. Tästä seurannut kilpailukyvyn menetys pakotti BWE:n toteuttamaan uusia rakenneuudistustoimia, joiden arvioidut kustannukset kirjattiin vuoden 1996 tilinpäätökseen. Tämän tuloksena BWE:n 1990-luvun alussa saavuttamat kohtuulliset voitot kääntyivät suuriksi tappioiksi. Vuonna 1996 BWE:llä oli 1516 työntekijää ja sen liikevaihto oli 44009 miljoonaa pesetaa (264,5 miljoonaa euroa). Yrityksen lopulliset tappiot olivat 29030 miljoonaa pesetaa (174,47 miljoonaa euroa) sen jälkeen kun 29023 miljoonan pesetan (174,43 miljoonan euron) ylimääräiset kulut oli otettu huomioon. BWE:n tuotannosta meni 51 % vientiin. III MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN KOHTEENA OLEVAT TUKITOIMENPITEET a) Pääomankorotukset vuosina 1994 ja 1997 (14) Vuonna 1997 ilmoitetun 10000 miljoonan pesetan (61,1 miljoonan euron) suuruisen pääomankorotuksen tarkoituksena oli rahoittaa 423 työntekijän varhaiseläkkeet. Tämä henkilöstön vähennys oli osa laajempaa rakenneuudistusohjelmaa, jonka tavoitteena oli palauttaa BWE:n kannattavuus, lujittaa sen kilpailuasemaa markkinoilla ja valmistella sen yksityistämistä. Espanjan hallitus ilmoitti komissiolle päätöksestään yksityistää BWE Espanjan julkisen sektorin uudenaikaistamissuunnitelman mukaisesti. Yksityistäminen aloitettiin vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä siten, että SEPI valitsi neuvonantajan, joka lähetti tarjouspyynnön mahdollisille ostajille. (15) SEPI teki ilmoitetun pääomasijoituksen ja rikkoi siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan kieltoa, minkä vuoksi komissio päätti aloittaa mainitun artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn 7 päivänä huhtikuuta 1998. (16) Menettely aloitettiin myös aikaisemmin, vuonna 1994 tehdystä 10000 miljoonan pesetan (60,1 miljoonan euron) suuruisesta BWE:n pääomankorotuksesta, jonka komissio huomasi ilmoitukseen liitetystä tilinpäätöksestä. b) Vuoden 1997 pääomankorotus (17) BWE:n ostamisesta kiinnostuneiden yritysten kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen SEPI allekirjoitti aiesopimuksen norjalaisen Kvaerner-yhtymän kanssa 2 päivänä huhtikuuta 1998. Tämän jälkeen neuvottelut Kvaernerin kanssa lukkiutuivat, koska Kvaerner-yhtymällä oli tuolloin vakavia taloudellisia vaikeuksia. Näin ollen SEPI päätti marraskuussa vuonna 1998 lopettaa neuvottelut Kvaernerin kanssa ja aloittaa yksityistämisprosessin uudelleen. (18) Joulukuussa 1998 SEPI valitsi kolme muuta mahdollista ostajaa ja toimitti näille asiaa koskevat tiedot. (19) Espanja ilmoitti komissiolle 16 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, että BWE:n pääomaa oli edelleen korotettu 41000 miljoonalla pesetalla (246,4 miljoonalla eurolla). Tarkoituksena oli korottaa BWE:n pääomaa, jota tappiot olivat pienentäneet, ja rahoittaa vielä 500 työntekijän vähentäminen, jota kolme mahdollista ostajaa vaativat. (20) Komissio päätti 8 päivänä heinäkuuta 1999 laajentaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä tämän uusimman pääomankorotuksen sisällyttämiseksi muodolliseen tutkintamenettelyyn. (21) SEPI on suorittanut ilmoitetusta pääomankorotuksesta sääntöjenvastaisesti kaksi erää ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Se maksoi 3 päivänä kesäkuuta 1999 10250 miljoonaa pesetaa (61,60 miljoonaa euroa) BWE:lle ja 28 päivänä syyskuuta 1999 vielä 14025 miljoonaa pesetaa (84,29 miljoonaa euroa). Näiden korotusten ansiosta BWE:n omat varat täyttivät Espanjan kauppaoikeuden edellyttämät vähimmäisvaatimukset toiminnan jatkamiseksi. c) Yksityistämissopimukset (22) SEPI allekirjoitti 9 päivänä helmikuuta 2000 sopimuksen BWE:n myynnistä Babcock Borsig AG:n kanssa. (23) Espanjan viranomaiset ilmoittivat BWE:n yksityistämissopimuksista 25 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. Näiden sopimusten mukaan SEPI myy BB:lle 45 miljoonan euron osakkuuden uudesta yhtiöstä NewCo, johon siirretään tiettyjä BWE:n omaisuuseriä. BWE:stä siirtyy NewCo:on myös 650 työntekijää. Tämän jälkeen BWE:n toiminta lopetetaan. Sopimus edellytti muun muassa, että komissio hyväksyy BWE:n aikaisemmin saaman tuen sekä yksityistämissopimuksissa mainitut muut mahdolliset toimenpiteet, joita voitaisiin pitää valtiontukena. (24) Komissio päätti 13 päivänä kesäkuuta 2000 laajentaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä toisen kerran sisällyttääkseen muodolliseen menettelyyn yksityistämissopimuksissa mainitut seuraavanlaiset tuet: a) 55 miljoonan euron maksu NewCo:lle; b) 100 miljoonan euron maksu NewCo:lle uuteen yritykseen siirretyn liiketoiminnan mukauttamisen edellyttämien kustannusten kattamiseksi; c) 95 miljoonan euron maksu NewCo:lle BB:n esittämässä investointisuunnitelmassa tarkoitettuja investointeja ja koulutusta varten; d) NewCo:lle siirrettyihin aikaisempiin sopimuksiin mahdollisesti liittyvien 8000 miljoonaksi pesetaksi (48,1 miljoonaksi euroksi) arvioitujen tappioiden kattaminen; e) sellaisista vaateista NewCo:lle aiheutuvien kustannusten kattaminen, jotka ovat syntyneet ennen myyntiä aiheutuneesta taloudellisesta haitasta tai vahingosta, joka liittyy ympäristö-, työvoima-, verotus- tai sosiaaliturva-asioihin sekä eläkejärjestelyistä johtuviin velvoitteisiin; SEPIn enimmäisvastuu on 18 miljoonaa euroa; Espanjan viranomaiset kuitenkin katsovat, että edellä mainittuihin seikkoihin liittyviä korvauksia tuskin vaaditaan; f) BWE:n lopettamisesta syntyneen, 35000 miljoonaksi pesetaksi (210,4 miljoonaksi euroksi) arvioidun alijäämän kattaminen; ja g) mikä tahansa tuki, joka voi sisältyä NewCo:n osakkuuden myyntihinnan määrittämiseen 45 miljoonaksi euroksi, joka vastaa NewCo:lle valittujen ja siirrettyjen omaisuuserien kirjanpitoarvoa. IV ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET (25) Komissio on saanut huomautuksia kolmansilta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn toiseen laajennukseen liittyvistä seikoista. (26) Guipúzcoan seutukuntakäräjät (Diputación Foral de Vizcaya), joka on historiallisen seutukunnan päätöksentekoelin, korosti komissiolle 12 päivänä syyskuuta 2000 päivätyssä kirjeessä, kuinka vaikeissa olosuhteissa liiketoimintaa harjoitetaan Baskimaassa terrorismin vuoksi. (BWE:n päätoimipaikka sijaitsee kyseisellä alueella.) Seutukuntakäräjät vahvisti, että nykyinen ilmapiiri on vakava uhka elinkeinoelämälle ja pyysi komissiota tämän vuoksi hyväksymään tuen, joka oli tarkoitettu työpaikkojen säilyttämiseksi näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa. (27) Duro Felguera, joka on BWE:n kilpailija ja jonka päätoimipaikka sijaitsee Asturiasissa, pyysi 12 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä, että komissio kieltäisi tuen myöntämisen BWE:lle. Yritys perusteli tätä sillä, että tuki antaisi aiheetonta rakenneuudistusetua yhdelle tämän alan suurimmista espanjalaisista tuottajista. Duro Felguera korosti erityisesti, millaisia vakavia haitallisia vaikutuksia on tuella, jolla on tarkoitus tukea saneeratun yrityksen liiketoimintaverkon perustamista. V ESPANJAN HUOMAUTUKSET (28) Espanja esitti huomautuksensa muodollisesta tutkintamenettelystä 6 päivänä lokakuuta 1998, 17 päivänä helmikuuta 1999, 7 päivänä huhtikuuta 1999, 21 päivänä syyskuuta 2000, 25 päivänä syyskuuta 2000, 8 päivänä marraskuuta 2000, 10 päivänä marraskuuta 2000 ja 30 päivänä tammikuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. a) Vuoden 1994 pääomankorotus (29) Espanjan viranomaiset vahvistavat, että vuoden 1994 pääomankorotusta olisi pidettävä voimassa olevana tukena perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti. (30) Espanjan viranomaisten esittämien todisteiden mukaan tämä pääomankorotus oli tarkoitettu korvaamaan vajetta riippumattomassa rahastossa, jota käytetään varhaiseläkkeellä olevien työntekijöiden eläkeoikeuksien hallinnoimiseen. Tämä vaje koski 1025 työntekijää, jotka olivat jääneet varhaiseläkkeelle yrityksestä vuosina 1983-1987. Tästä oli neuvoteltu ammattiyhdistysten kanssa vuonna 1983 ja ostoa koskeva sopimus allekirjoitettiin 15 päivänä helmikuuta 1984 lähes kaksi vuotta ennen Espanjan liittymistä Euroopan yhteisöön. Espanjan valtion kokonaan omistaman holdingyhtiö, kansallinen teollisuusinstituutti (Instituto Nacional de Industria, INI) oli ennalta hyväksynyt sopimuksen 14 päivänä helmikuuta 1984. INI oli TENEOn ja SEPIn edeltäjä ja otti vastatakseen tästä varhaiseläkejärjestelmästä aiheutuvista kustannuksista. Tähän INI varasi rahoitussuunnitelmassaan alustavasti 12000 miljoonaa pesetaa (72,12 miljoonaa euroa). BWE oli tuolloin käytännöllisesti katsoen maksukyvytön, ja tämä heikko tilanne vaikutti sen tulokseen. (31) Tammikuun 14 päivänä 1986 perustettiin riippumaton rahasto erään vakuutusyhtiön yhteyteen. INI maksoi tuolloin rahastoon 12559 miljoonaa pesetaa (75,48 miljoonaa euroa), joka vastasi vakuutusyhtiön alustavaa arviota vuonna 1984 sovitun varhaiseläkejärjestelmän kustannuksista. Tämä arvio perustui mainittua järjestelmää mahdollisesti hyödyntäviä työntekijöitä koskevien tietojen keskiarvoon. (32) Vuoden 1986 lopussa vakuutusyhtiö ilmoitti, että järjestelmää varten tarvittava rahoitusosuus on lopullisissa laskelmissa 19661 miljoonaa pesetaa (118,16 miljoonaa euroa), kun laskelmat perustuvat kutakin varhaiseläkkeelle siirtynyttä työntekijää koskeviin tietoihin. Ottaen huomioon yrityksen rahoitusaseman INI päätti olla kattamatta tuolloista 7102 miljoonan pesetan (41,68 miljoonan euron) vajetta. (33) Vuonna 1992 INIstä tuli julkinen yritys ja se sai uuden nimen TENEO. Vuonna 1993 TENEO selvitti edeltäjänsä rahoitussitoumuksia ja päätti kattaa rahaston vajeen, jota INI ei ollut vielä maksanut. Tämän vuoksi TENEO pyysi vakuutusyhtiötä laskemaan tarvitun määrän uudelleen. Uusien laskelmien mukaan rahoitustarve oli 10860 miljoonaa pesetaa (65,27 miljoonaa euroa). Laskelmat perustuivat siihen, että 1025 työntekijää jäi varhaiseläkkeelle, josta oli sovittu vuonna 1984. Rahoitustarpeen kasvu johtui eläkerahastoissa sovellettaviin teknisiin muuttujiin tehdyistä muutoksista, joista oli säädetty niitä koskevassa lainsäädännössä. Toisin kuin vuonna 1986 tehdyissä alustavissa laskelmissa uusissa laskelmissa sovelletaan uusia kuolleisuustaulukoita, joissa elinajanodote on pidempi ja laskentakorko pienempi, mikä vastaa markkinakorkojen laskusuuntausta. (34) Rahoitustarpeen kattamiseksi TENEO maksoi BWE:lle 29 päivänä heinäkuuta 1994 10000 miljoonan pesetan (60,1 miljoonan euron) suuruisen pääomankorotuksen, joka on muodollisen tutkintamenettelyn kohteena. BWE siirsi samanaikaisesti saman määrän eläkerahastoon. b) Rakenneuudistus (35) Ilmoitus vuoden 1997 pääomankorotuksesta sisälsi myös BWE:n tuotantotoimintaa koskevan laajan rakenneuudistusohjelman. Tämän ohjelman mukaan BWE on uudistanut kaiken yksityistettävän liike- ja tuotantotoimintansa strategian. (36) Strateginen suunnitelma perustui tilanteen yksityiskohtaiseen analyysiin ja energiantuotannon markkinoiden näkymiin sekä BWE:n mahdollisuuksiin näillä markkinoilla. BWE:n tulevaisuuden strategisessa arvioinnissa pääteltiin, että yrityksen olisi keskityttävä avaimet käteen -toimituksiin ja otettava paikkansa markkinoilta lähinnä energiantuotantolaitoksille monimutkaisia järjestelmäkokonaisuuksia toimittavana toimittajana ja keskityttävä Euroopan unionin ulkopuolisiin markkinoihin. (37) Edellä mainitun perusteella BWE päätti a) lujittaa asemaansa avaimet käteen -periaatteella toimitettavien laitosten toimittajana ja tukea tätä toimintaa vähentäen samalla toimintaa yrityksen muilla, perinteisillä aloilla; b) saneerata koko liike- ja tuotantotoimintansa ja luoda uudenlaisia tuoteyhdistelmiä, joiden pääpaino on avaimet käteen -toimituksissa; c) soveltaa useita pikaisesti toteutettavia tehokkaita toimenpiteitä ja toteuttaa useita poliittisesti kiireellisiä toimenpiteitä yrityksen toiminnan kaikilla alueilla tavoitteena mukauttaa tuotantokapasiteetti strategisen suunnitelman tavoitteita vastaavaksi, vähentää kustannuksia ja parantaa kilpailukykyä. (38) Rakenneuudistustoimenpiteisiin kuuluvat tuotantokapasiteetin vähentäminen 23 prosentilla ja työvoiman vähentäminen 28 prosentilla. Työvoiman vähentämisessä onnistuttiin varhaiseläkejärjestelmän avulla. Vuosina 1997-1999 yrityksestä jäi varhaiseläkkeelle 423 työntekijää. Samaan aikaan sovellettiin muita toimenpiteitä henkilöstökustannusten vähentämiseksi tai tuottavuuden lisäämiseksi. Tällaisia toimenpiteitä olivat palkkojen jäädyttäminen, korvausten tiukka valvonta, vuotuisten työpäivien määrän säilyttäminen, joustavuuden soveltaminen kaikilla tasoilla, liikkuvuus yrityksen sisällä, pätevyysvaatimusten ja koulutuksen monipuolistaminen, toimintaryhmiin perustuvan työskentelytavan käyttöönotto jne. Lisäksi BWE otti käyttöön uuden toimintalinjan, jonka tavoitteena on parantaa sopimustentekoa, laati laatusuunnitelman tarkoituksenaan siirtyä kokonaisvaltaiseen laatujohtamiseen keskipitkällä aikavälillä ja perusti osaston erityisesti sopimuksiin liittyvää varainhoitoa varten tavoitteenaan vähentää niiden aiheuttamaa taloudellista rasitusta. BWE myös kevensi yrityksen organisaatiota ja järkeisti sen toimintaa. (39) Henkilöstön vähentäminen maksoi 11651 miljoonaa pesetaa (70 miljoonaa euroa), joka katettiin osittain 10000 miljoonan pesetan (60,1 miljoonan euron) suuruisella pääomankorotuksella. (40) BWE:n strategisessa rakenneuudistussuunnitelmassa oli olennaista yrityksen yksityistäminen, johon Espanjan hallitus oli sitoutunut ilmoittaessaan vuoden 1997 pääomankorotuksesta. (41) Tämän sitoumuksen mukaisesti Espanjan viranomaiset aloittivat BWE:n yksityistämisen vuoden 1997 viimeisellä neljänneksellä. Yksityistämisaikataulu kuitenkin lykkääntyi merkittävästi, koska ensimmäinen ostajaehdokas, Kvaerner-yhtymä, luopui hankkeesta juuri, kun kauppakirja oli tarkoitus allekirjoittaa. SEPI oli allekirjoittanut aiesopimuksen Kvaernerin kanssa huhtikuussa 1998. Neuvottelujen jälkeen Kvaerner-yhtymä sopi, että ostosopimus allekirjoitettaisiin heinäkuussa 1998. Heinäkuussa Kvaerner pyysi lykkäystä syyskuulle. Syyskuussa se kieltäytyi allekirjoittamasta sopimusta. Kvaernerin rahoitusvaikeuksista ei tiedetty ennen huhtikuuta 1999, jolloin se ilmoitti laajoista uudelleenjärjestelyistä, myös vetäytymisestä eri markkinoilta. Tämän vastoinkäymisen jälkeen Espanjan viranomaiset aloittivat yksityistämisprosessin uudelleen heti marraskuussa 1998. (42) Espanjan viranomaisten mukaan vuonna 1999 ilmoitettu uusi 41000 miljoonan pesetan (246,4 miljoonan euron) pääomankorotus on väliaikainen toimenpide, jota SEPIn oli sovellettava, jotta BWE:n yksityistäminen ja rakenneuudistus voitaisiin toteuttaa. Toimenpiteen tarkoituksena oli palauttaa BWE:n omat varat, joita tappiot olivat pienentäneet, Espanjan kauppaoikeuden edellyttämälle vähimmäistasolle, jotta se pystyisi jatkamaan toimintaansa ja rahoittamaan vielä 500 työntekijän vähentämisen. Työntekijöiden vähentämistä vaativat kolme mahdollista ostajaa, jotka oli valittu, kun yksityistämismenettely aloitettiin uudelleen. (43) Yksityistämisen lykkääminen oli heikentänyt BWE:n taloudellista tilannetta ja sen tilauskanta oli pienentynyt. Vuoden 1998 lopussa BWE:n vuoden taloudellinen tulos oli 15300 miljoonaa pesetaa (91,95 miljoonaa euroa) tappiollinen, koska vuoden 1998 kirjanpitoon oli kirjattu 16509 miljoonan pesetan (99,22 miljoonan euron) varaus ylimääräisiä kuluja varten. Ne liittyivät työvoiman aikaisempaan vähentämiseen. Vastaavasti arvioitiin, että tulevaan 500 työntekijän vähentämiseen tarvitaan 24500 miljoonaa pesetaa (147,25 miljoonaa euroa). (44) Helmikuussa 2000 ennalta valittujen ostajaehdokkaiden kanssa käydyissä neuvotteluissa Espanjan viranomaiset päättivät myydä BWE:n Babcock Borsig AG:lle. SEPI allekirjoitti 9 päivänä helmikuuta 2000 sopimuksen Babcock Borsig AG:n (jäljempänä "BB") kanssa. (45) BB oli esittänyt Espanjan viranomaisille osana ostotarjoustaan toimintasuunnitelman, joka täydensi BWE:n toistaiseksi toteuttamia rakenneuudistustoimenpiteitä. Tämän toimintasuunnitelman mukaan NewCo:lle siirretyt toimet syventävät rakenneuudistusta keskittymällä tiettyihin palveluihin ja tuotteisiin sekä maantieteellisesti rajatumpaan alueeseen ja vähentämällä kapasiteettia edelleen(4). (46) NewCo:n on tarkoitus omaksua Babcock Borsig Power GmbH:n (BBP) yleinen strategia. BBP on Babcock Borsig -konsernin tytäryhtiö, joka toimii energiantuotannon ja ympäristöteknologian aloilla. NewCo käyttää toiminnassaan nimeä Babcock Borsig Power España (BBPE). BBPE toimii alueellisena osaamiskeskuksena (Centro Regional de Competencia, CRC) Iberian niemimaan, Latinalaisen Amerikan ja Pohjois-Afrikan markkinoilla. (47) Toimintasuunnitelma perustuu myyntialueiden kysynnästä tehtyyn markkinatutkimukseen ja yksityiskohtaiseen arviointiin BWE/NewCo:n kilpailukyvystä ennen ostoa. NewCo/BBPE voi käyttää BBP:n kaikkia tuotteita ja kaikkea teknologiaa. Mukauttaessaan toimintaansa paikallismarkkinoiden kysyntään NewCo/BBPE ei ole aikaisemmalla tavalla riippuvainen muiden yritysten kanssa tehdyistä lisenssisopimuksista vaan voi käyttää oman konserninsa teknologiaa toimintansa perustana. (48) Uusissa tuotteissa keskitytään avaimet käteen -hankkeiden toteuttamiseen ja hallintaan. Alueellisen osaamiskeskuksen eli BBPE: [...](5) Useimmat näistä tuotteista toimitetaan avaimet käteen -periaatteella ja loput yhteisyritysten tai yhteistyösopimuksen allekirjoittaneiden yritysten välityksellä. (49) BBP on laatinut viisivuotisen investointisuunnitelman NewCo:lle siirretyn toiminnan uudelleen käynnistämiseksi. Suunnitelman kokonaisrahoitustarve on 135,5 miljoonaa euroa, ja se jakautuu neljään pääluokkaan, joita ovat liiketoiminnan uudelleen käynnistäminen, tietotekniikka, kiinteistöt ja koneet sekä pääomasijoitukset(6). (50) Kun arvioidaan, millaisen markkinaosuuden kukin tuotantolinja voi saada Espanjassa sijaitsevan alueellisen osaamiskeskuksen kattamilla alueilla, NewCo:n toivotaan pääsevän tavallisena vuotena 250 miljoonan euron vuotuiseen liikevaihtoon, joka jakautuu seuraavasti: [...] Vienti on yhteensä 20 %. Tällaisella liikevaihdolla NewCo/BBPE työllistää 650 henkilöä. (51) Tilauskannan viisivuotisennuste ja NewCo/BBPE:n voitot ja tappiot esitetään seuraavassa taulukossa. Taulukko 1 >TAULUKON PAIKKA> Taulukossa 1 esitetään tulot ennen kuin siitä on poistettu korot, verot, poistot ja kuoletukset. Kyse on siis tuloista, jotka NewCo/BBPE:n odotetaan saavan ennen kuin se maksaa mukauttamiskustannuksia 100 miljoonaa euroa sekä koulutuksesta ja investoinneista aiheutuvia kustannuksia 95 miljoonaa euroa niin kuin SEPI on sopinut yksityistämissopimuksissa. (52) Taulukossa 2 esitetään, kuinka suurta kassavirtaa NewCo:n toiminnasta odotetaan ennen valtiontukea. Taulukko 2 >TAULUKON PAIKKA> VI ARVIOINTI TUESTA a) Yhteenveto toimenpiteistä (53) Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn kohteena oleva rahoitustuki on yhteensä 875,1 miljoonaa euroa. Taulukossa 3 esitetään yhteenveto rahoitustuesta, millaisista tuista on kyse, tukien määrät ja mihin niitä on käytetty. Taulukko 3 >TAULUKON PAIKKA> b) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukainen tuki (54) Sekä BWE:n omistaja vuonna 1994 eli TENEO että sitä seuraava nykyinen osakkeenomistaja SEPI ovat Espanjan valtion kokonaan omistamia holdingyhtiöitä. Näin ollen niiden varat ovat valtion varoja. (55) Komissio soveltaa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta määrittääkseen, sisältyykö julkiselle yritykselle myönnettyyn valtion rahoitukseen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kappaleessa tarkoitettua tukea. Jos vastaus on myönteinen, tuen määrä on määriteltävä. Valtion varojen myöntäminen yrityksille pääomankorotuksina voi sisältää valtiontukea, silloin kun kyseistä rahoitusta annetaan tilanteessa, jota tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja ei hyväksyisi. Vastaavasti kun yrityksen taloudellinen tilanne (erityisesti sen velan rakenne ja määrä) on sellainen, että sijoitetusta pääomasta ei voida odottaa normaalia tuottoa (osinkoa tai pääomavoittoa) kohtuullisessa ajassa. Komissio vahvisti tämän periaatteen tiedonannossaan(7) ETY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/ETY(8) 5 artiklan soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin. Tiedonannossa muistutetaan jäsenvaltioita tästä periaatteesta, jota sovelletaan määritettäessä, sisältyykö tällaisiin valtion toimenpiteisiin tukea. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut nämä periaatteet vakiintuneessa oikeuskäytännössään. Tavoitteenaan määrittää, sisältääkö pääomankorotus valtiontukea, yhteisöjen tuomioistuin on osoittanut, että on tutkittava, olisiko kyseinen yritys voinut saada rahoitusta pääomamarkkinoilta. Silloin kun on todisteita, joiden mukaan tuensaaja ei olisi selviytynyt ilman julkista rahoitusta, koska se ei olisi saanut tarvitsemaansa pääomaa yksityiseltä sijoittajalta avoimilla markkinoilla, voidaan päätellä, että toimenpide on valtiontukea. (56) Komission käytössä olevien tietojen mukaan valtion holdingyritykset TENEO ja SEPI päättivät antaa BWE:n käyttöön mainittua julkista rahoitusta ottamatta huomioon mahdollisuutta saada riittävää tuottoa sekä sitä, että BWE ei olisi voinut saada kyseistä rahoitusta pääomamarkkinoilta. (57) Vuoden 1994 pääomankorotuksen tavoitteena oli rahoittaa vuonna 1984 sovitusta henkilöstön vähentämisestä johtuvat ylimääräiset kulut, joista BWE ei kyennyt selviytymään yksin heikon taloudellisen tilanteensa vuoksi. Yksityinen sijoittaja ei olisi myöntänyt tällaista rahoitusta BWE:lle, koska se ei ollut toteuttanut tehokkaita rakenneuudistustoimia yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi. Tuolloin tällaisia toimia ei ollut edes suunniteltu. BWE:n rakenneuudistusta koskevan päätöksen teki vasta sen viimeinen osakkeenomistaja eli Espanjan valtio vuoden 1997 lopussa, kun se esitti komissiolle rakenneuudistussuunnitelmansa, jossa olennaista oli yrityksen yksityistäminen. (58) Vuosien 1997 ja 1999 pääomankorotuksista sekä yksityistämissopimusten mukaisesti sovituista varoista päätettäessä tavoitteena oli tukea BWE:n rakenneuudistusta ja helpottaa sen yksityistämistä. Näissäkään toimissa ei noudatettu periaatetta, jonka mukaan yksityisen sijoittajan vaatimukset olisi täytettävä, eikä valtio voinut odottaa normaalia tuottoa BWE:hen tekemistään investoinneista. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja ei olisi sijoittanut yritykseen, joka oli tarkoitus myydä ja joka oli vakavien taloudellisten vaikeuksiensa vuoksi konkurssin partaalla ja jonka markkina-arvo olisi tämän vuoksi todennäköisesti arvioitu negatiiviseksi. Tällaisissa olosuhteissa yksityinen sijoittaja olisi antanut BWE:n joutua vararikkoon. (59) Tästä huolimatta, BWE:tä koskevat erityisolosuhteet tuntien ja tavoitteenaan edistää konkurssikypsän BWE:n myyntiä ja rakenneuudistusta TENEO, SEPI ja Espanjan valtio, joka oli viime kädessä BWE:n omistaja, päättivät myöntää varoja BWE:n rakenneuudistukseen ja sen yksityistämisen mahdollistamiseksi. Ilman näitä varoja BWE:n olisi täytynyt vastata itse kaikista rakenneuudistuksen kustannuksista, ja se olisi maksukyvyttömyytensä vuoksi ajautunut konkurssiin. (60) Määrittäessään tuen osuutta näissä yksityistämissopimuksissa komissio toteaa, että ainoa tuotto, jota valtio voi käteissuorituksille odottaa, oli NewCo:n ostajan kyseisen yrityksen osakepääomasta esittämä tarjous. Näin ollen valtion käteissuoritukset ja ostajan maksama hinta liittyvät toisiinsa. Babcock Borsig ei olisi sitoutunut maksamaan 45 miljoonaa euroa NewCo:n osakkeista, jos valtio ei olisi suorittanut NewCo:lle 250 miljoonan euron käteismaksua. Kun tavoitteena on määrittää yksityistämissopimuksiin sisällytetyn nettotuen määrä, NewCo:n osakkeiden hinta, 45 miljoonaa euroa, on näin ollen vähennettävä niistä suuremmista käteismaksuista, jotka valtio suorittaa NewCo:lle tämän perustamisen jälkeen. (61) Lopuksi on huomautettava, että komissio katsoo, että NewCo:n osakkeiden 45 miljoonan euron myyntihinnan määrittämiseen ei sisälly muuta tukea. BWE:n toimintaa vastaava 463,5 miljoonan euron "negatiivinen nettohinta" määräytyi tarjouspyyntömenettelyssä, jossa mikään muu taho ei ollut valmis tarjoamaan valtiolle parempia nettoehtoja. Kaikki muut BWE:sta tehdyt tarjoukset olivat valtion kannalta huonompia. (62) Näin ollen tuki, jonka Espanja on myöntänyt ja jonka se aikoo myöntää BWE:lle on yhteensä 830,1 miljoonaa euroa. (63) Kilpailu on kovaa energiantuotannon ja ympäristöteknologian aloilla, varsinkin avaimet käteen -hankkeissa, joissa yritykset kilpailevat maailmanlaajuisesti suurista tilauksista. BWE oli Espanjan suurin tämän alan tuottaja. Se vei tuotannostaan noin 50 % kilpaillen muiden yhteisön tuottajien kanssa. NewCo, joka on osa Babcock Borsig -yhtymää, jatkaa yhtenä Espanjan suurimmista tuottajista ja kilpailee myös ulkomaisilla markkinoilla, jonne se aikoo viedä noin 20 % tuotannostaan. (64) Näin ollen arvioinnin kohteena oleva valtiontuki, jonka nettoarvo on yhteensä 830,1 miljoonaa euroa, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. c) Vuoden 1994 pääomankorotuksen oikeudellinen asema (65) Espanjan viranomaisten toimittamista tiedoista käy ilmi, että vuoden 1994 pääomankorotuksella täydennetään sitoumusta, jonka INI teki vuonna 1984 lähes kaksi vuotta ennen Espanjan liittymissopimuksen voimaantuloa. Ensimmäinen pääomankorotus suoritettiin kuitenkin vasta vuonna 1986. (66) Näin ollen vuoden 1994 pääomankorotusta on pidettävä voimassa olevana tukena perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti. d) BWE:n rakenneuudistus: pitkä ainutkertainen menettely (67) Komissio katsoo, että tässä on kyseessä useita valtion toimenpiteitä, jotka on toteutettu useiden vuosien aikana. Näin ollen on tarpeen määrittää, muodostavatko komissiolle ilmoitetut toimenpiteet sarjan toisistaan riippumattomia ja erillisiä rakenneuudistustoimia vai onko kyseessä yksi pitkäaikainen rakenneuudistus. Toisin sanoen komission on tutkittava, onko suoritettava useita arviointeja vai onko valtion toimenpiteitä arvioitava yhtenä kokonaisuutena. (68) Lähtökohtana on Espanjan viranomaisten vuonna 1997 tekemä ilmoitus BWE:n hyväksi tehdystä pääomankorotuksesta, johon liittyi laaja rakenneuudistusohjelma. Tämän ohjelman mukaan BWE:n oli määrä saneerata strategisesti kaikki yksityistettävä liike- ja tuotantotoiminta, keskittyä avaimet käteen -toimituksiin ja vähentää toimintaa muilla yrityksen perinteisillä aloilla. Ehdotettiin useita tehokkaita toimenpiteitä, joiden tavoitteena oli mukauttaa tuotantokapasiteetti strategisen suunnitelman tavoitteita vastaavaksi ja parantaa kilpailukykyä. Lisäksi olennaisena osana strategista suunnitelmaa Espanjan hallitus ilmoitti komissiolle virallisesta päätöksestään yksityistää BWE Espanjan julkisen sektorin uudenaikaistamissuunnitelman mukaisesti. (69) Ilmoituksen mukaisesti Espanjan viranomaiset aloittivat BWE:n yksityistämisen kansainvälisellä tarjouspyynnöllä. Samaan aikaan BWE saneerasi toimintaansa ja vähensi kapasiteettiaan. Yksityistämisaikataulu kuitenkin lykkääntyi huomattavasti, kun Espanjan viranomaisten valitsema ensimmäinen ostajaehdokas vetäytyi kaupasta. Tämän vastoinkäymisen jälkeen Espanjan viranomaiset aloittivat yksityistämisprosessin uudelleen. (70) Vuoden 1999 pääomankorotus on väliaikainen toimenpide. Se maksettiin vain osittain, jotta BWE:n omat varat saatiin nostettua lakisääteiselle vähimmäistasolle. Sen ansiosta BWE pystyi jatkamaan toimintaansa siihen asti, kunnes se löysi uuden ostajan ja kunnes yksityistäminen saatiin päätökseen. (71) Yksityistämissopimuksiin sisältyvä tuki on ylimääräistä tukea, joka oli tarpeen BWE:n yksityistämiseksi ja sen rakenneuudistuksen toteuttamiseksi vuonna 1997 ilmoitetun alkuperäisen suunnitelman mukaisesti. On syytä huomauttaa, että BWE:n esittämä rakenneuudistussuunnitelma noudattaa ensimmäisiä tuotantotoimenpiteitä, joita SEPI on soveltanut vuodesta 1997, ja on jatkoa niille. Sen jälkeen kun NewCo siirtyy Babcock Borsigille, NewCo keskittyy tiettyihin palveluihin ja tuotteisiin, maantieteellisesti rajatumpaan alueeseen ja vähentää kapasiteettia edelleen. (72) Komissio katsoo, että vuosien 1997 ja 1999 pääomankorotukset sekä yksityistämissopimukset ovat vuonna 1997 ilmoitetun teollisuuden rakenneuudistusohjelman mukaisia ja osa yhtä rakenneuudistusprosessia, jonka toteuttamiseen on mennyt Espanjan viranomaisista riippumattomista syistä enemmän aikaa kuin alunperin suunniteltiin. Näin ollen kaikkien tämän rakenneuudistusprosessin hyväksi suoritettujen tässä mainittujen valtion toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava yhtenä kokonaisuutena. (73) On syytä huomauttaa, että menettelyn laajentaminen koskemaan vuoden 1999 pääomankorotusta liittyy nimenomaan tarpeeseen arvioida toimenpiteitä kokonaisuutena. Komissio vahvisti asiaa koskevan päätöksensä 12 kappaleessa seuraavaa: "Tässä vaiheessa vaikuttaa siltä, ettei uusi tuki sovellu yhteismarkkinoille. Uutta pääomankorotusta käytetään rahoittamaan toimenpiteitä, joilla BWE:n työntekijöiden määrä mukautetaan tasolle, joka paremmin vastaa yrityksen tulevaa pienempää markkinaosuutta. Nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan yksin näytä riittävän palauttamaan yrityksen pitkän aikavälin kannattavuutta. Kannattavuus voidaan varmistaa ainoastaan kaupallisella, teollisella ja teknologisella tasolla toteutettavilla lisätoimenpiteillä. Tässä tapauksessa nämä toimenpiteet riippuvat siitä, millaisen rakenneuudistusohjelman BWE:n ostaja toteuttaa valtion myytyä yrityksen. Näin ollen uuden pääomankorotuksen sekä tuen, jonka osalta menettely alunperin aloitettiin, soveltuvuus yhteismarkkinoille arvioidaan lopullisesti BWE:n ostajan toteuttaman rakenneuudistusohjelman perusteella." (74) Lisäksi laajentaessaan menettelyä toisen kerran vuonna 2000 koskemaan yksityistämissopimuksia komissio toisti, että sen asiana oli arvioida toimenpiteitä kokonaisuutena. Komissio vahvisti päätöksen viimeisessä kappaleessa seuraavaa: "Komissio muistuttaa Espanjaa, että yksi tärkeistä seikoista arvioitaessa tämän tuen ja edellisen tuen, joka myös kuuluu menettelyyn, lopullista soveltuvuutta on BWE:n rakenneuudistusohjelma, jonka ostaja saattaa päätökseen. Näin ollen Espanjaa vaaditaan toimittamaan komissiolle lopullinen rakenneuudistusohjelma, josta vielä neuvotellaan." e) Arvioinnin perusta (75) Arvioinnin kohteena olevan tuen väitetään edistävän vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistusta. Tästä syystä sen soveltuvuus yhteismarkkinoille on arvioitava yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. (76) Komissio julkaisi lokakuussa 1999(9) yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettävää valtiontukea koskevat uudet yhteisön suuntaviivat, jotka korvasivat vuoden 1994 suuntaviivat(10). (77) Muutamat näistä arvioinnin kohteena olevista valtion toimenpiteistä toteutettiin ennen uusien suuntaviivojen julkaisemista. On siis tarpeen määrittää, mitä suuntaviivoja mihinkin toimenpiteeseen sovelletaan. Vuosien 1994 ja 1997 pääomankorotuksia koskeva alkuperäinen päätös, jolla aloitettiin perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, ja päätös menettelyn laajentamisesta ensimmäisen kerran koskemaan vuoden 1999 pääomankorotusta tehtiin vuoden 1994 suuntaviivojen mukaisesti, kun taas päätös menettelyn laajentamisesta toisen kerran koskemaan yksityistämissopimuksia tehtiin vuoden 1999 suuntaviivojen mukaisesti, jotka jo olivat voimassa silloin, kun yksityistämissopimuksista ilmoitettiin. (78) Vuoden 1999 suuntaviivoissa (7.5 jakson 101 kappale) kuitenkin todetaan seuraavaa: "Komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- ja rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja näin ollen perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, a) näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki tai osa siitä on myönnetty sen jälkeen, kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä; b) tuen myöntämishetkellä voimassa olevien suuntaviivojen perusteella kaikissa muissa tapauksissa." (79) BWE:n tapauksessa 34 % (14025 miljoonaa pesetaa) vuoden 1999 pääomankorotuksesta maksettiin sääntöjenvastaisesti 28 päivänä syyskuuta 2000 eli lähes vuosi sen jälkeen kun vuoden 1999 suuntaviivat olivat tulleet voimaan 9 päivänä lokakuuta 1999. Kun otetaan huomioon, että kaikilla tähän asiaan liittyvillä valtion toimenpiteillä tuetaan yhtä pitkittynyttä rakenneuudistusta, kuten edellisessä jaksossa vahvistettiin, se, että vuoden 1999 suuntaviivojen julkaisemisen jälkeen on suoritettu erä vuoden 1999 pääomankorotuksesta tarkoittaa, että kaikki nämä valtion toimenpiteet olisi arvioitava uusien suuntaviivojen mukaisesti. (80) Vuosien 1997 ja 1999 pääomankorotusten ja yksityistämissopimusten sisältämän tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille on siis arvioitava vuoden 1999 suuntaviivojen mukaisesti. (81) Vaikka rakenneuudistustuen soveltuvuutta koskevat peruskriteerit ovat samat sekä vuoden 1994 että vuoden 1999 suuntaviivoissa, jälkimmäisiin suuntaviivoihin on lisätty uusia periaatteita, joista käy ilmi komission tiukentunut toimintalinja. Nämä uudet periaatteet ovat tuen ainutkertaisuuden periaate ja periaate, jonka mukaan tukea ei saa antaa vasta perustettujen yritysten rakenneuudistukseen. (82) Kun otetaan huomioon, että vuoden 1999 pääomankorotus tehtiin aikaisemmin vuonna 1997 myönnetyn rakenneuudistustuen lisäksi ja että yksityistämissopimusten mukaan aiotaan perustaa NewCo, jolle aiotaan myöntää uutta rakenneuudistustukea, tässä vaiheessa on tarpeen tutkia, miltä osin tähän tapaukseen sovelletaan mainittuja uusia periaatteita. f) Tuen ainutkertaisuuden edellytys (83) Vuoden 1999 suuntaviivoissa (3.2.3 jakson 48 kappale) todetaan seuraavaa: "Jos yritys on jo saanut tällaista tukea ja jos yrityksen rakenneuudistuksen toteuttamisesta tai sen toteuttamisen keskeyttämisestä on kulunut alle 10 vuotta, komissio ei yleensä hyväksy uuden rakenneuudistustuen myöntämistä lukuun ottamatta poikkeuksellisia ja odottamattomia tilanteita, joista yritys ei itse ole vastuussa." (84) Kuten edellä d jaksossa todetaan, Espanjan viranomaisten vuodesta 1997 päättämät toimenpiteet ovat osa yhtä pitkittynyttä rakenneuudistusta. Rakenneuudistusta, johon edellä mainittu edellytys viittaa, ei siis ole vielä saatu päätökseen. Näin ollen tuen ainutkertaisuuden edellytystä ei voida soveltaa BWE:n tapauksessa. g) Tukea ei saa myöntää vasta perustetuille yrityksille (85) Yksityistämissopimuksiin sisältyy NewCo:n perustaminen, BWE:n senhetkiseen toimintaan liittyvien omaisuuserien siirto NewCo:lle ja merkittävän rakenneuudistustuen myöntäminen NewCo:lle. On siis tarkasteltava, miltä osin tähän tapaukseen sovelletaan mainittua tuen myöntämisen kieltävää periaatetta. (86) Tuen myöntäminen uudelle yritykselle kiellettiin vuoden 1999 suuntaviivoissa (7 kappale), joissa todetaan seuraavaa: "Vasta perustettu yritys ei näiden suuntaviivojen mukaan ole oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma. Tämä koskee etenkin tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla yrityksen kaikki omaisuuserät." (87) Komissio katsoo, että mainittua kieltoa sovelletaan tähän tapaukseen, koska arvioinnin kohteena olevat valtion toimenpiteet ja ehdotettu rakenneuudistus ovat osa yhtä toimenpidekokonaisuutta. Vuosien 1997 ja 1999 pääomankorotukset sekä yksityistämissopimukset sisältyvät vuonna 1997 ilmoitetun tuotantotoiminnan rakenneuudistuksen käsitteeseen ja ovat osa yhtä rakenneuudistusprosessia. Yksityistämissopimuksiin sisältyvä tuki on ylimääräistä tukea, joka oli tarpeen BWE:n yksityistämiseksi ja sen rakenneuudistuksen toteuttamiseksi vuonna 1997 ilmoitetun alkuperäisen suunnitelman mukaisesti. (88) Kieltoa myöntää tukea vasta perustetulle yritykselle ei ollut suuntaviivoissa, jotka olivat voimassa silloin kun komissio alunperin aloitti 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, eikä kiellosta määrätty vuonna 1999, kun komissio laajensi menettelyä ensimmäisen kerran. (89) Toisaalta komissio esitti tämän näkemyksen tätä päätöstä valmistelevissa asiakirjoissa. (90) Laajentaessaan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä ensimmäisen kerran komissio ilmoitti, että BWE:n rakenneuudistustuen soveltuvuus yhteismarkkinoille arvioitaisiin sen rakenneuudistusohjelman perusteella, joka ostajan oli määrä esittää(11). (91) Laajentaessaan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä toisen kerran komissio katsoi, että BWE ja NewCo muodostivat yhden kokonaisuuden valtiontukea arvioitaessa. Komissio vahvisti tämän kannan käsiteltävänä olevaan tapaukseen liittyvien tosiseikkojen ja menettelyn perusteella. (92) Kun menettelyä laajennettiin toistamiseen, suuntaviivat, joissa kiellettiin tuen myöntäminen vasta perustetuille yrityksille, olivat jo voimassa. Tästä huolimatta komissio toisti kantansa siitä, että yksityistämissopimusten mukaisesti ehdotetun tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se sisältyi NewCo:lle myönnettyyn rakenneuudistustukeen, arvioitaisiin yhdessä aikaisemmin myönnetyn tuen kanssa ottaen huomioon BWE:n tuolloisen ostajan esittämä rakenneuudistusohjelma(12). (93) Komissio katsoi myös, että kaikki korvaukset asiaankuulumattomista vaikutuksista, jotka johtuvat BWE:n aikaisemmin saamasta tuesta tai BWE:lle yksityistämissopimuksissa ehdotetusta tuesta, vaikuttavat BWE:n harjoittamaan toimintaan. Komissio vahvisti asiaa koskevan päätöksensä 16 kappaleessa seuraavaa: "Komission on myös ilmoitettava, että arvioinnin tässä vaiheessa, kun BWE:n toiminta siirretään keinotekoisesti NewCo:lle ja BWE jää pöytälaatikkoyhtiöksi, jolla on huomattavat velat, Espanjan viranomaisten on edelleen noudatettava täysimääräisesti valtiontukia koskevia sääntöjä. Jos komissio päättää periä takaisin alunperin 88 artiklan 2 kohdan nojalla aloitetun menettelyn ja sen ensimmäisen laajennuksen mukaisen tuen, joka myönnettiin tuolloin BWE:lle, tuki peritään takaisin NewCo:lta. Arviointia tämän tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ei voida erottaa uusien toimenpiteiden arvioinnista, varsinkin kun uusien toimenpiteiden tavoitteena on tukea sitä toimintaa, joka siirretään NewCo:lle." h) Rakenneuudistustuen yleiset hyväksymisedellytykset (94) Komissio katsoo, että rakenneuudistustuki tukee taloudellisen toiminnan kehitystä muuttamatta kuitenkaan kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, jos se täyttää samalla vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevissa suuntaviivoissa asetetut edellytykset. Komissio voi hyväksyä rakenneuudistustuen myöntämisen ainoastaan silloin kun seuraavat edellytykset täyttyvät: i) elinkelpoisuuden palauttaminen; ii) tuen rajaaminen välttämättömään; iii) kilpailun vääristymien minimoiminen; ja iv) tuensaajan osallistuminen rahoitukseen huomattavalla osuudella. i) Elinkelpoisuuden palauttaminen (95) Vuoden 1999 suuntaviivojen(13) mukaan tuen myöntäminen edellyttää, että tuensaaja soveltaa rakenneuudistussuunnitelmaa, joka perustuu realistisiin odotuksiin, ja jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa. (96) Espanjan viranomaiset valitsivat BWE:n ostajaksi yhden maailman suurimmista pääomahyödykkeiden alalla toimivista insinööritoimistoista. Babcock Borsig AG:n (BB) vuotuinen liikevaihto on lähes 7500 miljoonaa euroa, ja se työllistää yli 44000 henkilöä. Sen osakkeenomistajien ansiosta konsernilla on vakaa rahoitusasema. Preussag AG, yksi Saksan suurimmista teollisuus- ja palvelualojen konserneista, omistaa 33 % BB:n pääomasta. Westdeutsche Landesbankin hallussa on 10 % BB:n pääomasta ja 30 % Preussagin pääomasta. Babcock Borsig Power GmbH:n (BBP) on Babcock Borsig -yhtymän tytäryhtiö, joka toimii energiantuotannon ja ympäristöteknologian aloilla. Ostettuaan aikaisemmat kilpailijansa Steinmüllerin (D), Austrian Energyn (A) ja NEM-yhtymän (NL) BBP:stä on tullut maailman viidenneksi suurin energiantuotanto- ja ympäristöteknologia-alojen yritys ABB:n, General Electricin, Siemens/Westinghousen ja MHI:n jälkeen. Sen vuotuinen liikevaihto on lähes 2500 miljoonaa euroa ja se työllistää lähes 10000 henkilöä. (97) Sen jälkeen kun BB osti NewCo:n, joka sai uuden nimen Babcock Borsig Power España (BBPE) ja joka saa taloudellista ja teknologista tukea emoyritykseltä, NewCo aikoo voittaa vähitellen kuluttajien luottamuksen. BB:n esittämän toiminta- ja liiketoimintasuunnitelman(14) mukaan tilauskannan arvo nousee 150 miljoonasta eurosta ensimmäisenä vuotena 250 miljoonaan euroon tavanomaisena vuotena yksityistämistä seuraavasta kolmannesta vuodesta alkaen. Myynti nousee myös rakenneuudistuksen yhteydessä ensimmäisen vuoden 65 miljoonasta eurosta tavoitteena olevaan 250 miljoonaan euroon neljän vuoden kuluttua yksityistämisestä. Tämän ansiosta NewCo pääsee omilleen kolmannesta toimintavuodesta lähtien ja siitä tulee kannattava kohtuullisessa ajassa. (98) NewCo:n rakenneuudistussuunnitelma perustuu yksityiskohtaiseen analyysiin sen asemasta sen omalla toimialalla. Yrityksen ennakko-odotukset ovat realistisia ja ne voidaan kohtuullisella varmuudella saavuttaa. Ne perustuvat siihen, että BWE:n nykyistä toimintaa vähennetään asteittain, mutta tehokkaasti ja välittömästi, mikä edellyttää tuotantokapasiteetin ja myös entisten kiinteiden kustannusten huomattavaa leikkaamista. Toinen tärkeä lyhyen aikavälin tavoite liittyy liiketoimintaan. NewCo/BBPE:n on vakiinnutettava asemansa, joka on tällä hetkellä vaatimaton ja heikkenevä, Espanjan markkinoilla (8 %) ja lisättävä markkinaosuuttaan Etelä-Amerikassa ja Pohjois-Afrikassa, jotta siitä tulisi kannattava. NewCo:n liittäminen BB:hen ei vaikuta laajentumishankkeelta, koska tuotanto jaetaan Babcock Borsig Power -konsernin kesken ja koska se kattaa Espanjan NewCo:n kautta, mikä vapauttaa tuotantokapasiteettia muille kuin eurooppalaisille markkinoille. BB:n NewCo/BBPE:lle laatiman tuotantosuunnitelman mukaan NewCo, joka saa käyttöönsä emoyrityksen teknologiaa, pyrkii kattamaan lämmön talteenottavien höyrykattiloiden markkinat ja saamaan niillä hyvän aseman. Nämä suhteellisen uudet markkinat ovat juuri alkaneet kasvaa Espanjassa. (99) Teknologisen tuen lisäksi emoyritys antaa NewCo/BBPE:lle taloudellista tukea, jota se tarvitsee selviytyäkseen rakenneuudistukseen liittyvistä vaikeuksista ja tullakseen kannattavaksi. BB on yksityistämissopimuksissa sitoutunut antamaan kaikkea mahdollista rahallista tukea, jota NewCo saattaa tarvita seuraavan viiden vuoden ajan, jotta sillä on jatkuvasti riittävän suuret omat varat rakenneuudistusohjelman toteuttamiseksi. Sopimusten mukaan NewCo/BBPE:lla on oltava omia varoja vähintään 20 miljoonaa euroa. (100) Näin ollen komissio katsoo, että BWE/NewCo:n rakenneuudistusohjelma täyttää elinkelpoisuutta koskevan perusteen. ii) Tuen rajaaminen välttämättömään (101) Tuen määrä ja intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi(15). (102) Espanjan viranomaiset käyttivät avointa tarjouspyyntöä, joka oli läpinäkyvä ja jossa ei ollut ehtoja, myydäkseen BWE:n. Tämä takaa, että yksityistämissopimusten mukaisesti BWE:lle ehdotettu rakenneuudistustuki on mahdollisimman pieni. Espanjan viranomaisten tarjouspyyntömenettelystä esittämistä tiedoista käy ilmi, että kaikilla yrityksillä, jotka olisivat saattaneet haluta ostaa BWE:n, oli mahdollisuus tehdä tarjous, ja että BWE myytiin parhaan tarjouksen tehneelle yritykselle. (103) Komissio on myös varmistanut, että vuosien 1997 ja 1999 pääomankorotukset, jotka tehtiin ennen yksityistämissopimuksia, eivät kattaneet tai eivät kata kustannuksia, jotka eivät liity BWE:n työvoiman huomattavaan vähentämiseen, jota ilman yrityksen kannattavuutta ei olisi voinut palauttaa. (104) Lopuksi tässä yhteydessä on otettava huomioon se, että arvioinnin kohteena olevan tuen on tarkoitus kattaa rakenneuudistuksen sosiaalikulut. Niistä 748,56 miljoonasta eurosta, jotka valtio on käyttänyt vuodesta 1997 rakenneuudistukseen, 306,5 miljoonaa euroa (40,9 %) on periaatteessa tarkoitettu varhaiseläkejärjestelmien rahoittamiseen(16). (105) Vuoden 1999 suuntaviivojen(17) mukaan komissio suhtautuu myönteisesti rakenneuudistuksen sosiaalikulut kattavaan tukeen, koska siitä saatava taloudellinen hyöty kohdistuu myös muihin kuin tuensaajayritykseen, varsinkin silloin kun tuki on tarkoitettu työntekijöille, joihin rakenneuudistustoimenpiteet kohdistuvat. Tätä tukea määritettäessä ei tarvitse ottaa huomioon sitä, millaisia toimenpiteitä saatetaan joutua toteuttamaan, jotta vältetään kilpailun vääristyminen(18). iii) Kilpailun vääristymien minimoiminen (106) Rakenneuudistustuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille arvioitaessa komission on huolellisesti tarkasteltava, voiko tuki vaikuttaa haitallisesti kilpailijoihin(19). Tässä tarkastelussa on otettava huomioon tukitoimenpiteiden kaikki mahdolliset yksittäiset ja yleiset vaikutukset, joita ei voida hyväksyä. Komissio voi määrätä toimenpiteistä tuen mahdollisesti aiheuttamien haitallisten kilpailuvaikutusten lieventämiseksi. Yksittäisten tukien vaikutukset (107) NewCo:n myynti parhaan tarjouksen tehneelle yritykselle avoimen ja läpinäkyvän tarjouskilpailun kautta ilman ehtoja takaa, että tässä yhteydessä yksityistämiseen ja rakenneuudistukseen myönnetty tuki on mahdollisimman pieni. Tästä huolimatta menettely ei takaa, etteikö tuki saattaisi aiheuttaa yksittäisiä haitallisia vaikutuksia. (108) Yhteensä 366,6 miljoonan euron (44,2 % arvioinnin kohteena olevasta koko tuesta)(20) suuruiset pääomankorotukset BWE:n hyväksi ovat kattaneet tai kattavat rakenneuudistuksen sosiaalikulut, minkä lisäksi Espanjan viranomaiset aikovat käyttää 258,5 miljoonaa euroa (31,1 %) BWE:n lopettamisesta syntyneen alijäämän sekä aikaisemmista sopimuksista johtuvien odottamattomien kulujen kattamiseksi. Tällaista tukea, jonka on tarkoitus korvata BWE:n aikaisempi taloudellinen rasitus, maksetaan joko selvitystilassa olevalle BWE:lle, joka jää pöytälaatikkoyhtiöksi, tai NewCo:lle sen esitettyä todisteet aikaisemmista sopimuksista johtuvista tappioista. Tässä tilanteessa tämä yksittäinen tukitoimenpide tuskin aiheuttaa haitallisia vaikutuksia kilpailijoille. (109) Lisäksi NewCo:lle maksetaan 110 miljoonaa euroa (13,3 %) tukea toiminnan edellyttämän käyttöpääoman (10 miljoonaa euroa) rahoittamiseksi osittain ja ensimmäisten kolmen toimintavuoden aikana syntyvän kassavirran vajauksen (100 miljoonaa euroa) korvaamiseksi. Jotta tästä tukitoimenpiteestä ei aiheutuisi epätoivottuja vaikutuksia, se ei saa olla suurempi kuin NewCo:n kirjaama varsinainen kassavirran vajaus. Näin ollen komissio pitää tarpeellisena asettaa ehdon, jonka mukaan NewCo:n on todistettava, että se todella on kirjannut mainitun kassavirran vajauksen. (110) Yksityistämissopimusten mukaan Espanjan viranomaiset maksavat 95 miljoonaa euroa (11,4 %) tukea niille investoinneille, jotka NewCo:n on tehtävä. (111) Taulukossa 4 esitetään 135,5 miljoonan euron suuruinen viisivuotisinvestointisuunnitelma, jonka BB on sitoutunut toteuttamaan yksityistämissopimuksen mukaisesti niin kuin sopimuspuolet lopuksi sopivat. Määrä jakautuu investointitavoitteiden mukaisesti. Taulukko 4 >TAULUKON PAIKKA> (112) Investointisuunnitelman yksityiskohtaisesta arvioinnista käy ilmi, että otsikoiden "Liiketoiminnan uudelleen käynnistäminen", "Tietotekniikka" ja "Kiinteistöt ja koneet" mukaiset tuetut menot on tarkoitettu lähinnä NewCo:n tuotantotoiminnan perustan uudelleen järjestämiseen, kun taas otsikon "Muut investoinnit" mukaiset 32,5 miljoonan euron menot ovat NewCo:n pääomasijoituksia sellaisten yhteisyritysten perustamiseksi, joiden kautta se aikoo tehdä hankesopimuksia. NewCo:n tarkoituksena on saada suurin osa liikevaihdostaan näiden sopimusten kautta. (113) Pääomahyödykkeiden alalla avaimet käteen -hanketoiminta on yksi NewCo:n dynaamisimmista aloista ja se aikoo saada 32 % liikevaihdostaan tältä alalta. Hallinnoidakseen näitä hankkeita sopimuspuolet perustavat yleensä yhteisyrityksen, joka huolehtii hankkeen kaikista eri vaiheista: neuvottelut mahdollisten asiakkaiden kanssa, tarjouksien ja tilausten tekeminen, rakentamisen rahoitus, takuuaika ja joissakin tapauksissa tilauksesta riippuen sopimuksen kohteena olevan hankkeen huolto ja toiminta. Näiden yhteisyritysten yhtiömuoto voi olla esim. tilapäinen yhteenliittymä tai kaupallinen etuyhtymä. Hankkeen pääasiallinen sopimuspuoli yleensä perustaa yhteisyrityksen ja johtaa sitä. Yhteisyrityksen toimintaan osallistuvat myös toimittajat ja alihankkijat. (114) Toisin kuin muut investointisuunnitelmassa mainitut tuen kohteet NewCo:n sijoitus yhteisyritysten pääomaan liittyy läheisesti markkinoiden toimintaan. Nämä yhteisyritykset ovat osa yrityksen liiketoimintapolitiikkaa ja niiden on tarkoitus tehdä sopimuksia ja hallinnoida saatuja hankkeita. Jos valtio antaisi rahoitusta näihin sijoituksiin, se antaisi kilpailijoiden kannalta epäoikeudenmukaista liiketoimintaetua NewCo:lle, koska NewCo voisi helposti käyttää tätä tukea tekemällä kilpailijoihinsa verrattuna alhaisempia tarjouksia ja näin estää kilpailua. (115) Komissio ei näin ollen voi hyväksyä yksityistämissopimuksessa ehdotetun tuen myöntämistä pääomasijoituksia varten, varsinkaan kun kilpailun vääristymisen vaara on suuri. (116) Yksityistämissopimuksen mukaan avustuksen osuus olisi 95 miljoonaa euroa investointisuunnitelman mukaisesta 135,5 miljoonan euron rahoitustarpeesta. Tämä on kuitenkin yleisluonteinen sitoumus eikä tuen osuutta investointisuunnitelman kutakin kohtaa varten ole täsmennetty. Komission on näin ollen laskettava pääomasijoitukseen sisältyvän tuen määrä seuraavien oletusten perusteella. (117) Tässä tapauksessa tuen osuutta investointisuunnitelman kussakin kohdassa ei voida laskea suhteessa kokonaisrahoitustarpeeseen. Tällaisen olettamuksen voitaisiin epäsuorasti tulkita tarkoittavan, että kokonaistuki jakautuu tasaisesti kaikkiin kohtiin. Tällainen lähtökohta ei kuitenkaan olisi oikeudenmukainen tiettyjen investointisuunnitelman kohtien kannalta, kuten koulutusmenojen osalta, kun otetaan huomioon, että komissio hyväksyy koulutustuelle yleensä muita korkeamman intensiteetin. (118) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta koulutustukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 68/2001(21) mukaan yleisluonteiseen koulutukseen myönnettävän, poikkeuksen saaneen tuen intensiteetti on 82 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisilla aluetukeen oikeutetuilla alueilla, kuten Baskimaassa, sijaitseville suuryrityksille 55 %. Investointisuunnitelman kohta "Liiketoiminnan uudelleen käynnistäminen" käsittää teknologiaa, projektinhallintaa, sertifiointia ja kieliä koskevia yleisiä koulutustoimia yhteensä [...] miljoonan euron edestä. Koulutus on olennaista rakenneuudistuksen onnistumiselle, kun otetaan huomioon erityisesti se, että BWE:n työntekijöiden taitoja on parannettava ja ajantasaistettava. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa on kohtuullista hyväksyä 650 työntekijän (jotka NewCo ottaa palvelukseensa) jo mainittujen yleisten koulutustoimien kustannusten rahoittaminen kokonaan bruttomääräisenä, jotta voidaan laskea yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen osuus. (119) Investointisuunnitelmaan on myös kirjattu [...] miljoonaa euroa toimenpiteisiin, joiden avulla on tarkoitus voittaa asiakkaiden luottamus. Tällaisia toimenpiteitä ovat koulutustilaisuudet ja seminaarit, joita järjestetään työntekijöiden, johdon, toimittajien ja alihankkijoiden kanssa ja joissa esitellään Babcock Borsig -yhtymä sekä sen tuotteet ja teknologia. Lisäksi alan erikoislehdistössä järjestetään uusi yritystä ja sen tuotteita esittelevä mainoskampanja. Komissio pitää näitä toimenpiteitä olennaisina rakenneuudistuksen onnistumiselle ja toteaa, että niille voidaan myöntää 100 prosentin bruttotuki vaikuttamatta haitallisesti kilpailuun. (120) Muiden investointisuunnitelmassa mainittujen toimenpiteiden osuus on [...] miljoonaa euroa (= [...] - [...]), ja ne ovat tavanomaisia investointeja, jotka kirjataan NewCo:n taseeseen. Komissio katsoo, että loput ehdotetusta tuesta eli 78,5 miljoonasta eurosta (= [...] - [...]) on jaettava tasaisesti muiden toimenpiteiden kesken, jotta voidaan laskea tuen määrä, joka vastaa 32,5 miljoonan euron investointia yhteisyrityksiin. (121) Edellä mainitut oletukset huomioon ottaen sääntöjenvastaista pääomasijoitusta vastaava tuki nousee 21,44 miljoonaan euroon, jota Espanjan viranomaiset eivät saa maksaa NewCo:lle. Tuen kohteena olevan rakenneuudistuksen kokonaisvaikutus (122) Taulukossa 5 esitetään tiivistetysti BWE/NewCo:n kapasiteetin kehitys valtiontukea saaneen rakenneuudistusprosessin aikana. Taulukko 5 >TAULUKON PAIKKA> (123) Työvoiman vähentäminen ja siihen liittyvät toimenpiteet, joita BWE toteutti vuonna 1997, vähensivät yrityksen kapasiteettia huomattavasti. Verrattuna vuoteen 1996 nämä toimet vähensivät yrityksen työntekijöitä 27 % ja tuotantokapasiteettia 31 %. BB:n NewCo-yritykseen soveltamassa toimintasuunnitelmassa edellytetään, että BWE:n työvoimaa vähennetään edelleen 41 % ja tuotantokapasiteettia 20 %. Kun NewCo saa toimintasuunnitelmansa toteutettua, sillä on 57 % vähemmän työvoimaa kuin BWE:llä ja 45 % alhaisempi tuotantokapasiteetti. (124) Näistä luvuista näkyy tuottamattoman kapasiteetin poistaminen ja tappiota tuottavan toiminnan lopettaminen seuraavilla aloilla: suolanpoisto, vedenpuhdistus, teräsalan laitteistot, putkistot, voimansiirtojärjestelmät, nosturit, venttiilikomponentit, korkeapaineastiat, lämmönvaihtajat, tuliputkikattilat, keski- ja matalapaineiset neste- ja kaasusäiliöt, metallirakenteet, kevytrakenteiset kattilat, lentokenttälaitteistot jne. Tämä tarkoittaa työtilojen (49700 m²) poistamista käytöstä sekä koneiden ja laitteistojen poistamista käytöstä tai myymistä. (125) NewCo:n asema markkinoilla on myös vaatimattomampi kuin BWE:n ennen rakenneuudistusta. Taulukossa 6 esitetään BWE:n työpaikkojen ja myynnin kehitys sekä NewCo:n liikevaihtoennuste viisivuotistoimintasuunnitelman mukaan. Taulukko 6 >TAULUKON PAIKKA> (126) Komissio katsoo tämän perusteella, että BWE/NewCo:n rakenneuudistusehdotuksen toteuttaminen edellyttää kapasiteetin vähentämistä merkittävästi ja markkinaosuuden rajoittamista, mikä tarkoittaa, että tuen haitalliset vaikutukset kilpailijoihin jäävät vähäisiksi. Komissio arvioi, että muita erityistoimenpiteitä ei tarvitse toteuttaa. iv) Tuensaajan huomattava osuus (127) Yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen suuntaviivojen mukaan tuen saajan ja tukea saavan yrityksen ostajan on osallistuttava huomattavasti rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen omin varoin(22). (128) Taulukossa 7 esitetään BWE:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi tarpeellisten rakenneuudistustoimenpiteiden kustannukset. Taulukossa esitetään myös valtion/SEPIn sekä Borsig/NewCo Babcockin osuus näiden toimenpiteiden rahoituksesta. Taulukko 7 >TAULUKON PAIKKA> (129) Taulukon 7 ensimmäisellä rivillä esitetään työvoiman vähentämisestä aiheutuneet kustannukset. Ne rahoitettiin vuosina 1997 ja 1999 tehdyillä pääomankorotuksilla, jotka ovat yhteensä 51000 miljoonaa pesetaa (306,5 miljoonaa euroa). (130) NewCo tarvitsee 55 miljoonan euron alkupääoman. Yksityistämissopimusten mukaan BB maksaa 45 miljoonaa euroa NewCo:n osakkeista. Valtio täydentää tätä määrää vielä 10 miljoonalla eurolla, joten NewCo saa alkupääomansa kokoon(23). (131) NewCo kirjaa 102 miljoonan euron suuruisen kassavirran vajauksen toimintansa kolmen ensimmäisen vuoden aikana. Valtio kattaa vajauksen siten, että SEPI sitoutuu myöntämään 100 miljoonaa euroa tukea yksityistämissopimusten mukaisesti. (132) NewCo:n toimintasuunnitelman mukaan investoidaan vähintään 135,5 miljoonaa euroa, joista 95 miljoonaa euroa on valtiontukea ja 40,5 miljoonaa euroa saadaan Borsig Babcockilta. Tästä huolimatta tässä päätöksessä kielletään 21,44 miljoonan euron suuruisen tuen myöntäminen pääomasijoituksiin. Näin ollen tämä määrä on vähennettävä valtion osuudesta ja lisättävä niihin kustannuksiin, jotka BB rahoittaa. On kuitenkin huomattava, että tällaiset sijoitukset ovat erittäin tärkeitä NewCo:lle, koska se aikoo saada liikevaihtonsa tulevaisuudessa niiden yritysten kautta, joihin se sijoittaa, avaimet käteen -hankkeiden markkinoilta. (133) Valtio rahoittaa BWE:n lopettamisesta aiheutuvan alijäämän kokonaan sen jälkeen, kun NewCo:lle on siirretty valitut omaisuuserät ja 650 työntekijää. Alijäämä on arviolta 210,4 miljoonaa euroa eikä se käsitä jo aikaisemmin huomioon otettujen työntejöiden irtisanomista. (134) Valtio rahoittaa myös kaikki NewCo:lle siirrettäviin sopimuksiin liittyvät lopulliset tappiot, jotka on alustavasti arvioitu 48 miljoonaksi euroksi(24). (135) Taulukon teknologiakohdassa esitetään arvio kuluista, jotka aiheutuvat teknologian siirrosta(25). Babcock Borsigin on yksityissopimusten mukaisesti siirrettävä lisenssejä ja patentteja NewCo:lle tämän vapaaseen käyttöön vähintään sen ensimmäisten viiden toimintavuoden aikana. Näin korvataan sopimukset muiden, BWE:lle tähän asti teknistä taitotietoa toimittaneiden yhtymien kanssa. (136) Tämän lisäksi BB:n pääkonttori Saksassa antaa palveluja NewCo:n käyttöön maksutta ensimmäisten viiden vuoden ajan arviolta 17,3 miljoonan euron edestä. Alueellisen osaamiskeskuksen perustaminen Espanjaan edellyttää, että NewCo:on investoidaan 20 miljoonaa euroa investointisuunnitelmassa alun perin mainittujen sitoumusten lisäksi. (137) Edellä mainitut sitoumukset huomioon ottaen voidaan yleisesti ottaen todeta, että BWE:n rakenneuudistuksen toteuttaminen on vaatinut tai vaatii yhteensä 935,2 miljoonan euron sijoittamista BWE/NewCo:on. Valtio vastaa 748,56 miljoonasta eurosta ja Borsig/NewCo Babcock 186,64 miljoonasta eurosta. Näin ollen Borsig Babcockin vastuulla on 19,96 % BWE/NewCo:n rakenneuudistuskuluista. (138) Tämän lisäksi Borsig Babcock on yksityistämissopimuksissa sitoutunut antamaan kaikkea mahdollista taloudellista tukea, jota NewCo tarvitsee, jotta sillä on jatkuvasti riittävän suuret omat varat investointisuunnitelman toteuttamiseksi. NewCo:n omien varojen vähimmäismääräksi on arvioitu 20 miljoonaa euroa, joka vastaa sen osakepääomaa. (139) Komissio katsoo, että NewCo ja sen ostaja BB ovat ottaneet vastuun rakenneuudistuksesta ja vastaavat omilla varoillaan merkittävästä osasta rakenneuudistusta. VII PÄÄTELMÄT (140) Edellisen huomioon ottaen komissio on sitä mieltä, että Espanja ei saa maksaa NewCo:lle pääomasijoitukseen käytettävää 21,44 miljoonan euron suuruista tukea, koska tämä tuki vääristäisi kilpailua ja kauppaa yhteisen edun vastaisesti, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Babcock Wilcox España SA:n 10000 miljoonan Espanjan pesetan (60,1 miljoonan euron) pääomankorotus, jonka TENEO toteutti vuonna 1994, on perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa tukea. 2 artikla Babcock Wilcox España SA:n 10000 miljoonan pesetan (60,1 miljoonan euron) pääomankorotus, jonka SEPI toteutti vuonna 1997, ja 41000 miljoonan pesetan (246,4 miljoonan euron) pääomankorotus, jonka se toteutti vuonna 1999, ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Molemmat pääomankorotukset on myönnetty sääntöjenvastaisesti perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa rikkoen lukuun ottamatta 16725:tä miljoonaa pesetaa (100,52 miljoonaa euroa), jota ei ole vielä maksettu jälkimmäisestä pääomankorotuksesta. Mainittu tuki täyttää kuitenkin perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen ja vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaiset edellytykset eli mainittu tuki soveltuu yhteismarkkinoille. 3 artikla Rahoitustoimenpiteet, jotka Espanja aikoo toteuttaa Babcock Wilcox España SA:n kanssa tehtyjen yksityistämissopimusten mukaisesti, eli a) 55 miljoonan euron käteissuoritus New Co:lle; b) 100 miljoonan euron maksu NewCo:lle sille siirrettyjen toimien mukauttamisen edellyttämien kustannusten kattamiseksi; c) 95 miljoonan euron maksu NewCo:lle Babcock Borsigin esittämässä investointisuunnitelmassa tarkoitettuja investointeja ja koulutusta varten; d) NewCo:lle siirrettyihin sopimuksiin liittyvien 8000 miljoonaksi pesetaksi (48,1 miljoonaksi euroksi) arvioitujen lopullisten tappioiden kattaminen; e) korkeintaan 18 miljoonaan euroon asti nousevien kustannusten kattaminen tilanteissa, joissa NewCo:lta vaaditaan korvausta ennen myyntiä aiheutuneesta taloudellisesta haitasta tai vahingosta, joka liittyy ympäristö-, työvoima-, verotus- tai sosiaaliturva-asioihin sekä eläkejärjestelyistä johtuviin velvoitteisiin; ja f) Babcock Wilcox España SA:n lopettamisesta syntyneen, 35000 miljoonaksi pesetaksi (210,4 miljoonaksi euroksi) lasketun alijäämän kattaminen ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista tukea. Edellä a, d, e ja f kappaleessa tarkoitetut tukitoimenpiteet, b kohdassa tarkoitettu tukitoimenpide NewCo:n ensimmäisten kolmen toimintavuotensa aikana kirjaaman varsinaisen kassavirran vajauksen määrään asti ja c kohdassa tarkoitettu tukitoimenpide 73,56 miljoonan euron enimmäismäärään asti täyttävät perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen ja vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaiset edellytykset eli mainitut tuet soveltuvat yhteismarkkinoille. 4 artikla Edellä 3 artiklan b kohdassa mainittu 100 miljoonan euron tuki NewCo:lle siirrettyjen toimien mukauttamisen edellyttämien kustannusten kattamiseksi maksetaan vasta, kun tuensaaja on esittänyt todisteet siitä, että sen kassavirrassa on todella ollut vajausta ensimmäisten kolmen toimintavuoden aikana. 5 artikla Yksityistämissopimuksissa NewCo:lle ehdotettu tuki, joka oli tarkoitus käyttää 21,44 miljoonan euron suuruiseen pääomasijoitukseen, ei täytä edellytyksiä perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamiselle. Tarkasteltavana oleva tuki ei näin ollen sovellu yhteismarkkinoille. Espanja ei siis saa myöntää tätä tukea. 6 artikla Komissiolle esitetty toimintasuunnitelma on toteutettava kokonaisuudessaan. Espanja toimittaa komissiolle vuosittain kertomuksen, joka sisältää kaikki komission tarvitsemat tiedot, jotta se voi valvoa toimintasuunnitelman soveltamista vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen 45 kohdan mukaisesti. Ensimmäinen vuosikertomus esitetään viimeistään kuuden kuukauden kuluttua päivästä, jona tämä päätös on tehty. 7 artikla Espanjan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 8 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 3 päivänä heinäkuuta 2001. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 249, 8.8.1998, s. 3. (2) EYVL C 280, 2.10.1999, s. 22. (3) EYVL C 232, 12.8.2000, s. 2. (4) Kapasiteetin vähentämissuunnitelma esitellään yksityiskohtaisesti 122 kappaleessa. (5) Liikesalaisuus. (6) Investointisuunnitelma esitellään yksityiskohtaisesti 11 kappaleessa. (7) EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3. (8) EYVL L 195, 29.7.1980, s. 35. (9) EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. (10) EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12. Näiden suuntaviivojen voimassaoloa jatkettiin myöhemmin julkaistuilla tiedonannoilla, EYVL C 74, 10.3.1998, s. 31, ja EYVL C 67, 10.3.1999, s. 11. (11) Ks. 73 kappale. (12) Ks. 74 kappale. (13) Suuntaviivojen 31-34 kappale. (14) Ks. 51 ja 52 kappale. (15) Ks. vuoden 1999 suuntaviivojen 40 ja 41 kohta. (16) Ks. 128 kappaleessa oleva taulukko 7. (17) Ks. vuoden 1999 suuntaviivojen 56-63 kohta. (18) Ks. vuoden 1999 suuntaviivojen 62 kohta. (19) Ks. vuoden 1999 suuntaviivojen 35-39 kohta. (20) Ks. 53 kappaleessa oleva taulukko 3. (21) EYVL L 10, 13.1.2001, s. 20. (22) Ks. vuoden 1999 suuntaviivojen 40 kohta. (23) Ks. 60 kappale. (24) Taulukossa ei esitetä minkäänlaisia ympäristöön, työvoimaan, verotukseen tai sosiaalimenoihin liittyviä kustannuksia, jotka on rajoitettu 18 miljoonaan euroon, koska niihin ei odoteta minkäänlaista tukea. (25) Arvio vastaa tavanomaista markkinahintaa, joka on 5 % ensimmäisten viiden toimintavuoden aikana odotetusta liikevaihdosta.