Europan parlamentti: Työjärjestys (14. painos)



Virallinen lehti nro L 202 , 02/08/1999 s. 0001 - 0108



TYÖJÄRJESTYS (14. painos) Huomautus: Työjärjestyksen tulkinnat on painettu kursiivilla (180 artiklan mukaisesti). SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> I LUKU EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET 1 artikla Euroopan parlamentti 1. Euroopan parlamentti on edustajakokous, jonka jäsenet valitaan perustamissopimusten, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen ja perustamissopimuksista johdetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti. 2. Euroopan parlamenttiin valituista henkilöistä käytetään nimitystä "Medlemmer af Europa-Parlamentet" tanskan kielellä, "Mitglieder des Europäischen Parlaments" saksan kielellä, "Βουλευτές του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου" kreikan kielellä, "Members of the European Parliament" englannin kielellä, "Diputados al Parlamento Europeo" espanjan kielellä, "Euroopan parlamentin jäsenet" suomen kielellä, "Députés au Parlement européen" ranskan kielellä, "Deputati al Parlamento europeo" italian kielellä, "Leden van het Europees Parlement" hollannin kielellä, "Deputados ao Parlamento Europeu" portugalin kielellä, "Ledamöter av Europaparlamentet" ruotsin kielellä. 2 artikla Edustajantoimen riippumattomuus Euroopan parlamentin jäsenet ovat edustajantoimessaan itsenäiset. Heitä eivät sido mitkään ohjeet, eivätkä he saa ottaa vastaan sitovia toimintaohjeita. 3 artikla Erioikeudet ja vapaudet 1. Jäsenet nauttivat erioikeuksia ja vapauksia Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehtyyn sopimukseen liitetyn Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan mukaisesti. 2. Saatuaan tiedon parlamentin jäsenen valinnasta parlamentin puhemies myöntää hänelle kulkuluvan, joka oikeuttaa vapaaseen liikkumiseen jäsenvaltioiden alueella. 3. Jäsenillä on oikeus tutkia kaikkia parlamentin tai jonkin valiokunnan hallussa olevia asiakirjoja, lukuun ottamatta henkilökohtaisia asiakirjoja tai tilejä, joita saavat tutkia ainoastaan asianomaiset jäsenet. 4 artikla Jäsenten osallistuminen istuntoihin ja äänestyksiin 1. Jokaisessa istunnossa on läsnäololista jäsenten allekirjoitusta varten. 2. Läsnä olevien jäsenten nimet merkitään läsnäololistan mukaan kunkin istunnon pöytäkirjaan. 3. Toimitettaessa nimenhuutoäänestys pöytäkirjaan merkitään äänestykseen osallistuneiden jäsenten nimet ja se, miten he äänestivät. 5 artikla Kulukorvausten ja lisien maksaminen Puhemiehistö antaa määräyksiä jäsenille maksettavista kulukorvauksista ja lisistä. 6 artikla Parlamentaarisen koskemattomuuden pidättäminen 1. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen puhemiehelle osoittamasta pyynnöstä jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi ilmoitetaan täysistunnossa ja pyyntö lähetetään käsiteltäväksi asiasta vastaavaan valiokuntaan. 2. Valiokunta käsittelee pyynnöt viipymättä niiden saapumisjärjestyksessä. 3. Valiokunta voi pyytää viranomaiselta ne lisätiedot tai selvitykset, jotka valiokunta katsoo tarpeelliseksi pystyäkseen muodostamaan mielipiteensä parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämisestä. Jäsentä kuullaan hänen pyynnöstään, ja hänellä on oikeus esittää kaikki tässä yhteydessä aiheellisiksi katsomansa asiakirjat tai muut kirjalliset todisteet. Toinen jäsen voi toimia hänen edustajanaan. 4. Valiokunnan mietintö sisältää päätösehdotuksen, jossa on vain suositus koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos pyynnössä kuitenkin esitetään parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä useiden syytöskohtien perusteella, jokaisesta kohdasta voidaan laatia erillinen päätösehdotus. Valiokunnan mietinnössä voidaan poikkeuksellisesti ehdottaa, että parlamentaarisen koskemattomuuden pidättäminen koskisi ainoastaan syytteen käsittelyä ja että ennen lopullista tuomiota jäsentä ei voisi pidättää tai vangita eikä hän saisi joutua sellaisten toimenpiteiden kohteeksi, jotka estäisivät häntä hoitamasta edustajantoimeen kuuluvia tehtäviään. Jos koskemattomuuden pidättämistä koskevaan pyyntöön liittyy mahdollisuus velvoittaa jäsen toimimaan oikeudessa todistajana tai asiantuntijana jäsenen vapautta rajoittamalla, valiokunnan on - varmistettava ennen koskemattomuuden pidättämisen ehdottamista, että jäsen ei ole velvoitettu saapumaan oikeuteen tiettynä päivämääränä tai aikana, joka estää tai vaikeuttaa hänen parlamentaaristen tehtäviensä hoitamista, tai että hän voi antaa kirjallisen tai muun lausuman, joka ei vaikeuta hänen parlamentaaristen velvoitteidensa hoitamista; - hankittava tietoa annettavasta lausumasta sen välttämiseksi, että jäsen velvoitetaan ilmoittamaan edustajantoimessaan saamiaan luottamuksellisia tietoja, joiden ilmoittaminen ei hänen mukaansa ole tarkoituksenmukaista. 5. Valiokunta ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko jäsenen väitetyt lausumat tai toimet syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista. 6. Valiokunnan mietintö otetaan sen käsiteltäväksi jättämistä seuraavan täysistunnon esityslistan alkuun. Päätösehdotusta tai päätösehdotuksia koskevia tarkistuksia ei oteta käsiteltäväksi. Keskustelu rajoittuu parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä tai säilyttämistä koskevia ehdotuksia puoltaviin tai niitä vastaan esitettäviin perusteisiin. Jäsen, jonka parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä on pyydetty, ei osallistu keskusteluun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 122 artiklan määräysten soveltamista. Mietintöön sisältyvästä päätösehdotuksesta tai päätösehdotuksista äänestetään ensimmäisenä keskustelun jälkeisenä äänestysajankohtana. Parlamentin käsiteltyä asiaa jokaisesta mietintöön sisältyvästä ehdotuksesta äänestetään erikseen. Vastakkainen päätös katsotaan hyväksytyksi, jos ehdotus hylätään. 7. Puhemies antaa parlamentin päätöksen viipymättä tiedoksi kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja pyytää, että hänelle ilmoitetaan kaikista koskemattomuuden pidättämistä seuraavista oikeusviranomaisten päätöksistä. Saatuaan nämä tiedot puhemies välittää ne parlamentille sopivaksi katsomallaan tavalla. 8. Jos verekseltään rikoksesta tavattu jäsen pidätetään tai asetetaan syytteeseen, kuka tahansa muu jäsen voi pyytää jäsentä vastaan aloitettujen oikeustoimien lykkäämistä tai jäsenen vapauttamista. Puhemiehen on varmistettava, että kyseiseen oikeuteen vedotaan, jos pidättämisen tai syytteen tarkoituksena on, että jäsen antaa lausuman todistajana tai asiantuntijana vasten tahtoaan, ilman että koskemattomuutta on pidätetty etukäteen. 7 artikla Valtakirjojen tarkastus 1. Parlamentti tarkastaa viipymättä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella valtakirjat ja tekee ratkaisunsa kunkin vastavalitun jäsenen valtuutuksien pätevyydestä sekä mahdollisista 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen määräysten mukaisesti esitetyistä muistutuksista, ei kuitenkaan sellaisista muistutuksista, jotka perustuvat kansallisiin vaalilakeihin. 2. Asiasta vastaavan valiokunnan mietintö perustuu kunkin jäsenvaltion antamaan viralliseen ilmoitukseen vaalien kokonaistuloksista, jossa täsmennetään valituksi tulleet ehdokkaat ja heidän mahdolliset varajäsenensä vaalien tulokseen perustuvassa järjestyksessä. Jäsenen valtakirja voidaan julistaa päteväksi vasta sen jälkeen, kun jäsen on tehnyt 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklasta sekä tämän työjärjestyksen liitteestä I johtuvat kirjalliset ilmoitukset. Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella koska tahansa ilmaista kantansa jäsenen valtuutuksien pätevyyteen liittyvään mahdolliseen muistutukseen. 3. Jos jäsenen nimitys tapahtuu samalta listalta valitun jäsenen toimesta luopumisen vuoksi, valtakirjojen tarkastuksesta vastaava valiokunta varmistaa, että edustajantoimesta luopuminen on tapahtunut 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen sekä tämän työjärjestyksen 8 artiklan 3 kohdan hengen ja kirjaimen mukaisesti. 4. Asiasta vastaavan valiokunnan on varmistettava, että jäsenvaltioiden tai unionin viranomaiset toimittavat viipymättä parlamentille kaikki Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitoon tai varajäsenten sijoittumisjärjestykseen vaikuttavat tiedot sekä, jos kysymyksessä on nimitys, sen voimaantulopäivän. Kun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset käynnistävät menettelyn, joka saattaa johtaa siihen, että jäsen menettää edustajantoimensa, puhemies pyytää näitä tiedottamaan säännöllisesti menettelyn etenemisestä. Hän välittää tiedot asiasta vastaavalle valiokunnalle, jonka ehdotuksesta parlamentti voi tehdä päätöksensä. 5. Niin kauan kuin jäsenen valtakirjaa ei ole tarkastettu tai sitä koskevaa muistutusta ratkaistu, jäsen osallistuu parlamentin ja sen elinten istuntoihin täysin valtuuksin. 6. Kunkin vaalikauden alussa puhemies pyytää jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia antamaan parlamentille kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen tämän artiklan soveltamiseksi. 8 artikla Jäsenten toimikausi 1. Jäsenen toimikausi alkaa ja päättyy 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen mukaisesti. Toimikausi päättyy myös kuolemantapauksessa tai toimesta luopumisen seurauksena. 2. Jäsen pysyy toimessaan ensimmäisen vaalien jälkeisen istunnon avaamiseen asti. 3. Edustajantoimestaan luopuva jäsen ilmoittaa puhemiehelle luopumisestaan sekä ajankohdasta, jona se tulee voimaan; luopumisesta voi ilmoittaa aikaisintaan kolme kuukautta ennen sen voimaantuloa. Ilmoitus tehdään pääsihteerin tai tämän edustajan läsnä ollessa laadittavana pöytäkirjana, jonka pääsihteeri tai hänen edustajansa allekirjoittaa yhdessä toimesta luopuvan jäsenen kanssa. Pöytäkirja toimitetaan välittömästi asiasta vastaavalle valiokunnalle, joka ottaa asian asiakirjan vastaanottoa seuraavan kokouksensa esityslistalle. Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo, että edustajantoimesta luopuminen ei ole 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen tai kirjaimen mukainen, se antaa siitä tiedon parlamentille, jotta parlamentti päättää, onko edustajantoimen katsottava vapautuneen. Muutoin edustajantoimen katsotaan vapautuneen edustajantoimesta luopuvan jäsenen luopumispöytäkirjassa ilmoittamana ajankohtana. Asiasta ei äänestetä parlamentissa. Tiettyjä poikkeuksellisia olosuhteita varten on otettu käyttöön yksinkertaistettu menettely, erityisesti silloin jos edustajantoimesta luopumisen ja asiasta vastaavan valiokunnan ensimmäisen kokouksen välillä on yksi tai useampi istuntojakso ja poliittinen ryhmä, johon toimestaan luopuva jäsen kuuluu, ei voi saada toimestaan luopuvan jäsenen tilalle uutta jäsentä näille istuntojaksoille, koska edustajantoimen ei ole todettu vapautuneen. Tämän menettelyn mukaisesti asiasta vastaavan valiokunnan esittelijällä, jolle nämä tapaukset on uskottu, on oikeus käsitellä välittömästi asianmukaisesti tehdyt ilmoitukset edustajantoimesta luopumisesta ja, mikäli ilmoituksen käsittelyn viivästymisellä on vahingollisia seurauksia, lähettää asia valiokunnan puheenjohtajalle ja pyytää häntä 3 kohdan mukaisesti: - joko antamaan valiokunnan puolesta puhemiehelle tiedon, että edustajantoimen voidaan katsoa vapautuneen, - tai kutsumaan koolle valiokunnan ylimääräisen kokouksen, jossa tarkastellaan esittelijän ilmoittamia erityisiä vaikeuksia. 4. Kansallisesta lainsäädännöstä johtuvista ristiriidoista on ilmoitettava parlamentille, joka merkitsee ilmoituksen tietoonsa. Jos jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat puhemiehelle sellaisesta virkanimityksestä, joka on ristiriidassa Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien kanssa, puhemies antaa asiasta tiedon parlamentille, joka toteaa edustajantoimen vapautuneen. 5. Jäsenvaltioiden ja unionin viranomaiset ilmoittavat parlamentin puhemiehelle ennakolta tehtävistä, jotka ne aikovat antaa jäsenelle. Puhemies pyytää asiasta vastaavaa valiokuntaa tutkimaan, onko suunniteltu tehtävä sopusoinnussa 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen ja kirjaimen kanssa. Puhemies saattaa valiokunnan johtopäätökset täysistunnon, jäsenen ja asianomaisten viranomaisten tietoon. 6. Toimikauden päättymisajankohdaksi ja edustajantoimen vapautumisajankohdaksi katsotaan - edustajantoimesta luopumisen yhteydessä: se päivä, jona parlamentti toteaa toimen vapautuneen luopumispöytäkirjan mukaisesti; - kun jäsen on nimitetty virkaan, joka on joko kansallisten vaalilakien tai 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan perusteella ristiriidassa Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien kanssa: jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaisten viranomaisten ilmoittama päivä. 7. Todettuaan edustajantoimen vapautuneen parlamentti antaa siitä tiedon asianomaiselle jäsenvaltiolle. 8. Kaikki valtakirjan tarkastamisen jälkeen esitetyt muistutukset jäsenen kelpoisuudesta lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka antaa asiasta parlamentille mietinnön viipymättä ja viimeistään seuraavan istuntojakson alussa. 9. Parlamentti varaa itselleen oikeuden julistaa pätemättömäksi jo tarkastetun valtakirjan tai kieltäytyä toteamasta edustajantoimen vapautuneen, jos toimen vastaanottamiseen tai toimesta luopumiseen liittyy aineellinen tai tahdonmuodostuksen virhe. 9 artikla Menettelysäännöt 1. Parlamentti voi määrätä jäsenilleen menettelysäännöt. Säännöistä päätetään 181 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ne otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi(1). Säännöillä ei voi estää tai rajoittaa jäsentä edustajantoimen hoitamisessa tai siihen liittyvässä poliittisessa tai muussa toiminnassa. 2. Kvestorit antavat korkeintaan vuoden ajan voimassa olevia nimellä varustettuja kulkulupia henkilöille, joiden on toistuvasti päästävä parlamentin tiloihin toimittamaan jäsenille näiden edustajantoimeen liittyviä tietoja oman etunsa mukaisesti tai muiden puolesta. Vastineeksi näiden henkilöiden on: - noudatettava työjärjestyksen liitteenä olevia menettelysääntöjä(2) ja - ilmoittauduttava kvestorien ylläpitämään luetteloon. Luettelo on pyynnöstä yleisön nähtävillä parlamentin toimipaikoissa ja kvestorien määräämällä tavalla jäsenvaltioissa sijaitsevissa tiedotustoimistoissa. Tämän kohdan soveltamista koskevat määräykset ovat tämän työjärjestyksen liitteessä(3). 3. Entisiin jäseniin sovellettavat menettelysäännöt, erioikeudet ja vapaudet vahvistetaan puhemiehistön päätöksellä. Entisiä jäseniä kohdellaan tasavertaisesti. II LUKU PARLAMENTIN ISTUNNOT 10 artikla Parlamentin koollekutsuminen 1. Parlamentin vaalikausi on sama kuin 20 päivänä syyskuuta 1976 annetussa säädöksessä määrätty jäsenten toimikausi. Istuntokaudella tarkoitetaan mainitussa säädöksessä ja perustamissopimuksissa määrättyä yhden vuoden ajanjaksoa. Istuntojaksolla tarkoitetaan parlamentin yleensä kuukausittain pidettävää kokousta. Se jakaantuu päivittäisiin istuntoihin. Samana päivänä pidettävät parlamentin täysistunnot katsotaan yhdeksi istunnoksi. 2. Parlamentti kokoontuu ilman eri kutsua jokaisen vuoden maaliskuun toisena tiistaina ja määrää itse istuntokauden keskeytysten keston. 3. Parlamentti kokoontuu lisäksi ilman erillistä kutsua ensimmäisenä tiistaina sen jälkeen kun 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymisestä on kulunut kuukausi. 4. Puheenjohtajakokous voi perustellulla päätöksellä, joka on tehtävä vähintään kaksi viikkoa ennen parlamentin aikaisemmin päättämää istuntokauden aloituspäivää, muuttaa 2 kohdan mukaisesti päätettyjen istuntokauden keskeytysten pituutta voimatta kuitenkaan lykätä istuntokauden aloituspäivää enempää kuin kahdella viikolla. 5. Kuultuaan ensin puheenjohtajakokousta puhemies kutsuu parlamentin poikkeuksellisesti koolle jäsenten enemmistön, komission tai neuvoston pyynnöstä. Puhemiehellä on valta puheenjohtajakokouksen suostumuksella kutsua parlamentti poikkeuksellisesti koolle yhden kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä. 11 artikla Kokoontumispaikat 1. Parlamentin täysistunnot ja valiokuntien kokoukset pidetään perustamissopimusten määräysten mukaisesti. Ehdotukset ylimääräisten istuntojaksojen pitämisestä Brysselissä ja näitä koskevat muutokset voidaan hyväksyä yksinkertaisella äänten enemmistöllä. 2. Valiokunta voi päättää esittää, että yksi tai useampi kokous pidetään muualla. Perusteltu pyyntö toimitetaan puhemiehelle, joka toimittaa sen puhemiehistön käsiteltäväksi. Kiireellisessä tapauksessa puhemies voi itse ratkaista asian. Puhemiehistön tai puhemiehen hylkäävä päätös on perusteltava. III LUKU PARLAMENTIN VIRANHALTIJAT 12 artikla Ikäpuhemies 1. Kun parlamentti kokoontuu 10 artiklan 3 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon, iältään vanhin läsnä oleva jäsen hoitaa puhemiehen tehtäviä, kunnes puhemies on valittu. 2. Vanhimman jäsenen toimiessa puhemiehenä käsitellään vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta. Jos valtakirjojen tarkastusta koskeva asia otetaan esille ikäpuhemiehen toimiessa puhemiehenä, tämä lähettää sen valtakirjojen tarkastuksesta vastaavaan valiokuntaan. 13 artikla Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset määräykset 1. Puhemies, varapuhemiehet ja kvestorit valitaan salaisessa äänestyksessä 136 artiklan määräysten mukaisesti. Ehdokkaaksi asettaminen edellyttää, että kyseinen henkilö on antanut suostumuksensa. Ehdokkaita voivat nimetä ainoastaan poliittiset ryhmät tai vähintään kolmekymmentäkaksi jäsentä. Jos ehdokkaita kuitenkin on yhtä monta tai vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, ehdokkaiden valinta voidaan vahvistaa suosionosoituksin. 2. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien vaaleissa on pidettävä huolta jäsenvaltioiden ja poliittisten kantojen tasapuolisesta edustuksesta. 14 artikla Puhemiehen vaali - avauspuhe 1. Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava ikäpuhemiehelle, joka ilmoittaa niistä parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi. 2. Kun puhemies on valittu, ikäpuhemies luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Ainoastaan valittu puhemies voi pitää avauspuheen. 15 artikla Varapuhemiesten vaali 1. Seuraavaksi valitaan varapuhemiehet yhdellä äänestyslipulla. Ensimmäisellä äänestyskierroksella tulevat valituiksi neljäntoista täytettävän paikan rajoissa ja äänten lukumäärän mukaisessa järjestyksessä ne ehdokkaat, jotka saavat ehdottoman enemmistön annetuista äänistä. Jos valittuja ehdokkaita on vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, toimitetaan toinen äänestyskierros samoin ehdoin jäljelle jäävien paikkojen täyttämiseksi. Jos tarvitaan kolmas äänestyskierros, jäljelle jääneiden paikkojen täyttämiseksi riittää suhteellinen enemmistö. Äänten mennessä tasan iältään vanhimmat ehdokkaat julistetaan valituiksi. Vaikka tässä artiklassa, toisin kuin 14 artiklan 1 kohdassa, ei erikseen mainita uusien ehdokkaiden nimeämisen mahdollisuutta äänestyskierrosten välillä varapuhemiehiä valittaessa, se on kuitenkin sallittua, koska parlamentin on täysivaltaisena elimenä voitava ottaa huomioon kaikki mahdolliset ehdokkaat, etenkin siitä syystä, että tämän mahdollisuuden puuttuminen saattaisi muodostaa esteen vaalin joustavalle toimittamiselle. 2. Jollei 18 artiklan 1 kohdan määräyksistä muuta johdu, varapuhemiesten arvojärjestys määräytyy heidän valitsemisjärjestyksensä mukaan ja äänten mennessä tasan iän perusteella. Jos varapuhemiehiä ei valita salaisessa äänestyksessä, arvojärjestys vastaa sitä järjestystä, jossa puhemies julistaa heidän nimensä. 16 artikla Kvestorien vaali Varapuhemiesten vaalin jälkeen parlamentti valitsee viisi kvestoria. Kvestorit valitaan samaa menettelyä noudattaen kuin varapuhemiehet. 17 artikla Viranhaltijoiden toimikausi 1. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien toimikausi on kaksi ja puoli vuotta. Jos jäsen vaihtaa poliittista ryhmää, hän säilyttää mahdollisen paikkansa puhemiehistössä tai kvestorikollegiossa kaksi ja puoli vuotta kestävän toimikautensa loppuun saakka. 2. Jos paikka vapautuu ennen toimikauden päättymistä, tilalle valittu jäsen hoitaa tehtävää vain edeltäjänsä toimikaudesta jäljellä olevan ajan. 18 artikla Vapautuvat toimet 1. Jos puhemiehen, varapuhemiehen tai kvestorin tilalle on valittava uusi jäsen, vaali suoritetaan edellä esitettyjen määräysten mukaisesti. Vastavalittu varapuhemies ottaa edeltäjänsä paikan arvojärjestyksessä. 2. Jos puhemiehen paikka vapautuu, ensimmäinen varapuhemies toimii puhemiehenä, kunnes uusi puhemies on valittu. 19 artikla Puhemiehen tehtävät 1. Puhemies ohjaa kaikkia parlamentin ja sen elinten toimintoja tässä työjärjestyksessä määrätyin ehdoin. Hänellä on ehdoton toimivalta parlamenttikäsittelyn johtamiseksi ja sen asianmukaisen kulun varmistamiseksi. Puhemiehen toimivaltaan kuuluu myös mahdollisuus toimittaa äänestys eri järjestyksessä kuin äänestyksen kohteena olevassa asiakirjassa on esitetty. Samoin kuin 130 artiklan 7 kohdassa on vahvistettu, puhemies voi pyytää parlamentin suostumuksen tähän etukäteen. 2. Puhemies avaa, keskeyttää ja päättää istunnot. Hän valvoo, että työjärjestystä noudatetaan, ylläpitää järjestystä, myöntää puheenvuorot, julistaa keskustelut päättyneiksi, äänestyttää asioista ja julistaa äänestystulokset. Hän lähettää valiokuntiin niiden toimialaan kuuluvat ilmoitukset. 3. Puhemies saa käyttää keskustelussa puheenvuoron vain tehdäkseen yhteenvedon tai palauttaakseen keskustelun käsiteltävään asiaan. Jos puhemies haluaa osallistua keskusteluun, hän poistuu puhemiehen paikalta, ja hän saa palata sinne vasta asiaa koskevan keskustelun päätyttyä. 4. Puhemies tai hänen valtuuttamansa henkilö edustaa parlamenttia kansainvälisissä yhteyksissä, juhlatilaisuuksissa ja hallinnollisissa, oikeudellisissa tai taloudellisissa asioissa. 20 artikla Varapuhemiesten tehtävät Jos puhemies on poissa tai estynyt tai jos hän haluaa ottaa osaa keskusteluun 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti, yksi varapuhemiehistä asettuu puhemiehen paikalle 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti. IV LUKU PARLAMENTIN ELIMET 21 artikla Puhemiehistön kokoonpano 1. Parlamentin puhemies ja neljätoista varapuhemiestä muodostavat puhemiehistön. 2. Kvestorit ovat puhemiehistön neuvoa-antavia jäseniä. 3. Puhemiehistön äänten mennessä tasan puhemiehen ääni ratkaisee. 22 artikla Puhemiehistön tehtävät 1. Puhemiehistö huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. 2. Puhemiehistö ratkaisee parlamentin jäseniä, parlamentin sisäistä organisaatiota, sihteeristöä ja elimiä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset. 3. Puhemiehistö ratkaisee istuntojen toimittamista koskevat asiat. 4. Puhemiehistö antaa 30 artiklassa tarkoitetut, sitoutumattomia jäseniä koskevat määräykset. 5. Puhemiehistö päättää pääsihteeristön hallintokaaviosta ja antaa virkamiesten ja muun henkilöstön hallinnollista ja taloudellista asemaa koskevia määräyksiä. 6. Puhemiehistö laatii parlamentin alustavan ennakkoarvion tuloista ja menoista. 7. Puhemiehistö antaa 25 artiklan mukaiset ohjeet kvestoreille. 8. Puhemiehistö on toimivaltainen hyväksymään valiokuntien kokoukset tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella, kuulemiset sekä esittelijöiden tutkimus- ja tiedonhankintamatkat. 9. Puhemiehistö nimittää pääsihteerin 182 artiklan mukaisesti. 10. Puhemies ja/tai puhemiehistö voi uskoa yhdelle tai useammalle puhemiehistön jäsenelle puhemiehen ja/tai puhemiehistön toimivaltaan kuuluvia yleisiä tai erityisiä tehtäviä. Samalla määrätään näiden tehtävien toteuttamistavasta. 11. Uutta parlamenttia valittaessa toimikautensa päättävä puhemiehistö pysyy virassaan uuden parlamentin ensimmäiseen istuntoon asti. 23 artikla Puheenjohtajakokouksen kokoonpano 1. Puheenjohtajakokous muodostuu parlamentin puhemiehestä ja poliittisten ryhmien puheenjohtajista. Poliittisen ryhmän puheenjohtaja voi nimetä edustajakseen poliittisen ryhmän jäsenen. 2. Sitoutumattomat jäsenet valtuuttavat joukostaan kaksi jäsentä osallistumaan puheenjohtajakokoukseen ilman äänioikeutta. 3. Puheenjohtajakokous pyrkii yksimielisyyteen sen käsiteltäväksi annetuissa asioissa. Jos yksimielisyyteen ei päästä, asiasta äänestetään siten, että äänet painotetaan ryhmän jäsenten lukumäärän mukaisesti. 24 artikla Puheenjohtajakokouksen tehtävät 1. Puheenjohtajakokous huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. 2. Puheenjohtajakokous päättää parlamentin työn järjestämisestä ja lainsäädäntötyön suunnitteluun liittyvistä asioista. 3. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin Euroopan unionin muihin toimielimiin ja laitoksiin sekä jäsenvaltioiden kansallisiin parlamentteihin. Puhemiehistö nimeää kaksi varapuhemiestä huolehtimaan kansallisiin parlamentteihin ylläpidettävien suhteiden käytännön toteutuksesta. He tekevät puheenjohtajakokoukselle säännöllisesti selkoa tätä koskevasta toiminnastaan. 4. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin kolmansiin maihin sekä unionin ulkopuolisiin laitoksiin ja järjestöihin. 5. Puheenjohtajakokous laatii parlamentin istuntojaksojen esityslistaluonnoksen. 6. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta asioissa, jotka koskevat valiokuntien, väliaikaisten tutkintavaliokuntien, parlamentaaristen sekavaliokuntien, pysyvien valtuuskuntien ja erikoisvaltuuskuntien kokoonpanoa ja toimivaltaa. 7. Puheenjohtajakokous päättää istuntosalin paikkajaosta 31 artiklan mukaisesti. 8. Puheenjohtajakokouksella on toimivalta antaa lupa valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimiseen. 9. Puheenjohtajakokous tekee puhemiehistölle ehdotuksia poliittisia ryhmiä koskevissa hallinto- ja talousarviokysymyksissä. 25 artikla Kvestorien tehtävät Kvestorien tehtäviin kuuluvat jäseniä välittömästi koskevat hallinnolliset ja taloudelliset kysymykset puhemiehistön määräämien ohjeiden mukaisesti. 26 artikla Valiokuntien puheenjohtajakokous 1. Valiokuntien puheenjohtajakokous muodostuu kaikkien pysyvien tai väliaikaisten valiokuntien puheenjohtajista ja se valitsee itse puheenjohtajansa. 2. Valiokuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valiokuntatyötä sekä istuntojakson esityslistaluonnoksen laatimista koskevia suosituksia. 3. Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valiokuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä. 27 artikla Valtuuskuntien puheenjohtajakokous 1. Valtuuskuntien puheenjohtajakokous muodostuu parlamenttien välisistä suhteista vastaavien pysyvien valtuuskuntien puheenjohtajista ja se valitsee itse puheenjohtajansa. 2. Valtuuskuntien puheenjohtajakokous voi antaa parlamentin puheenjohtajakokoukselle valtuuskuntien työskentelyä koskevia suosituksia. 3. Puhemiehistö ja puheenjohtajakokous voivat uskoa valtuuskuntien puheenjohtajakokoukselle tiettyjä tehtäviä. 28 artikla Puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien päätösten julkisuus 1. Puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen pöytäkirjat käännetään virallisille kielille, painetaan ja jaetaan kaikille parlamentin jäsenille, jollei puhemiehistö tai puheenjohtajakokous poikkeuksellisesti toisin päätä luottamuksellisuussyistä. 2. Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puheenjohtajakokouksen ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin tiedotteessa (Bulletin) kolmenkymmenen päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä. V LUKU POLIITTISET RYHMÄT 29 artikla Poliittisten ryhmien muodostaminen 1. Jäsenet voivat ryhmittyä poliittisten kantojensa mukaisiin ryhmiin. 2. Poliittisessa ryhmässä on oltava jäseniä useammasta kuin yhdestä jäsenvaltiosta. Poliittisen ryhmän muodostamiseen tarvitaan vähintään 23 jäsentä jäsenten ollessa kahdesta eri jäsenvaltiosta, 18 jäsentä jäsenten ollessa kolmesta eri jäsenvaltiosta ja 14 jäsentä jäsenten ollessa neljästä tai useammasta eri jäsenvaltiosta. 3. Jäsen voi kuulua vain yhteen poliittiseen ryhmään. 4. Poliittisen ryhmän muodostamisesta ilmoitetaan puhemiehelle. Ilmoituksessa täsmennetään ryhmän nimi, sen jäsenten nimet ja sen työvaliokunnan kokoonpano. 5. Ilmoitus poliittisen ryhmän muodostamisesta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 30 artikla Sitoutumattomat jäsenet 1. Poliittisiin ryhmiin kuulumattomien jäsenten käytössä on sihteeristö. Puhemiehistö antaa siitä tarkemmat määräykset pääsihteerin ehdotuksesta. 2. Puhemiehistö määrää lisäksi näiden jäsenten aseman ja parlamentaariset oikeudet. 31 artikla Paikkojen jako istuntosalissa Puheenjohtajakokous päättää istuntosalin paikkojen jaosta poliittisille ryhmille, sitoutumattomille jäsenille ja Euroopan unionin toimielimille. VI LUKU SUHTEET MUIHIN TOIMIELIMIIN NIMITYKSET 32 artikla Komission puheenjohtajan valitseminen 1. Jäsenvaltioiden hallitusten nimettyä yksimielisesti komission puheenjohtajaehdokkaan, puhemies pyytää nimettyä ehdokasta antamaan parlamentille lausuman ja esittelemään poliittiset toimintalinjauksensa. Lausumaa seuraa keskustelu. Neuvosto kutsutaan ottamaan osaa keskusteluun. 2. Parlamentti hyväksyy tai hylkää ehdotetun nimityksen annettujen äänten enemmistöllä. Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan. 3. Jos ehdokas valitaan, puhemies ilmoittaa siitä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja pyytää niitä ja valittua komission puheenjohtajaa nimeämään yhteisellä sopimuksella ehdokkaat komission jäseniksi. 4. Jos parlamentti ei hyväksy nimettyä ehdokasta, puhemies pyytää jäsenvaltioiden hallituksia nimeämään uuden ehdokkaan. 33 artikla Komission valitseminen 1. Puhemies pyytää, valittua komission puheenjohtajaa kuultuaan, komission jäseniksi ehdotettuja henkilöitä saapumaan eri valiokuntiin sen mukaan, mitä tehtäviä ehdokkaiden oletetaan saavan hoitaakseen. Ehdokkaiden kuulemiseksi järjestettävät tilaisuudet ovat julkisia. 2. Valiokunta pyytää nimettyä ehdokasta antamaan lausuman ja vastaamaan kysymyksiin. 3. Valittu puheenjohtaja esittelee komission jäsenten kollegion ja heidän ohjelmansa parlamentin istunnossa, johon kutsutaan kaikki neuvoston jäsenet. Lausumaa seuraa keskustelu. 4. Keskustelun päätteeksi jokainen poliittinen ryhmä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. Tällöin sovelletaan 37 artiklan 3-5 kohtaa. Äänestettyään päätöslauselmaesityksestä parlamentti valitsee tai hylkää komission annettujen äänten enemmistöllä. Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan. Parlamentti voi lykätä äänestyksen seuraavaan istuntoon. 5. Puhemies ilmoittaa jäsenvaltioiden hallituksille komission valinnasta tai hylkäämisestä. 6. Jos komission jäsenten vastuualueet muuttuvat toimikauden aikana, heitä pyydetään saapumaan valiokuntiin, jotka vastaavat heidän toimialaansa kuuluvista asioista. 34 artikla Epäluottamuslause-esitys komissiolle 1. Yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä voi jättää puhemiehelle komissiota koskevan epäluottamuslause-esityksen. 2. Esitykseen on merkittävä "epäluottamuslause-esitys", ja se on perusteltava. Epäluottamuslause-esitys toimitetaan komissiolle. 3. Kun puhemies on vastaanottanut epäluottamuslause-esityksen, hän ilmoittaa siitä jäsenille välittömästi. 4. Epäluottamuslause-esityksestä käydään keskustelu aikaisintaan 24 tunnin kuluttua siitä, kun epäluottamuslause-esityksen vastaanotosta on ilmoitettu jäsenille. 5. Epäluottamuslause-esityksestä toimitetaan äänestys nimenhuudon mukaan. Äänestys voidaan toimittaa aikaisintaan 48 tunnin kuluttua keskustelun alkamisesta. 6. Keskustelu ja äänestys toimitetaan viimeistään epäluottamuslause-esityksen esittämistä seuraavan istuntojakson aikana. 7. Epäluottamuslause hyväksytään kahdella kolmasosalla annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistöllä. Äänestyksen tulos annetaan tiedoksi neuvoston puheenjohtajalle ja komission puheenjohtajalle. 35 artikla Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten nimittäminen 1. Tilintarkastustuomioistuimen jäseniksi nimettyjä henkilöitä pyydetään antamaan lausuma asiasta vastaavalle valiokunnalle ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin. 2. Asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suosituksen ehdokkaiden nimittämisestä. 3. Äänestys toimitetaan kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, jollei parlamentti asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään kolmenkymmenenkahden jäsenen pyynnöstä toisin päätä. 4. Jos parlamentin lausunto on nimitystä vastaan, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen. 36 artikla Euroopan keskuspankki 1. Euroopan keskuspankin puheenjohtajaksi nimettyä ehdokasta pyydetään antamaan lausuma asiasta vastaavalle valiokunnalle ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin. 2. Asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suosituksen nimityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. 3. Äänestys toimitetaan kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, jollei parlamentti asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään kolmenkymmenenkahden jäsenen pyynnöstä toisin päätä. 4. Jos parlamentin lausunto on nimitystä vastaan, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen. 5. Samaa menettelyä sovelletaan Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajan ja johtokunnan jäsenten nimittämisen yhteydessä. JULKILAUSUMAT 37 artikla Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston julkilausumat 1. Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen. Puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta ja siitä, seuraako julkilausumaa mahdollisesti yksityiskohtainen keskustelu vai 30 minuuttia lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä jäseniltä. 2. Kun julkilausuma ja sitä seuraava keskustelu otetaan esityslistalle, parlamentti päättää siitä, esittääkö se keskustelun päätteeksi päätöslauselman vai ei. Päätöslauselmaa ei voida esittää, jos samaa aihetta koskeva mietintö on määrä käsitellä samalla tai seuraavalla istuntojaksolla, ellei puhemies poikkeuksellisin perustein ehdota toisin. Jos parlamentti päättää esittää keskustelun päätteeksi päätöslauselman, valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kolmekymmentäkaksi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. 3. Päätöslauselmaesityksistä äänestetään samana päivänä. Puhemies päättää mahdollisista poikkeuksista. Äänestysselitykset ovat sallittuja. 4. Yhteinen päätöslauselmaesitys korvaa sen allekirjoittajien aikaisemmin käsiteltäväksi jättämät päätöslauselmaesitykset, mutta se ei korvaa esityksiä, joita muut valiokunnat, poliittiset ryhmät tai jäsenet ovat jättäneet käsiteltäväksi. 5. Kun yksi päätöslauselmaesityksistä on hyväksytty, muista päätöslauselmaesityksistä ei äänestetä, ellei puhemies poikkeuksellisesti toisin päätä. 38 artikla Selonteko komission päätöksistä Parlamentin puhemies voi puheenjohtajakokousta kuultuaan pyytää jokaisen komission kokouksen jälkeen komission puheenjohtajaa, suhteista parlamenttiin vastaavaa komission jäsentä tai niin sovittaessa toista komission jäsentä antamaan parlamentille julkilausuman komission tekemistä tärkeimmistä päätöksistä. Julkilausumasta käydään vähintään 30 minuutin keskustelu, jonka aikana jäsenet saavat esittää lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä. 39 artikla Tilintarkastustuomioistuimen julkilausumat 1. Vastuuvapausmenettelyn tai talousarvion valvontaan liittyvän parlamentin toiminnan yhteydessä voidaan tilintarkastustuomioistuimen presidenttiä pyytää käyttämään puheenvuoro, jossa hän esittelee tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen, erityiskertomuksiin tai lausuntoihin sisältyvät huomautukset tai selostaa tilintarkastustuomioistuimen työohjelmaa. 2. Parlamentti voi päättää järjestää jokaisesta julkilausumassa esille tuodusta kysymyksestä erillisen keskustelun, johon myös komissio ja neuvosto osallistuvat, etenkin kun on tuotu ilmi varainhoidossa tapahtuneita säännönvastaisuuksia. 40 artikla Euroopan keskuspankin julkilausumat 1. Euroopan keskuspankin puheenjohtaja esittelee parlamentille pankin vuosikertomuksen Euroopan keskuspankkijärjestelmän toiminnasta sekä edellisen ja kuluvan vuoden rahapolitiikasta. 2. Esittelyä seuraa yleiskeskustelu. 3. Euroopan keskuspankin puheenjohtaja kutsutaan ainakin neljästi vuodessa asiasta vastaavan valiokunnan kokouksiin antamaan selvitys ja vastaamaan kysymyksiin. 4. Euroopan keskuspankin puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja muita Euroopan keskuspankin johtokunnan jäseniä kutsutaan osallistumaan muihin kokouksiin näiden omasta tai parlamentin pyynnöstä. 41 artikla Suositus talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi 1. Komission suositus jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi annetaan asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi, joka esittää siitä mietinnön täysistunnolle. 2. Neuvostoa pyydetään antamaan parlamentille tietoa suosituksensa sisällöstä sekä Eurooppa-neuvoston kannasta. NEUVOSTOLLE JA KOMISSIOLLE OSOITETUT KYSYMYKSET 42 artikla Suulliset kysymykset 1. Valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kolmekymmentäkaksi jäsentä voi esittää neuvostolle tai komissiolle kysymyksiä ja pyytää ottamaan ne parlamentin esityslistalle. Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka toimittaa ne viipymättä puheenjohtajakokoukselle. Puheenjohtajakokous päättää kysymysten ottamisesta esityslistalle sekä niiden käsittelyjärjestyksestä. 2. Komissiolle osoitetut kysymykset on toimitettava asianomaiselle toimielimelle vähintään viikko ennen ja neuvostolle osoitetut kysymykset vähintään kolme viikkoa ennen sitä istuntoa, jonka esityslistalle ne otetaan. 3. Tämän artiklan 2 kohdan mukaisia määräaikoja ei sovelleta kysymyksiin, jotka koskevat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 ja 34 artiklassa tarkoitettuja asioita. Neuvoston on vastattava kysymyksiin kohtuullisessa ajassa, jotta parlamentin asianmukainen tiedonsaanti turvataan. 4. Yhdellä kysymyksen laatijoista on käytössään viisi minuuttia puheaikaa kysymyksen esittelyyn. Yksi asianomaisen toimielimen jäsenistä vastaa kysymykseen. Kysymyksen esittäjällä on oikeus käyttää mainittu puheaika kokonaisuudessaan. 5. Muutoin noudatetaan 37 artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohdan määräyksiä soveltuvin osin. 43 artikla Kyselytunti 1. Neuvoston ja komission kyselytunti pidetään kullakin istuntojaksolla ajankohtana, jonka parlamentti päättää puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta. Tietty aika voidaan varata komission puheenjohtajalle ja yksittäisille komission jäsenille osoitetuille kysymyksille. 2. Jäsen saa esittää neuvostolle ja komissiolle saman istuntojakson aikana ainoastaan yhden kysymyksen. 3. Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka päättää niiden käsiteltäväksi ottamisesta ja käsittelyjärjestyksestä. Päätöksestä ilmoitetaan viipymättä kysymysten laatijoille. 4. Kyselytunnin yhteydessä noudatettavan menettelyn yksityiskohdista määrätään ohjeissa(4). 44 artikla Kirjalliset kysymykset 1. Jäsenet voivat esittää neuvostolle tai komissiolle kirjallisesti vastattavia kysymyksiä. 2. Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka toimittaa ne asianomaiselle toimielimelle. 3. Kysymykset ja vastaukset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4. Jos kysymykseen ei pystytä vastaamaan asetetussa määräajassa, se otetaan kysymyksen laatijan sitä pyytäessä asiasta vastaavan valiokunnan seuraavan kokouksen esityslistalle. Työjärjestyksen 43 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin. 5. Kysymyksiin, jotka edellyttävät välitöntä vastausta (ensisijaiset kysymykset) mutta jotka eivät vaadi yksityiskohtaista selvitystä, vastataan kolmen viikon kuluessa. Jokainen jäsen voi antaa käsiteltäväksi yhden tällaisen kysymyksen kuukaudessa. 6. Muihin kysymyksiin (muut kuin ensisijaiset kysymykset) vastataan kuuden viikon kuluessa. 7. Jäsenet ilmoittavat esittämänsä kysymyksen laadun. Lopullisen päätöksen tekee puhemies. KERTOMUKSET 45 artikla Komission vuotuinen yleiskertomus Komission vuotuinen yleiskertomus Euroopan unionin toiminnasta lähetetään valiokuntiin, jotka voivat jättää yksityiskohtaisia tai yleisluonteisia kysymyksiä täysistunnon käsiteltäväksi voimassa olevien menettelyjen mukaisesti. 46 artikla Komission vuosikertomus yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta 1. Komission vuosikertomus yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa lähetetään kaikkiin asianomaisiin valiokuntiin. Kukin valiokunta voi antaa lausuntonsa oikeudellisista asioista vastaavalle valiokunnalle, joka antaa mietinnön täysistunnolle. 2. Täysistunnon hyväksymä päätöslauselma ja asiasta vastaavan valiokunnan mietintö toimitetaan neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. 47 artikla Muut kertomukset ja muiden toimielinten vuosikertomukset 1. Muista kertomuksista ja muiden toimielinten vuosikertomuksista, joiden osalta perustamissopimuksissa määrätään Euroopan parlamentin kuulemisesta tai joiden osalta Euroopan unionin kehitys tekee Euroopan parlamentin lausunnon tarpeelliseksi, laaditaan mietintö, joka annetaan täysistunnon käsiteltäväksi. 2. Muut kertomukset ja muiden toimielinten vuosikertomukset, jotka eivät kuulu 1 kohdan soveltamisalaan, annetaan asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi, ja kyseinen valiokunta voi ehdottaa mietinnön laatimista työjärjestyksen 163 tai 62 artiklan mukaisesti. PÄÄTÖSLAUSELMAT JA SUOSITUKSET 48 artikla Päätöslauselmaesitykset 1. Jäsen voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen Euroopan unionin toimialaan liittyvästä asiasta. Esitys saa olla enintään 200 sanan pituinen. 2. Asiasta vastaava valiokunta päättää sovellettavasta menettelystä. Valiokunta voi käsitellä päätöslauselmaesitystä yhdessä muiden päätöslauselmaesitysten tai mietintöjen kanssa. Valiokunta voi päättää antaa lausunnon, joka voi olla kirjeen muodossa. Valiokunta voi päättää laatia asiasta mietinnön. Tähän on saatava puheenjohtajakokouksen lupa. 3. Päätöslauselmaesityksen laatijoille ilmoitetaan valiokunnan ja puheenjohtajakokouksen päätöksistä. 4. Päätöslauselmaesitys sisällytetään mietintöön. 5. Puhemies toimittaa muille Euroopan unionin toimielimille niille osoitetut, kirjeen muodossa laaditut lausunnot. 6. Tämän työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan, 42 artiklan 5 kohdan tai 50 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen laatija tai laatijat voivat peruuttaa sen ennen lopullista äänestystä. 7. Päätöslauselmaesityksen laatija tai laatijat tai sen ensimmäinen allekirjoittaja saa/saavat peruuttaa 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jättämänsä päätöslauselmaesityksen, ennen kuin asiasta vastaava valiokunta on 2 kohdan mukaisesti päättänyt laatia siitä mietinnön. Sen jälkeen kun valiokunta on ottanut esityksen käsiteltäväkseen, valiokunnalla yksin on valta peruuttaa esitys ennen sitä koskevaa lopullista äänestystä. 8. Poliittinen ryhmä, valiokunta tai esityksen käsiteltäväksi jättämiseen tarvittava määrä jäseniä voi ottaa peruutetun päätöslauselmaesityksen nimiinsä ja jättää sen välittömästi uudelleen käsiteltäväksi. Valiokuntien on varmistettava, että päätöslauselmaesitykset, jotka on jätetty käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisesti ja jotka täyttävät asetetut vaatimukset, johtavat toimenpiteisiin ja että esityksiin viitataan asianmukaisesti niiden johdosta laadituissa asiakirjoissa. 49 artikla Suositukset neuvostolle 1. Vähintään kolmekymmentäkaksi jäsentä tai poliittinen ryhmä voi jättää käsiteltäväksi neuvostolle osoitetun ehdotuksen suositukseksi, jos kyseessä ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osastossa tarkoitetut aiheet tai jos parlamenttia ei ole kuultu 97 tai 98 artiklan piiriin kuuluvasta kansainvälisestä sopimuksesta. 2. Ehdotukset lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Valiokunta antaa asian tarvittaessa parlamentin käsiteltäväksi tässä työjärjestyksessä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. 3. Kun asiasta vastaava valiokunta laatii mietinnön, siihen sisältyy parlamentille osoitettu ehdotus suositukseksi neuvostolle, lyhyet perustelut sekä tarvittaessa niiden valiokuntien lausunnot, joita asiassa on kuultu. Tämän kohdan soveltaminen ei edellytä puheenjohtajakokouksen lupaa. 4. Kiireellisissä tapauksissa sovelletaan 104 ja 107 artiklan määräyksiä. 50 artikla Keskustelut tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista 1. Poliittinen ryhmä tai vähintään kolmekymmentäkaksi jäsentä voi esittää puhemiehelle kirjallisen pyynnön keskustelun järjestämiseksi tärkeästä, ajankohtaisesta ja kiireellisestä aiheesta (110 artiklan 3 kohta). 2. Puheenjohtajakokous laatii 1 kohdassa tarkoitettujen pyyntöjen ja liitteen III määräysten mukaisesti luettelon niistä aiheista, jotka otetaan seuraavan tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävän keskustelun lopulliseen esityslistaluonnokseen. Esityslistalle otettavia aiheita saa olla enintään viisi. Parlamentti voi 111 artiklan määräysten mukaisesti hylätä keskusteltavaksi aiotun aiheen ja/tai ottaa keskusteltavaksi uuden aiheen, ylittämättä kuitenkaan tässä artiklassa määrättyä aiheiden enimmäismäärää. Valittuja aiheita koskevat päätöslauselmaesitykset jätetään käsiteltäväksi viimeistään esityslistan hyväksymispäivän iltana. Päätöslauselmaesitysten jättämisen tarkan määräajan vahvistaa puhemies. 3. Poliittisille ryhmille ja sitoutumattomille jäsenille myönnettävä kokonaispuheaika jaetaan 120 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti istuntojaksokohtaisen enintään kolmen tunnin keskusteluajan rajoissa. Jos puheaikaa on vielä käytettävissä päätöslauselmaesitysten ja äänestysten sekä komission ja neuvoston mahdollisille puheenvuoroille varatun ajan jälkeen, se jaetaan poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten kesken. 4. Äänestys toimitetaan välittömästi keskustelun päätyttyä. Työjärjestyksen 137 artiklaa ei sovelleta. Tämän artiklan mukaisesti toimitettavat äänestykset voidaan järjestää yhteisesti, jos puhemies ja puheenjohtajakokous näin päättävät. 5. Jos samaa aihetta koskevia päätöslauselmaesityksiä on jätetty käsiteltäväksi kaksi tai useampia, sovelletaan 37 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä. 6. Puhemies ja poliittisten ryhmien puheenjohtajat voivat päättää, että päätöslauselmaesityksestä äänestetään ilman keskustelua. Tällainen päätös edellyttää kaikkien poliittisten ryhmien puheenjohtajien yksimielistä hyväksyntää. Tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävän keskustelun esityslistalle otettuihin päätöslauselmaesityksiin ei sovelleta 143, 144 ja 146 artiklan määräyksiä. Päätöslauselmaesitykset tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävää keskustelua varten jätetään käsiteltäväksi vasta, kun aiheiden luettelo on hyväksytty. Päätöslauselmat, joita ei ehditä käsitellä keskustelulle varattuna aikana, raukeavat. Samoin menetellään, jos 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti esitetyn pyynnön perusteella todetaan, ettei parlamentti ole päätösvaltainen. Jäsenet voivat luonnollisesti jättää kyseiset päätöslauselmaesitykset uudelleen käsiteltäväksi 48 artiklan mukaisesti tai he voivat antaa ne uudelleen käsiteltäväksi siksi, että ne otetaan seuraavalla istuntojaksolla tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävään keskusteluun. Aihetta ei voida ottaa tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävän keskustelun esityslistalle, jos se on jo kyseisen istuntojakson esityslistalla. Työjärjestyksen määräykset eivät salli yhteiskeskustelua 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetystä päätöslauselmaesityksestä ja samaa aihetta koskevasta valiokunnan mietinnöstä. *** Kun päätösvaltaisuuden toteamista pyydetään 126 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tämä pyyntö koskee ainoastaan äänestyksen kohteena olevaa päätöslauselmaesitystä, mutta ei sitä seuraavia päätöslauselmaesityksiä. 51 artikla Kirjalliset kannanotot 1. Enintään viisi jäsentä voi jättää käsiteltäväksi korkeintaan 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton Euroopan unionin toimialaa koskevaan asiaan. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä ja jaetaan jäsenille. Ne esitetään yhdessä allekirjoittajien nimien kanssa tätä tarkoitusta varten varatussa luettelossa. 2. Jäsen voi allekirjoittaa tällaisen kannanoton. 3. Jos parlamentin jäsenten enemmistö on allekirjoittanut kannanoton, puhemies ilmoittaa tästä parlamentille. 4. Tällainen kannanotto sekä allekirjoittajien nimet toimitetaan seuraavan istuntojakson lopussa kannanotossa mainituille tahoille. Kannanotto sisällytetään kyseisen istuntojakson viimeisen istunnon pöytäkirjaan. Tämä julkaiseminen on osoituksena menettelyn päättymisestä. 5. Yli kolme kuukautta luettelossa ollut kirjallinen kannanotto raukeaa, jollei vähintään puolet parlamentin jäsenistä ole sitä allekirjoittanut. 52 artikla Talous- ja sosiaalikomitean kuuleminen 1. Valiokunta voi pyytää, että talous- ja sosiaalikomiteaa kuullaan yleisistä kysymyksistä tai tietyistä aiheista. Valiokunta ilmoittaa talous- ja sosiaalikomitealle lausunnon antamisen määräajan. 2. Talous- ja sosiaalikomitean kuulemista koskevat pyynnöt hyväksytään täysistunnossa ilman keskustelua. 53 artikla Alueiden komitean kuuleminen 1. Valiokunta voi pyytää, että alueiden komiteaa kuullaan yleisistä kysymyksistä tai tietyistä aiheista. Valiokunta ilmoittaa alueiden komitealle lausunnon antamisen määräajan. 2. Alueiden komitean kuulemista koskevat pyynnöt hyväksytään täysistunnossa ilman keskustelua. 54 artikla Toimielinten väliset sopimukset Parlamentti voi tehdä sopimuksia muiden toimielinten kanssa perussopimusten soveltamiseksi tai menettelyjen helpottamiseksi tai selkeyttämiseksi. Sopimus voidaan tehdä yhteisenä julistuksena, kirjeenvaihtona tai menettelysääntöinä taikka muussa asianmukaisessa muodossa. Parlamentin hyväksyttyä sopimukset puhemies allekirjoittaa ne. Sopimukset voidaan liittää tiedoksi työjärjestykseen. VII LUKU SUHTEET KANSALLISIIN PARLAMENTTEIHIN 55 artikla Tietojen vaihto, yhteydet ja vastavuoroiset palvelut 1. Parlamentti tiedottaa toiminnastaan säännöllisesti jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille. 2. Puheenjohtajakokous voi antaa puhemiehelle valtuudet neuvotella jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille vastavuoroisuuteen perustuen tarjottavista palveluista sekä ehdottaa muita mahdollisia toimenpiteitä yhteyksien helpottamiseksi. 56 artikla Yhteisöasioita käsittelevien elinten konferenssi (COSAC) 1. Puheenjohtajakokous nimeää puhemiehen ehdotuksesta COSAC-valtuuskunnan jäsenet ja voi antaa heille toimivaltuudet. Valtuuskuntaa johtaa yksi niistä varapuhemiehistä, joiden tehtävänä on kansallisiin parlamentteihin ylläpidettävien suhteiden käytännön toteutus. 2. Muut valtuuskunnan jäsenet valitaan COSACin kokouksessa käsiteltävien aiheiden perusteella siten, että parlamentin yleinen poliittinen tasapaino otetaan asianmukaisesti huomioon. Parlamentin valtuuskunta antaa selonteon kunkin kokouksen jälkeen. VIII LUKU LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYT YLEISET MÄÄRÄYKSET 57 artikla Vuotuinen lainsäädäntöohjelma 1. Parlamentti sopii komission ja neuvoston kanssa Euroopan unionin lainsäädäntöohjelman laatimisesta. 2. Komissio esittää lokakuussa vuotuisen lainsäädäntöohjelmansa sekä arvion edellisen vuoden lainsäädäntöohjelmasta. 3. Vuotuisessa lainsäädäntöohjelmassa mainitaan a) kaikki lainsäädännön alaan liittyvät ehdotukset b) sopimukset kolmansien maiden kanssa. Ohjelmassa mainitaan myös parlamentin tai neuvoston pyytämät lainsäädäntöehdotukset ja -asiakirjat, jotka komissio on luvannut antaa. Kaikissa ohjelmaan sisällytettävissä säädöksissä on mainittava niiden oikeusperusta ja hyväksymisaikataulu. 4. Ennen kunkin vuoden päättymistä parlamentti hyväksyy päätöslauselman, jossa vahvistetaan lainsäädäntöohjelman ensisijaiset poliittiset tavoitteet. 5. Kiireellisissä ja ennalta arvaamattomissa tapauksissa toimielin voi oma-aloitteisesti ja perustamissopimuksissa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ehdottaa lainsäädäntötoimenpiteen lisäämistä vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan. 6. Puhemies välittää parlamentin hyväksymän päätöslauselman muille lainsäädäntömenettelyyn osallistuville Euroopan unionin toimielimille sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. Puhemies pyytää neuvostoa esittämään kantansa komission vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan ja parlamentin päätöslauselmaan. 7. Jos toimielin ei kykene noudattamaan annettua aikataulua, sen tulee ilmoittaa viivästymisen syyt toiselle toimielimelle ja ehdottaa uutta aikataulua. 8. Parlamentti tarkastelee vuotuisen lainsäädäntöohjelman täytäntöönpanon edistymistä joka kuudes kuukausi. Ohjelmaa voidaan tarkistaa vuoden toisen puoliskon alussa. 58 artikla Perusoikeuksien kunnioittaminen, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate ja rahoitusvaikutukset Lainsäädäntöehdotusta käsitellessään parlamentti kiinnittää erityistä huomiota perusoikeuksien kunnioittamiseen sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteeseen. Jos ehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti tarkistaa varojen riittävyyden. 59 artikla EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan mukaiset lainsäädäntöaloitteet 1. Parlamentti voi pyytää komissiota EY:n perustamissopimuksen 192 artiklan toisen kohdan mukaisesti antamaan sille lainsäädäntöehdotuksen hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan 163 artiklan mukainen valiokunta-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle. 2. Ennen 163 artiklan mukaisen menettelyn aloittamista asiasta vastaavan valiokunnan on varmistettava, ettei tällaista ehdotusta ole valmisteltavana, toisin sanoen a) että vuotuinen lainsäädäntöohjelma ei sisällä tällaista ehdotusta, b) että tällaisen ehdotuksen valmistelua ei ole aloitettu tai että se on viivästynyt kohtuuttomasti, c) että komissio ei ole vastannut myöntävästi aikaisempiin joko asiasta vastaavan valiokunnan esittämiin pyyntöihin tai pyyntöihin, jotka sisältyvät parlamentin yksinkertaisella enemmistöllä hyväksymiin päätöslauselmiin. 3. Parlamentin päätöslauselmassa ilmaistaan asianmukainen oikeusperusta. Lisäksi päätöslauselma sisältää yksityiskohtaiset suositukset pyydetyn ehdotuksen sisällön suhteen, jonka on kunnioitettava perusoikeuksia ja noudatettava toissijaisuusperiaatetta. 4. Jos ehdotuksella on rahoitusvaikutuksia, parlamentti ilmoittaa, kuinka tarvittavat varat voidaan järjestää. 5. Asiasta vastaava valiokunta seuraa kaikkien parlamentin nimenomaisesta pyynnöstä laadittujen lainsäädäntöehdotusten valmistelun etenemistä. 60 artikla Lainsäädännöllisten asiakirjojen käsittely 1. Puhemies lähettää komission ehdotukset ja muut lainsäädännön alaan liittyvät asiakirjat asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Jos ehdotus sisältyy vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan, asiasta vastaava valiokunta voi päättää nimittää esittelijän seuraamaan ehdotuksen valmistelua. Puhemies lähettää neuvoston esittämät kuulemispyynnöt tai komission esittämät kyseistä ehdotusta koskevat lausuntopyynnöt asiasta vastaavaan valiokuntaan. Ensimmäistä käsittelyä koskevia 58, 63-73 artiklan määräyksiä sovelletaan kaikkiin lainsäädäntöehdotuksiin riippumatta siitä, vaativatko ne yhden, kaksi vai kolme käsittelyä. 2. Neuvoston yhteinen kanta lähetetään ensimmäisessä käsittelyssä asiasta vastaavaksi nimitettyyn valiokuntaan. Yhteiseen kantaan sovelletaan toista käsittelyä koskevia 74-80 artiklan määräyksiä. 3. Toista käsittelyä seuraavan parlamentin ja neuvoston välisen sovittelumenettelyn aikana asiaa ei voida palauttaa valiokuntakäsittelyyn. Sovittelumenettelyyn sovelletaan kolmatta käsittelyä koskevia 81-83 artiklan määräyksiä. 4. Toisessa ja kolmannessa käsittelyssä ei sovelleta 62 artiklaa, 67 artiklan 1 ja 3 kohtaa eikä 68, 69, 144, 158, 159 ja 162 artiklaa. 5. Jos toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä työjärjestyksen määräys on ristiriidassa minkä tahansa muun työjärjestyksen määräyksen kanssa, on toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä määräys etusijalla. 61 artikla Kuuleminen jäsenvaltioiden tekemistä ehdotuksista Jäsenvaltioiden tekemiä, EY:n perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan mukaisia ehdotuksia, joista parlamenttia on kuultu, käsitellään tämän työjärjestyksen 58, 60, 62, 63 ja 67 artiklan mukaisesti. 62 artikla Päätösvallan siirto valiokunnille 1. Puheenjohtajakokous voi lähettää omasta aloitteestaan tai asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä kuulemispyynnön, lausuntopyynnön, valiokunta-aloitteisen mietinnön (163 artikla) tai 48 artiklan 1-5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyyn päätöslauselmaesitykseen perustuvan mietinnön asiasta vastaavan valiokunnan päätettäväksi. 2. Jos 1 kohdan mukaisen valiokuntaan lähettämisen jälkeen kolmasosa valiokunnan varsinaisista jäsenistä pyytää päätösvallan palauttamista täysistunnolle, sovelletaan keskusteluihin ja tarkistuksiin menettelyjä, joita noudatetaan käsiteltäessä valiokuntien mietintöjä täysistunnossa. 3. Kokous, jossa valiokunta tekee päätöksensä, on avoin yleisölle. 4. Tarkistusten jättämisen määräaika julkaistaan Euroopan parlamentin tiedotteessa (Bulletin). 5. Kun valiokunta on hyväksynyt mietintönsä ja jollei 117 artiklan 1 kohdasta ja 118 artiklasta muuta johdu, puhemies merkitsee mietinnön seuraavan istuntojakson esityslistalle. Valiokunnan päätöslauselma ja mahdolliset tarkistukset katsotaan hyväksytyiksi ja merkitään pöytäkirjaan, jollei yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä, jotka edustavat vähintään kolmea eri poliittista ryhmää, ole kirjallisesti ilmaissut eriävää mielipidettään ennen istuntojakson toisen päivän alkua. Puhemies ilmoittaa kyseisistä eriävistä mielipiteistä istuntojakson toisen istunnon alussa; tässä tapauksessa valiokunnan mietintö otetaan kyseisen tai seuraavan istuntojakson esityslistalle ja se käsitellään tavanomaisen menettelyn mukaisesti. Puhemies ilmoittaa tarkistusten jättämisen määräajan. Kolmasosa valiokunnan varsinaisista jäsenistä voi pyytää valiokunnan kokousten ulkopuolella kirjallisesti päätösvallan palauttamista täysistunnolle. Pyyntö on esitettävä ennen sitä valiokunnan kokousta, jossa nimitetään esittelijä asialle, jota pyyntö päätösvallan palauttamisesta täysistunnolle koskee. *** Tarkistusten käsiteltäväksi jättämistä koskevia määräyksiä annetaan 139 artiklan 1 kohdassa ja siihen viittaavassa 165 artiklan 4 kohdassa sekä 62 artiklassa ja erityisesti sen 4 kohdassa, jonka mukaan tarkistusten käsiteltäväksi jättämistä koskevat määräajat on julkaistava Euroopan parlamentin tiedotteessa (Bulletin). Jäsenet voivat jättää tarkistuksia minkä tahansa valiokunnan käsiteltäväksi 139 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämän periaatteen soveltaminen on erityisen tärkeää silloin, kun valiokunta käsittelee sille 62 artiklan mukaisesti siirrettyjä asioita. ENSIMMÄINEN KÄSITTELY - VALIOKUNTAVAIHE 63 artikla Oikeusperustan tarkistaminen 1. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa ensin, että kaikilla komission ehdotuksilla ja muilla lainsäädäntöön liittyvillä asiakirjoilla on oikeusperusta. 2. Jos asiasta vastaava valiokunta asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se pyytää oikeudellisista asioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta. 3. Oikeudellisista asioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat komission antamien ehdotusten oikeusperustaa. Tällöin se ilmoittaa siitä asiasta vastaavalle valiokunnalle aiheellisella tavalla. 4. Jos oikeudellisista asioista vastaava valiokunta päättää asettaa oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille. Parlamentti äänestää niistä ennen kuin ehdotuksen asiasisällöstä äänestetään. 5. Sellaisia oikeusperustan muuttamiseksi esitettyjä tarkistuksia ei voida käsitellä, jotka on jätetty täysistunnossa käsiteltäväksi, ilman että asiasta vastaava valiokunta tai oikeudellisista asioista vastaava valiokunta on asettanut oikeusperustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi. 6. Jos komissio ei suostu muuttamaan ehdotustaan parlamentin hyväksymän oikeusperustan mukaiseksi, esittelijä tai oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi ehdottaa, että äänestys ehdotuksen asiasisällöstä siirretään myöhempään istuntoon. 64 artikla Lainsäädäntömenettelyn avoimuus 1. Parlamentti ja sen valiokunnat edellyttävät, että niille toimitetaan lainsäädäntömenettelyn kuluessa kaikki komission ehdotuksiin liittyvät asiakirjat samoin ehdoin kuin neuvostolle ja sen työryhmille. 2. Komission ehdotusta käsitellessään asiasta vastaava valiokunta pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan sille tietoja kyseisen ehdotuksen etenemisestä neuvostossa ja sen työryhmissä ja erityisesti mahdollisista kompromisseista, jotka muuttaisivat merkittävästi komission alkuperäistä ehdotusta, tai komission aikomuksesta peruuttaa ehdotuksensa. 65 artikla Komission ehdotuksen muuttaminen 1. Jos komissio ilmoittaa asiasta parlamentille tai asiasta vastaava valiokunta muuten saa tietoonsa, että komissio aikoo muuttaa ehdotustaan, asiasta vastaava valiokunta lykkää asian käsittelyä, kunnes se on saanut komissiolta uuden ehdotuksen tai komission tekemät muutokset. 2. Jos neuvosto muuttaa merkittävästi komission ehdotusta, sovelletaan 71 artiklan määräyksiä. 66 artikla Komission ja neuvoston kanta tarkistuksiin 1. Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta toimittaa lopullisen äänestyksen komission ehdotuksesta, se pyytää komissiota ilmoittamaan kantansa kaikkiin valiokunnan hyväksymiin ehdotusta koskeviin tarkistuksiin ja neuvostoa esittämään näkemyksensä. 2. Jos komissio ei pysty ilmoittamaan kantaansa tai jos komissio ilmoittaa, että se ei ole valmis hyväksymään kaikkia valiokunnan hyväksymiä tarkistuksia, valiokunta voi lykätä lopullista äänestystä. 3. Tarvittaessa komission kanta sisällytetään mietintöön. ENSIMMÄINEN KÄSITTELY - TÄYSISTUNTOVAIHE 67 artikla Ensimmäisen käsittelyn päättäminen 1. Parlamentti käsittelee lainsäädäntöehdotusta asiasta vastaavan valiokunnan 159 artiklan mukaisesti laatiman mietinnön pohjalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 62 ja 114 artiklan sekä 158 artiklan 1 kohdan soveltamista. 2. Parlamentti äänestää ensin tarkistuksista ehdotukseen, joka on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjana, sen jälkeen mahdollisesti muutetusta ehdotuksesta, sen jälkeen tarkistuksista luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja sen jälkeen luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi kokonaisuudessaan, joka sisältää ainoastaan lausuman siitä, hyväksyykö vai hylkääkö parlamentti komission ehdotuksen vai esittääkö parlamentti siihen tarkistuksia, sekä menettelyä koskevat pyynnöt. Kuulemismenettely päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Jos parlamentti ei hyväksy lainsäädäntöpäätöslauselmaa, ehdotus palautetaan asiasta vastaavaan valiokuntaan. Kaikkien lainsäädäntömenettelyn puitteissa käsiteltäväksi jätettyjen mietintöjen on oltava 60, 63 ja 159 artiklan määräysten mukaisia. Jos valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, joka ei liity lainsäädäntöön, sen on tapahduttava 154 tai 163 artiklassa tarkoitetun erityisen, asioiden lähettämistä valiokuntaan koskevan menettelyn mukaisesti. 3. Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin lausuntona ehdotuksen sellaisena kuin parlamentti on sen hyväksynyt sekä siihen liittyvän päätöslauselman. 68 artikla Komission ehdotuksen hylkääminen 1. Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä, puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. 2. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa ehdotusta koskevan kuulemismenettelyn käyneen aiheettomaksi ja ilmoittaa tästä neuvostolle. 3. Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Tässä tapauksessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta. 4. Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, se pyytää asian palauttamista valiokuntaan 144 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Parlamentti voi tarvittaessa asettaa uuden määräajan 144 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Jos valiokunnan pyyntöä ei hyväksytä, parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. 69 artikla Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen 1. Kun komission ehdotus hyväksytään kokonaisuudessaan siihen tehdyin tarkistuksin, äänestystä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi lykätään, kunnes komissio on ilmaissut kantansa jokaiseen parlamentin tarkistukseen. Jos komissiolla ei ole mahdollisuutta ilmaista kantaansa parlamentin äänestettyä sen ehdotuksesta, komissio ilmoittaa puhemiehelle tai asiasta vastaavalle valiokunnalle ajankohdan, jolloin se voi ilmaista kantansa. Ehdotus otetaan komission ilmoittamaa ajankohtaa seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen. 2. Jos komissio ilmoittaa, ettei se aio hyväksyä kaikkia parlamentin tarkistuksia, asiasta vastaavan valiokunnan esittelijä tai hänen ollessaan estynyt kyseisen valiokunnan puheenjohtaja tekee parlamentille virallisen ehdotuksen siitä, äänestetäänkö luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Ennen tämän ehdotuksen antamista esittelijä tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää puhemiestä keskeyttämään asian käsittelyn. Jos parlamentti päättää lykätä äänestystä, asia katsotaan palautetuksi asiasta vastaavaan valiokuntaan uudelleenkäsittelyä varten. Tässä tapauksessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta. Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, sovelletaan 68 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä. Tässä vaiheessa otetaan käsiteltäväksi ainoastaan asiasta vastaavan valiokunnan esittämät ja komission kanssa sovitteluratkaisuun pyrkivät tarkistukset. 3. Tämän artiklan 2 kohdan soveltaminen ei sulje pois muiden jäsenten 144 artiklan mukaisesti käsiteltäväksi jättämää pyyntöä asian palauttamisesta valiokuntakäsittelyyn. Jos asia palautetaan valiokuntaan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaavan valiokunnan on kyseisten määräysten mukaan ensisijaisesti annettava asiasta selvitys asetetussa määräajassa ja tarvittaessa jätettävä käsiteltäväksi komission kanssa sovitteluratkaisuun pyrkiviä tarkistuksia. Sen ei kuitenkaan tarvitse käsitellä uudestaan kaikkia parlamentin hyväksymiä säännöksiä. Valiokuntakäsittelyyn palauttamisen lykkäävän vaikutuksen vuoksi valiokunnalla on suurempi toimintavapaus ja se voi sovitteluratkaisun saavuttamiseksi ehdottaa täysistunnon hyväksymien säännösten käsittelemistä uudelleen. Koska tällöin otetaan käsiteltäväksi vain sovitteluratkaisuun pyrkivät valiokunnan tarkistukset, parlamentin suvereeniuden säilyttämiseksi on 2 kohdan mukaisessa selvityksessä selvästi ilmaistava, mitkä jo hyväksytytyistä säännöksistä raukeavat, jos ehdotetut tarkistukset hyväksytään. ENSIMMÄINEN KÄSITTELY - SEURANTAMENETTELY 70 artikla Parlamentin lausunnon seuranta 1. Parlamentin hyväksyttyä komission ehdotusta koskevan lausunnon asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä valvovat ehdotuksen käsittelyä menettelyn eri vaiheissa, kunnes neuvosto hyväksyy ehdotuksen, erityisesti varmistaakseen, että neuvosto tai komissio noudattavat parlamentille antamiaan sitoumuksia parlamentin hyväksymien tarkistusten suhteen. 2. Valiokunta voi kutsua komission sekä neuvoston keskustelemaan asiasta valiokunnan kanssa. 3. Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo tarpeelliseksi, se voi missä tahansa seurantamenettelyn vaiheessa jättää käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisen päätöslauselmaesityksen, jossa parlamentille suositellaan, että se - vetoaa komissioon, jotta tämä peruuttaisi ehdotuksensa, tai - pyytää komissiota tai neuvostoa antamaan asian uudelleen parlamentin käsiteltäväksi 71 artiklan mukaisesti tai pyytää komissiota esittämään uuden ehdotuksen, tai - päättää muista aiheellisiksi katsomistaan toimista. Tämä päätöslauselmaesitys otetaan valiokunnan päätöstä seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen. 71 artikla Asian antaminen uudelleen parlamentin käsiteltäväksi Menettely säädöksen hyväksymiseksi EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan mukaisesti 1. Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies pyytää komissiota antamaan ehdotuksensa uudelleen parlamentin käsiteltäväksi, - jos komissio peruuttaa alkuperäisen ehdotuksensa korvatakseen sen toisella ehdotuksella parlamentin annettua lausuntonsa, jollei tätä tehdä parlamentin tarkistusten sisällyttämiseksi ehdotukseen, tai - jos komissio muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotusta, josta parlamentti on antanut lausuntonsa, jollei tätä tehdä parlamentin tarkistusten sisällyttämiseksi ehdotukseen, tai - jos ehdotuksessa käsitellyn ongelman luonne on muuttunut merkittävästi ajan myötä tai olosuhteiden muututtua, tai - jos parlamentin vahvistettua kantansa on pidetty uudet vaalit ja jos puheenjohtajakokous pitää sitä suotavana. Menettely muiden säädösten hyväksymiseksi 2. Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies kehottaa neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen 1 kohdassa esitetyissä olosuhteissa ja samoin ehdoin ja myös silloin, jos neuvosto muuttaa tai aikoo muuttaa huomattavasti alkuperäistä ehdotusta, josta parlamentti on antanut lausunnon, jollei tätä tehdä parlamentin tarkistusten sisällyttämiseksi ehdotukseen. 3. Puhemies pyytää myös, että säädösehdotus annetaan uudelleen parlamentin käsiteltäväksi tämän artiklan määräysten perusteella, jos parlamentti poliittisen ryhmän tai vähintään kolmenkymmenenkahden jäsenen ehdotuksesta niin päättää. 72 artikla Vuoden 1975 toimielinten välisen sopimuksen mukainen neuvottelumenettely 1. Jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin lausunnosta tietyissä tärkeissä yhteisön lainsäädäntöä koskevissa päätöksissä, parlamentti voi lausuntonsa antaessaan aloittaa neuvoston kanssa neuvottelumenettelyn, johon komissio osallistuu aktiivisesti. 2. Parlamentti aloittaa neuvottelumenettelyn omasta tai neuvoston aloitteesta. 3. Neuvottelukomiteavaltuuskunnan kokoonpanoon ja menettelytapoihin sovelletaan 82 artiklan 1-7 kohdan määräyksiä. 4. Asiasta vastaava valiokunta laatii neuvottelun tuloksista mietinnön, josta parlamentti keskustelee ja äänestää. 73 artikla Parlamentin tarkistusten hyväksyminen neuvostossa 1. Jos neuvosto on ilmoittanut parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyneensä sen tarkistukset muuttamatta muuten komission ehdotusta tai jos kumpikaan toimielin ei ole muuttanut komission ehdotusta, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että ehdotus on lopullisesti hyväksytty. 2. Ennen ilmoituksen antamista puhemies tarkistaa, että neuvoston ehdotukseen mahdollisesti tekemät tekniset mukautukset eivät vaikuta sen asiasisältöön. Epävarmoissa tapauksissa hän kuulee asiasta vastaavaa valiokuntaa. Jos käy ilmi, että tehdyt muutokset koskevat asiasisältöä, puhemies ilmoittaa neuvostolle, että parlamentti vie asian toiseen käsittelyyn heti, kun työjärjestyksen 74 artiklassa esitetyt ehdot on täytetty. 3. Annettuaan edellä 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen, puhemies allekirjoittaa ehdotetun säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtii yhdessä tämän kanssa sen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 84 artiklan mukaisesti. TOINEN KÄSITTELY - VALIOKUNTAVAIHE 74 artikla Neuvoston yhteisen kannan ilmoittaminen 1. EY:n perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklassa tarkoitetusta neuvoston yhteisestä kannasta ilmoitetaan siten, että puhemies antaa sen tiedoksi täysistunnossa. Puhemies antaa ilmoituksen saatuaan Euroopan unionin virallisille kielille asianmukaisesti käännetyt asiakirjat, joissa ilmaistaan yhteinen kanta, kaikki lausumat, jotka on merkitty neuvoston sen istunnon pöytäkirjaan, jossa yhteinen kanta vahvistettiin, perusteet, jotka ovat johtaneet neuvoston yhteisen kannan vahvistamiseen, sekä komission kanta. Puhemies antaa ilmoituksen kyseisten asiakirjojen vastaanottoa seuraavan istuntojakson aikana. Ennen ilmoituksen antamista puhemies varmistaa yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan ja/tai esittelijän kanssa, että hänen vastaanottamansa asiakirja todella on yhteinen kanta ja että kyseeseen ei tule yksikään 71 artiklassa tarkoitetuista tapauksista. Muussa tapauksessa puhemies yrittää yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan sekä mahdollisuuksien mukaan yhteisymmärryksessä neuvoston kanssa saavuttaa asianmukaiset ratkaisut. 2. Luettelo näistä ilmoituksista sekä asiasta vastaavan valiokunnan nimi julkaistaan istunnon pöytäkirjassa. 75 artikla Määräaikojen pidentäminen 1. Puhemies pidentää määräaikoja EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 7 kohdan mukaisesti toiseen käsittelyyn varattujen määräaikojen osalta asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan tai esittelijän pyynnöstä tai sovitteluun varattujen määräaikojen osalta parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan pyynnöstä. Puhemies pyytää neuvoston suostumusta määräaikojen pidentämiselle EY:n perustamissopimuksen 252 artiklan g alakohdan mukaisesti. 2. Puhemies ilmoittaa parlamentille parlamentin tai neuvoston aloitteesta tehdyistä, EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 7 kohdan mukaisista määräaikojen pidennyksistä. 3. Puhemies voi asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa kuultuaan suostua neuvoston pyyntöön määräajan pidentämisestä EY:n perustamissopimuksen 252 artiklan g alakohdan mukaisesti. 76 artikla Asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettäminen ja käsittely asiasta vastaavassa valiokunnassa 1. Sinä päivänä, kun yhteinen kanta on ilmoitettu parlamentille 74 artiklan 1 kohdan mukaisesti, se katsotaan ilman eri toimenpiteitä lähetetyksi asiasta vastaavaan valiokuntaan sekä valiokuntiin, joilta on pyydetty siitä lausunto ensimmäisessä käsittelyssä. 2. Neuvoston yhteinen kanta otetaan ensimmäisenä kohtana sen ilmoittamista seuraavan asiasta vastaavan valiokunnan kokouksen esityslistalle. Neuvosto voidaan kutsua esittelemään yhteinen kanta. 3. Jollei toisin päätetä, toisen käsittelyn esittelijä on sama kuin ensimmäisen käsittelyn esittelijä. 4. Parlamentin toista käsittelyä koskevia, 80 artiklan 2, 3 ja 5 kohdassa tarkoitettuja määräyksiä sovelletaan myös asiasta vastaavan valiokunnan käsittelyyn. Ainoastaan kyseisen valiokunnan jäsenet tai pysyvät varajäsenet saavat jättää käsiteltäväksi hylkäysehdotuksia tai tarkistuksia. Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä. 5. Ennen äänestystä valiokunta voi pyytää puheenjohtajaa ja esittelijää keskustelemaan valiokunnassa esitetyistä tarkistuksista neuvoston puheenjohtajan tai hänen edustajansa kanssa ja asiasta vastaavan komission jäsenen läsnä ollessa. Esittelijä voi jättää käsiteltäväksi kompromissitarkistuksia keskustelun päätteeksi. 6. Asiasta vastaava valiokunta antaa suosituksen toiseen käsittelyyn, jossa se esittää neuvoston vahvistaman yhteisen kannan hyväksymistä, tarkistamista tai hylkäämistä. Suositus sisältää päätösehdotusta koskevat lyhyet perustelut. TOINEN KÄSITTELY - TÄYSISTUNTOVAIHE 77 artikla Toisen käsittelyn päättäminen 1. Neuvoston yhteinen kanta sekä asiasta vastaavan valiokunnan mahdollinen suositus toiseen käsittelyyn otetaan ilman eri toimenpiteitä sen istuntojakson esityslistaluonnokseen, jonka keskiviikko on ennen ja lähimpänä kolmen kuukauden tai, jos määräaikaa on jatkettu 75 artiklan mukaisesti, neljän kuukauden ajanjakson päättymistä, jollei asiaa ole jo käsitelty aikaisemman istuntojakson aikana. Koska parlamentin valiokuntien antamat suositukset toiseen käsittelyyn vastaavat perusteluja, joissa valiokunta selvittää kantaansa neuvoston yhteiseen kantaan, niistä ei äänestetä. 2. Toinen käsittely julistetaan päättyneeksi, kun parlamentti hyväksyy tai hylkää yhteisen kannan tai tarkistaa sitä EY:n perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklan määräysten mukaisesti ja asetetussa määräajassa. 78 artikla Neuvoston yhteisen kannan hyväksyminen sellaisenaan Jos 79 ja 80 artiklan mukaista ehdotusta yhteisen kannan hylkäämiseksi tai yhteistä kantaa koskevia tarkistuksia ei ole hyväksytty tarkistusten tai hylkäysehdotusten käsiteltäväksi jättämiselle ja niistä äänestämiselle asetetussa määräajassa, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että ehdotettu säädös on lopullisesti hyväksytty. Hän allekirjoittaa ehdotuksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtii sen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 84 artiklan mukaisesti. 79 artikla Neuvoston yhteisen kannan hylkääminen 1. Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kolmekymmentäkaksi jäsentä voi puhemiehen asettamassa määräajassa jättää kirjallisena käsiteltäväksi ehdotuksen neuvoston yhteisen kannan hylkäämiseksi. Ehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö. Ehdotuksesta yhteisen kannan hylkäämiseksi äänestetään ennen mahdollisia tarkistuksia. 2. Vaikka parlamentti äänestää yhteisen kannan hylkäämistä vastaan, se voi esittelijän suosituksesta tarkistuksista äänestettyään ja kuultuaan komission kannan 80 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsitellä uutta hylkäysehdotusta. 3. Jos neuvoston yhteinen kanta hylätään, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että lainsäädäntömenettely on päättynyt. 4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa määrätään, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa, jos parlamentin hylkäämä yhteinen kanta kuuluu EY:n perustamissopimuksen 252 artiklan määräysten soveltamisalaan. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että lainsäädäntömenettely on päättynyt. 80 artikla Tarkistukset neuvoston yhteiseen kantaan 1. Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kolmekymmentäkaksi jäsentä voi jättää täysistunnon käsiteltäväksi tarkistuksia neuvoston yhteiseen kantaan. 2. Tarkistus yhteiseen kantaan otetaan käsiteltäväksi ainoastaan, jos se on 139 ja 140 artiklan määräysten mukainen ja jos sillä a) pyritään joko kokonaan tai osittain palauttamaan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymä kanta, tai b) pyritään yhteisymmärrykseen neuvoston ja parlamentin välillä, tai c) pyritään tarkistamaan yhteisen kannan osaa, joka ei sisälly ensimmäisessä käsittelyssä esitettyyn ehdotukseen tai joka eroaa sisällöltään ja joka ei huomattavasti muuta ehdotusta 71 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä, tai c) pyritään ottamaan huomioon ensimmäisen käsittelyn jälkeen ilmennyt uusi oikeudellinen seikka tai tilanne. Puhemiehen päätös siitä, otetaanko tarkistus käsiteltäväksi, on lopullinen. 3. Jos uudet vaalit on pidetty ensimmäisen käsittelyn jälkeen eikä 71 artiklaan ole vedottu, puhemies voi olla soveltamatta 2 kohdassa määrättyjä, käsiteltäväksi ottamista koskevia rajoituksia. 4. Tarkistus hyväksytään ainoastaan parlamentin jäsenten enemmistöllä. 5. Ennen tarkistuksista toimitettavaa äänestystä puhemies pyytää komissiota ilmaisemaan kantansa ja neuvostoa esittämään näkemyksensä. KOLMAS KÄSITTELY - SOVITTELU 81 artikla Sovittelukomitean koollekutsuminen Jos neuvosto ei voi hyväksyä kaikkia parlamentin ehdottamia tarkistuksia yhteiseen kantaan, puhemies voi poliittisten ryhmien puheenjohtajia ja asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa ja esittelijää kuultuaan sopia sovittelukomitean ensimmäisen kokouksen ajankohdasta ja paikasta. Sovittelukomitealle asetettu kuuden viikon määräaika päästä sopimukseen yhteisestä tekstistä alkaa komitean ensimmäisestä kokoontumisajankohdasta. 82 artikla Sovittelukomiteavaltuuskunta 1. Parlamentin valtuuskunnan jäsenten määrä sovittelukomiteassa on yhtä suuri kuin neuvoston valtuuskunnan jäsenten määrä. 2. Valtuuskunnan poliittinen kokoonpano vastaa parlamentin jakoa poliittisiin ryhmiin. Puheenjohtajakokous määrää jäsenten tarkan lukumäärän kustakin poliittisesta ryhmästä. 3. Poliittiset ryhmät nimittävät valtuuskunnan jäsenet jokaiseen sovittelutapaukseen erikseen mielellään niistä valiokunnista, joita asia koskee, lukuun ottamatta kolmea jäsentä, jotka nimitetään valtuuskuntien vakituisiksi jäseniksi kahdentoista kuukauden ajaksi. Poliittiset ryhmät nimittävät varapuhemiesten keskuudesta nämä kolme vakituista jäsentä, jotka edustavat vähintään kahta eri poliittista ryhmää. Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä ovat kaikissa tapauksissa valtuuskunnan jäseniä. 4. Valtuuskunnissa edustettuina olevat poliittiset ryhmät nimittävät varajäseniä. 5. Poliittiset ryhmät, jotka eivät ole edustettuina valtuuskunnassa, voivat lähettää yhden edustajan valtuuskunnan sisäisiin valmisteleviin kokouksiin. 6. Puhemies tai yksi kolmesta pysyvästä jäsenestä johtaa valtuuskuntaa. 7. Valtuuskunta tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Valtuuskunnan kokoukset eivät ole julkisia. Puheenjohtajakokous vahvistaa menettelyä koskevia lisäohjeita sovittelukomiteavaltuuskunnan työlle. 8. Valtuuskunta saattaa parlamentin tietoon sovittelun tulokset sekä mahdollisesti ehdotetut tarkistukset tai kompromissit hyvissä ajoin, jotta parlamentti voi viedä päätökseen EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaiset muut menettelyvaiheet. KOLMAS KÄSITTELY - TÄYSISTUNTOVAIHE 83 artikla Yhteinen teksti 1. Jos sovittelukomiteassa päästään sopimukseen yhteisestä tekstistä, asia otetaan sen täysistunnon esityslistalle, joka pidetään kuuden, tai jos määräaikaa on jatkettu, kahdeksan viikon kuluessa siitä päivästä, jolloin sovittelukomitea hyväksyi yhteisen tekstin. 2. Sovittelukomiteavaltuuskunnan puheenjohtaja tai muu nimetty jäsen antaa lausuman yhteisestä tekstistä. Tämän lausuman jälkeen voidaan käydä lyhyt keskustelu. 3. Yhteiseen tekstiin ei voida esittää tarkistuksia. 4. Yhteisestä tekstistä kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Yhteinen teksti hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä. 5. Kun yhteisestä tekstistä ei päästä sovittelukomiteavaltuuskunnassa sopimukseen, sovittelukomiteavaltuuskunnan puheenjohtaja tai muu nimetty jäsen antaa lausuman. Tämän lausuman jälkeen käydään keskustelu. 84 artikla Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen 1. Puhemies ja pääsihteeri allekirjoittavat parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamat säädökset tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti. 2. Parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamien asetusten ja direktiivien sekä niiden tekemien päätösten alussa on vastaavasti otsikko "asetus", "direktiivi" tai "päätös" sekä järjestysnumero, antamispäivämäärä ja aihe. 3. Parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa asetuksissa ja direktiiveissä sekä niiden tekemissä päätöksissä on: a) ilmaisu "Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto, jotka"; b) ilmoitus niistä säännöksistä, joiden perusteella asetus tai direktiivi on annettu tai päätös on tehty, ja näiden edellä sanat "ottavat huomioon"; c) viittaus saatuihin ehdotuksiin ja lausuntoihin sekä käytyihin neuvotteluihin; d) asetuksen, direktiivin tai päätöksen perustelut, jotka aloitetaan sanoilla "sekä katsovat, että"; e) ilmaisu "ovat antaneet tämän asetuksen", "ovat antaneet tämän direktiivin" tai "ovat tehneet tämän päätöksen", jonka jälkeen seuraavat asetuksen tai direktiivin säännökset tai päätöksen määräykset, 4. Asetukset, direktiivit ja päätökset jakautuvat artikloihin, jotka voidaan ryhmitellä luvuiksi ja jaksoiksi. 5. Asetuksen, direktiivin tai päätöksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi kuin julkaisemista seuraava 20. päivä tai sitä myöhempi päivä. 6. Asetuksen, direktiivin tai päätöksen viimeistä artiklaa seuraa: - perustamissopimuksen asiaa koskevia määräyksiä vastaava asianmukainen ilmaisu sen soveltamisesta; - ilmaisu "Tehty ...", jonka jälkeen seuraa asetuksen tai direktiivin antamisen tai päätöksen tekemisen päivämäärä; - ilmaisut "Euroopan parlamentin puolesta Puhemies", "Neuvoston puolesta Puheenjohtaja", joita seuraavat parlamentin puhemiehen nimi ja neuvoston sen puheenjohtajan nimi, joka toimi puheenjohtajana, kun asetus tai direktiivi annettiin tai päätös tehtiin. 7. Parlamentin ja neuvoston pääsihteerit huolehtivat edellä tarkoitettujen säädösten ja päätösten julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. NEUVOSTON SUOSITUKSIA KOSKEVA LAUSUNTOMENETTELY 85 artikla EY:n perustamissopimuksen 121 artiklan mukainen lausuntomenettely 1. Kun parlamentilta pyydetään EY:n perustamissopimuksen 121 artiklan 2 ja 4 kohdan mukaisesti lausuntoa neuvoston laatimista suosituksista, jotka neuvosto on esittänyt täysistunnossa, parlamentti keskustelee niistä lähtökohtanaan asiasta vastaavan valiokunnan suullisesti tekemä ehdotus, jossa esitetään joko kuulemispyynnön kohteena olevien suositusten hyväksymistä tai hylkäämistä. 2. Sen jälkeen parlamentti äänestää suosituksista yhtenä ryhmänä ilman tarkistuksia. HYVÄKSYNTÄMENETTELY 86 artikla Hyväksyntämenettelyn päättäminen 1. Jos parlamenttia pyydetään antamaan puoltava lausuntonsa kansainväliselle sopimukselle tai lainsäädäntöehdotukselle tai toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan mukaisesti, että jäsenvaltio on vakavasti ja jatkuvasti rikkonut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa määrättyjä periaatteita (vapaus, kansanvalta, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen sekä oikeusvaltio), se käsittelee asiaa asiasta vastaavan valiokunnan suosituksen pohjalta, jossa ehdotetaan joko kuulemispyynnön kohteena olevan asiakirjan hyväksymistä tai hylkäämistä. Tämän jälkeen parlamentti ilmaisee kantansa yhdessä kyseistä asiakirjaa koskevassa äänestyksessä. Tarkistuksia ei voida jättää käsiteltäväksi. Puoltavan lausunnon antamiseen vaaditaan EY:n perustamissopimuksen tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen asianomaisen artiklan mukainen enemmistö. 2. Liittymissopimuksiin sovelletaan 96 artiklaa ja kansainvälisiin sopimuksiin 97 artiklaa ja yhteisiin periaatteisiin kohdistuvien jäsenvaltion vakavien ja jatkuvien rikkomusten toteamiseen 108 artiklaa. 3. Lainsäädäntöehdotuksia käsiteltäessä asiasta vastaava valiokunta voi menettelyn saattamiseksi myönteiseen tulokseen esittää parlamentille väliaikaisen mietinnön komission ehdotuksesta ja siihen sisältyvän päätöslauselmaesityksen, jossa tehdään suosituksia ehdotuksen muuttamisesta tai täytäntöönpanosta. Jos parlamentti hyväksyy vähintään yhden suosituksen puoltavan lausunnon edellyttämällä enemmistöllä, puhemies pyytää keskustelujen jatkamista neuvoston kanssa. Asiasta vastaava valiokunta antaa lopullisen suosituksensa parlamentin puoltavasta lausunnosta neuvoston kanssa käydyssä keskustelussa saavutetun lopputuloksen perusteella. VUOROPUHELU TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN KANSSA 87 artikla Työmarkkinaosapuolten kanssa käytävään vuoropuheluun liittyvät menettelyt 1. Puhemies lähettää kaikki EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti laaditut komission asiakirjat tai työmarkkinaosapuolten EY:n perustamissopimuksen 139 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekemät sopimukset sekä EY:n perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohdan mukaisesti esitetyt komission ehdotukset asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. 2. Jos työmarkkinaosapuolet ilmoittavat komissiolle halustaan aloittaa EY:n perustamissopimuksen 139 artiklassa tarkoitettu menettely, asiasta vastaava valiokunta voi laatia mietinnön kyseisestä aiheesta. 3. Jos työmarkkinaosapuolet ovat päässeet sopimukseen ja pyytäneet yhteisesti, että sopimus pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä EY:n perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaava valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa suositellaan ehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä. VALVONTAVALTA 88 artikla Täytäntöönpanomääräykset 1. Kun komissio toimittaa parlamentille antamansa ehdotuksen täytäntöönpanotoimenpiteeksi, puhemies lähettää kyseisen asiakirjan valiokuntaan, joka on asiasta vastaava sen säädöksen suhteen, johon täytäntöönpanomääräykset perustuvat. 2. Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai muu nimetty jäsen voi aloittaa keskustelun komission kanssa. Asiasta vastaava valiokunta voi ehdottaa parlamentille, että tämä vastustaa täytäntöönpanotoimenpidettä. Jos parlamentti vastustaa toimenpidettä, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan toimenpiteen, tarkistamaan sitä tai antamaan ehdotuksen asianmukaisen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti. 3. Kun täytäntöönpanotoimenpide lähetetään neuvoston ja siten parlamentin käsiteltäväksi, parlamentti käsittelee asian 112 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 89 artikla Yhteisön lainsäädännön virallinen kodifiointi 1. Kun komission ehdotus yhteisön lainsäädännön kodifioimiseksi on annettu parlamentille, se lähetetään oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Jos todetaan, että ehdotus ei aiheuta sisällöllisiä muutoksia voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön, noudatetaan 158 artiklassa määrättyä menettelyä. 2. Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai kyseisen valiokunnan nimeämä esittelijä voi osallistua kodifiointia koskevan ehdotuksen käsittelyyn ja tarkastamiseen. Asiasta vastaava valiokunta antaa tarvittaessa lausuntonsa etukäteen. 3. Sen estämättä mitä 158 artiklan 3 kohdassa määrätään, menettelyä ilman mietintöä ei sovelleta virallista kodifiointia koskevaan ehdotukseen, jos oikeudellisista asioista vastaavan valiokunnan tai asiasta vastaavan valiokunnan jäsenten enemmistö vastustaa kyseistä menettelyä. 90 artikla Seuraukset neuvoston laiminlyödessä ratkaisun tekemisen yhteisen kannan vahvistamisen jälkeen yhteistoimintamenettelyssä Jos parlamentti ei ole hylännyt yhteistä kantaa eikä tehnyt siihen tarkistuksia kolmen tai - neuvoston suostumuksella - neljän kuukauden kuluessa yhteisen kannan ilmoittamisesta EY:n perustamissopimuksen 252 artiklan mukaisesti ja jos neuvosto ei anna yhteisen kannan mukaista säädöstä, puhemies voi oikeudellisista asioista vastaavaa valiokuntaa kuultuaan nostaa parlamentin puolesta neuvostoa vastaan kanteen tuomioistuimessa EY:n perustamissopimuksen 232 artiklan mukaisesti. 91 artikla Kanteen nostaminen tuomioistuimessa 1. Varmistaakseen oikeuksiensa täyden noudattamisen parlamentti seuraa yhteisön lainsäädäntöä ne määräajat huomioon ottaen, jotka perustamissopimuksissa ja tuomioistuimen perussäännössä asetetaan unionin toimielinten sekä luonnollisten ja oikeushenkilöiden kanteille. 2. Jos asiasta vastaava valiokunta epäilee parlamentin oikeuksia loukatun, se ilmoittaa asiasta parlamentille tarvittaessa suullisesti. IX LUKU TALOUSARVIOMENETTELYT 92 artikla Yleinen talousarvio Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten varainhoitoa koskevien määräysten mukaiset Euroopan unionin yleisen talousarvion ja lisätalousarvioiden käsittelyssä noudatettavat menettelyt hyväksytään parlamentin päätöslauselmalla, ja ne ovat tämän työjärjestyksen liitteenä(5). 93 artikla Talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen komissiolle Määräykset menettelyistä, joita noudatetaan tehtäessä päätöstä talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten varainhoitoa koskevien määräysten ja varainhoitoasetuksen mukaisesti, ovat tämän työjärjestyksen liitteenä(6). Liite hyväksytään 181 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 94 artikla Parlamentin harjoittama talousarvion toteuttamisen parlamentaarinen valvonta 1. Parlamentti valvoo kuluvan vuoden talousarvion toteuttamista. Parlamentti antaa tehtävän talousarvion valvonnasta vastaavalle valiokunnalle ja muille valiokunnille, joita asia koskee. 2. Joka vuosi ennen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioesityksen ensimmäistä käsittelyä parlamentti käsittelee kuluvan vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyviä ongelmia, tarvittaessa asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesityksen pohjalta. X LUKU PERUSTAMIS- JA LIITTYMISSOPIMUKSET 95 artikla EHTY:n perustamissopimuksen muuttaminen 1. EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaiset komission ja neuvoston tekemät muutosehdotukset painetaan yhtä aikaa tuomioistuimen niistä antaman puoltavan lausunnon kanssa. Kyseiset asiakirjat jaetaan jäsenille ja lähetetään asianomaiseen valiokuntaan. Valiokunta voi mietinnössään ainoastaan suositella koko muutosehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä. 2. Tarkistuksia ei voida esittää eikä asiasta voida äänestää kohta kohdalta. Koko muutosehdotuksen hyväksymiseen vaaditaan annettujen äänten kolmen neljäsosan enemmistö ja parlamentin jäsenten kahden kolmasosan enemmistö. 3. Jäsen voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa komissiolle ja neuvostolle ehdotetaan muutoksia EHTY:n perustamissopimukseen, kyseisen sopimuksen 95 artiklan mukaisesti. Esitykset painetaan, jaetaan jäsenille ja lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. Esitysten hyväksymiseen vaaditaan parlamentin jäsenten enemmistö. 96 artikla Liittymissopimukset 1. Euroopan valtion hakemus liittyä Euroopan unionin jäseneksi lähetetään asiasta vastaavan valiokunnan käsiteltäväksi. 2. Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään kolmenkymmenenkahden jäsenen ehdotuksesta päättää pyytää komissiota ja neuvostoa osallistumaan asiasta käytävään keskusteluun, ennen kuin neuvottelut hakijavaltion kanssa aloitetaan. 3. Neuvottelujen aikana komissio ja neuvosto antavat asiasta vastaavalle valiokunnalle säännöllisesti perusteellista sekä tarvittaessa luottamuksellista tietoa neuvottelujen etenemisestä. 4. Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ja pyytää, että ne otetaan huomioon ennen Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen tekemistä hakijavaltion kanssa. Tällaisiin suosituksiin vaaditaan sama enemmistö kuin lopulliseen puoltavaan lausuntoon. 5. Kun neuvottelut on päätetty, mutta sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, sopimusluonnos lähetetään parlamentille puoltavaa lausuntoa varten. 6. Parlamentti antaa puoltavan lausuntonsa Euroopan valtion hakemuksesta liittyä Euroopan unioniin jäsentensä enemmistöllä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta. XI LUKU KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET, UNIONIN ULKOINEN EDUSTUS JA YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA 97 artikla Kansainväliset sopimukset 1. Kun suunnitellaan neuvottelujen aloittamista kansainvälisen sopimuksen tekemiseksi, uusimiseksi tai tarkistamiseksi, mukaan lukien erityisaloja kuten raha-asioita tai kauppaa koskevat sopimukset, asiasta vastaava valiokunta varmistaa, että komissio antaa parlamentille täydellisen selvityksen, tarvittaessa luottamuksellisesti, suosituksistaan neuvotteluvaltuuksiksi. 2. Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään kolmenkymmenenkahden jäsenen ehdotuksesta pyytää neuvostolta, että se ei anna valtuuksia neuvottelujen aloittamiseen, ennen kuin parlamentti on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ilmoittanut kantansa ehdotettuihin neuvotteluvaltuuksiin. 3. Kun neuvottelut on määrä aloittaa, asiasta vastaava valiokunta tiedustelee komissiolta 1 kohdassa tarkoitettujen kansainvälisten sopimusten tekemiselle valittua oikeusperustaa. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa kansainvälisille sopimuksille valitun oikeusperustan 63 artiklan mukaisesti. Jos komissio ei ilmoita oikeusperustaa tai jos oikeusperustan pätevyys kyseenalaistetaan, sovelletaan 63 artiklan määräyksiä. 4. Neuvottelujen aikana komissio ja neuvosto antavat asiasta vastaavalle valiokunnalle säännöllisesti perusteellista sekä tarvittaessa luottamuksellista tietoa neuvottelujen etenemisestä. 5. Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ja käsiteltyään kaikki asiaan liittyvät ehdotukset, jotka on jätetty 49 artiklan mukaisesti, pyytää, että ne otetaan huomioon ennen käsiteltävänä olevan kansainvälisen sopimuksen tekemistä. 6. Kun neuvottelut on päätetty, mutta sopimusta ei vielä ole allekirjoitettu, sopimusluonnos lähetetään parlamenttiin lausuntoa tai puoltavaa lausuntoa varten. Hyväksyntämenettelyssä sovelletaan 86 artiklaa. 7. Parlamentti antaa Euroopan yhteisön tekemän kansainvälisen sopimuksen tai rahoituspöytäkirjan tekemistä, jatkamista tai muuttamista koskevan lausuntonsa tai puoltavan lausuntonsa annettujen äänten enemmistöllä. 8. Jos parlamentin lausunto on kielteinen, puhemies pyytää, että neuvosto ei tee kyseistä sopimusta. 9. Jos parlamentti annettujen äänten enemmistöllä ilmaisee kieltäytyvänsä antamasta puoltavaa lausuntoa kansainväliselle sopimukselle, puhemies ilmoittaa neuvostolle, että kyseistä sopimusta ei voida tehdä. 98 artikla EY:n perustamissopimuksen 300 artiklaan perustuvat menettelyt sovellettaessa kansainvälisiä sopimuksia väliaikaisesti tai keskeytettäessä niiden soveltaminen tai määritettäessä yhteisön kanta kansainvälisellä sopimuksella perustetussa elimessä Kun komissio ja/tai neuvosto ovat EY:n perustamissopimuksen 300 artiklan 2 kohdan mukaisesti velvoitettuja antamaan parlamentille viipymättä täydelliset tiedot, täysistunnossa annetaan julkilausuma ja järjestetään keskustelu. Parlamentti voi antaa suosituksia 97 tai 104 artiklan mukaisesti. 99 artikla Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan nimittäminen 1. Puhemies pyytää ennen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan nimittämistä neuvoston puheenjohtajaa antamaan julkilausuman parlamentille Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan mukaisesti. Samassa yhteydessä puhemies pyytää komission puheenjohtajaa antamaan julkilausuman. 2. Kun yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja on nimitetty EY:n perustamissopimuksen 207 artiklan 2 kohdan mukaisesti, puhemies kutsuu hänet ennen virkaanastumistaan saapumaan asiasta vastaavaan valiokuntaan antamaan lausuman ja vastaamaan kysymyksiin. 3. Parlamentti voi antaa suosituksen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen julkilausuman, lausuman ja vastausten jälkeen ja asiasta vastaavan valiokunnan aloitteesta tai 49 artiklan mukaisesti. 100 artikla Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamiseen liittyvien erityisedustajien nimittäminen 1. Jos neuvosto aikoo nimittää erityisedustajan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 18 artiklan 5 kohdan mukaisesti, puhemies pyytää - asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä - neuvostoa antamaan julkilausuman ja vastaamaan erityisedustajan valtuuksista, tavoitteista ja muista hänen tehtäviinsä tai asemaansa liittyvistä asioista esitettyihin kysymyksiin. 2. Erityisedustaja voidaan kutsua nimityksensä jälkeen, mutta ennen virkaanastumistaan, asiasta vastaavaan valiokuntaan antamaan lausuma ja vastaamaan kysymyksiin. 3. Kolmen kuukauden kuluessa kuulemisesta valiokunta voi tarpeen mukaan esittää 49 artiklan mukaisen suosituksen, joka liittyy suoraan lausumaan ja vastauksiin. Tällöin sovelletaan 62 artiklan 5 kohtaa. 4. Erityisedustajaa pyydetään tiedottamaan parlamentille yksityiskohtaisesti ja säännöllisesti valtuuksiensa käytöstä. 101 artikla Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja muiden erityisedustajien lausumat 1. Korkeaa edustajaa voidaan pyytää antamaan lausuma. Tällöin sovelletaan 37 artiklan määräyksiä. 2. Korkea edustaja kutsutaan olemaan läsnä vähintään neljästi vuodessa asiasta vastaavan valiokunnan kokouksessa ja antamaan lausuma sekä vastaamaan kysymyksiin. Korkea edustaja voidaan lisäksi kutsua muihin tilaisuuksiin valiokunnan pitäessä tätä tarpeellisena tai edustajan omasta aloitteesta. 3. Kun neuvosto nimittää erityisedustajan hoitamaan tiettyjä poliittisia erityistehtäviä, erityisedustajaa voidaan pyytää antamaan lausuma asiasta vastaavassa valiokunnassa joko tämän omasta tai parlamentin aloitteesta. 102 artikla Kansainvälinen edustus 1. Nimitettäessä komission ulkomaisen edustuston päällikköä nimetty ehdokas voidaan kutsua saapumaan parlamentin asianomaiseen elimeen antamaan lausuma ja vastaamaan kysymyksiin. 2. Kolmen kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetusta kuulemisesta asiasta vastaava valiokunta voi hyväksyä päätöslauselman tai antaa suosituksen, joka liittyy suoraan annettuun lausumaan ja annettuihin vastauksiin. Tällöin sovelletaan 62 artiklan 5 kohdan määräyksiä. 103 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa 1. Kun parlame