LIITE

KANSAINVÄLISET TILINPÄÄTÖSSTANDARDIT

Jäljentäminen sallittu Euroopan talousalueella. Kaikki olemassa olevat oikeudet pidätetään Euroopan talousalueen ulkopuolella lukuun ottamatta oikeutta kopioida yksityiskäyttöön tai muuhun kohtuulliseen käyttöön. Lisätietoja on saatavissa IASB:sta internetosoitteessa www.iasb.org

TULKINTA IFRIC 16

Ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen suojaukset

VIITTAUKSET

TAUSTAA

Monilla raportoivilla yhteisöillä on sijoituksia ulkomaisiin yksikköihin (määritelty IAS 21:n kappaleessa 8). Tällaiset ulkomaiset yksiköt voivat olla tytär-, osakkuus- tai yhteisyrityksiä tai sivuliikkeitä. IAS 21:n mukaan yhteisön on määritettävä kunkin ulkomaisen yksikkönsä toimintavaluutaksi sen taloudellisen ympäristön valuutta, jossa kyseinen yksikkö pääasiallisesti toimii. Kun ulkomaisen yksikön tulosta ja taloudellista asemaa kuvaavat luvut muunnetaan esittämisvaluutan määräisiksi, yhteisön täytyy kirjata tästä syntyvät kurssierot muihin laajan tuloksen eriin siihen asti, kunnes se luopuu ulkomaisesta yksiköstä.

IAS 39:n mukaan on määritettävä suojaussuhde hyväksyttävän suojauskohteen ja hyväksyttävän suojausinstrumentin välille. Jos nettosijoituksen suojauksessa on määritetty suojaussuhde, nettosijoituksen tehokkaaksi suojaukseksi todettu suojausinstrumentin voitto tai tappio kirjataan muihin laajan tuloksen eriin ja sisällytetään ulkomaisen yksikön tulosta ja taloudellista asemaa kuvaavien lukujen muuntamisesta johtuviin kurssieroihin.

SOVELTAMISALA

KÄSITELTÄVÄT ASIAT

jos ulkomainen yksikkö on emoyrityksen omistuksessa välillisesti, saako suojattava riski sisältää vain ulkomaisen yksikön toimintavaluutan ja sen välittömän emoyrityksen toimintavaluutan välisistä eroista johtuvat kurssierot, vai saako suojattava riski sisältää myös mahdolliset kurssierot, jotka syntyvät ulkomaisen yksikön toimintavaluutan ja sen välittömän emoyrityksen ja koko konsernin emoyrityksen välissä olevan alakonsernin emoyrityksen taikka koko konsernin emoyrityksen toimintavaluutan välisistä eroista (ts. vaikuttaako koko konsernin emoyritykselle aiheutuvaan taloudelliseen riskiin se, että nettosijoitus ulkomaiseen yksikköön on jonkin välissä olevan alakonsernin emoyrityksen omistuksessa).

PÄÄTÖS

Sen suojauksen kohteena olevan riskin luonne ja suojauskohteen määrä, joille saadaan määrittää suojaussuhde

Valuuttariski, joka syntyy nettosijoituksesta ulkomaiseen yksikköön, voi täyttää suojauslaskennan soveltamisen edellytykset konsernitilinpäätöksessä vain kerran. Jos siis useampi kuin yksi emoyritys konsernissa (esim. sekä välitön että välillinen emoyritys) suojaa ulkomaisen yksikön samaa nettovarallisuutta samalta riskiltä, vain yksi suojaussuhde täyttää suojauslaskennan soveltamisen edellytykset koko konsernin emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä. Ylemmän tason emoyrityksen ei tarvitse säilyttää suojaussuhdetta, jonka jokin toinen emoyritys on määrittänyt omassa konsernitilinpäätöksessään. Alemman tason emoyrityksen soveltama suojauslaskenta, jota ylemmän tason emoyritys ei säilytä, on kuitenkin peruutettava ennen ylemmän tason emoyrityksen suojauslaskennan kirjaamista.

Missä kohdassa konsernia suojausinstrumentti voi olla

Luopuminen suojauksen kohteena olleesta ulkomaisesta yksiköstä

Määrä, joka siirretään emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä muuntoerorahastosta tulosvaikutteiseksi kyseiseen ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen osalta IAS 21:n kappaleen 48 mukaisesti, on kyseisen emoyrityksen muuntoerorahastoon sisältyvä kyseistä ulkomaista yksikköä koskeva määrä. Käytettävä yhdistelymenetelmä ei vaikuta siihen yhteenlaskettuun kaikkia ulkomaisia yksikköjä koskevaan nettomäärään, joka on kirjattu muuntoerorahastoon koko konsernin emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä. Kuitenkin se, käyttääkö koko konsernin emoyritys suoraa vai vaiheittaista yhdistelyä (2) , voi vaikuttaa sen muuntoerorahastoon sisältyvään yksittäistä ulkomaista yksikköä koskevaan määrään. Vaiheittaisen yhdistelyn käyttäminen voi johtaa siihen, että tulosvaikutteiseksi siirrettävä määrä poikkeaa suojauksen tehokkuuden määrittämiseen käytetystä määrästä. Tämä ero voidaan poistaa selvittämällä kyseistä ulkomaista yksikköä koskeva määrä, joka olisi syntynyt, jos olisi käytetty suoraa yhdistelyä. IAS 21:ssä ei vaadita tällaisen oikaisun tekemistä. Kyseessä on kuitenkin tilinpäätöksen laatimisperiaatteen valinta, ja valittua menettelyä tulee soveltaa johdonmukaisesti kaikkiin nettosijoituksiin.

VOIMAANTULO

Yhteisön on sovellettava tätä tulkintaa 1 päivänä lokakuuta 2008 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Aikaisempi soveltaminen on sallittua. Jos yhteisö soveltaa tätä tulkintaa aikaisemmin kuin 1 päivänä lokakuuta 2008 alkavalla kaudella, tästä on annettava tieto.

SIIRTYMÄSÄÄNNÖT

(1) Tämä toteutuu konsernitilinpäätöksessä tai tilinpäätöksessä, jossa sijoitukset on käsitelty pääomaosuusmenetelmällä tai osapuolten osuudet yhteisyrityksissä on yhdistelty suhteellista menetelmää käyttäen (IASB:n syyskuussa 2007 julkistamassa ED 9:ssä Joint Arrangements on ehdotettu tähän muutosta) sekä tilinpäätöksessä, johon sivuliike sisältyy.

(2) Suoralla yhdistelyllä tarkoitetaan yhdistelyä, jossa ulkomaisen toiminnon tilinpäätös muunnetaan suoraan koko konsernin toimintavaluuttaan. Vaiheittaisella yhdistelyllä tarkoitetaan yhdistelyä, jossa ulkomaisen yksikön tilinpäätös muunnetaan ensin jonkin välissä olevan alakonserninemoyrityksen (tai emoyritysten) toimintavaluutan määräiseksi ja sitten koko konsernin emoyrityksen toimintavaluutan (tai siitä poikkeavan esittämisvaluutan) määräiseksi.

Lisäys

Soveltamisohjeistus

Tämä liite on kiinteä osa tulkintaa.

AG1 Tässä liitteessä havainnollistetaan tulkinnan soveltamista alla kuvattua yhtiörakennetta käyttäen. Suojaussuhteiden tehokkuus testattaisiin kaikissa tapauksissa IAS 39:n mukaisesti, vaikka tätä testausta ei käsitellä tässä liitteessä. Emoyritys, joka on koko konsernin emoyritys, esittää konsernitilinpäätöksensä oman toimintavaluuttansa euron (EUR) määräisenä. Kaikki tytäryritykset ovat kokonaan omistettuja. Emoyrityksen 500 miljoonan £:n suuruiseen nettosijoitukseen tytäryritykseen B (toimintavaluuttana Englannin punta (GBP)) sisältyy 159 miljoonan £:n suuruinen erä, joka vastaa tytäryrityksen B 300 miljoonan $:n suuruista nettosijoitusta tytäryritykseen C (toimintavaluuttana Yhdysvaltain dollari (USD)). Toisin sanoen tytäryrityksen B nettovarallisuus on 341 miljoonaa £, jos sen nettosijoitusta tytäryritykseen C ei oteta huomioon.

Sen suojauksen kohteena olevan riskin luonne, jolle saadaan määrittää suojaussuhde (kappaleet 10–13)

AG2 Emoyritys voi suojata nettosijoituksensa tytäryrityksiin A, B ja C kunkin tytäryrityksen toimintavaluutan (Japanin jeni (JPY), Englannin punta ja Yhdysvaltain dollari) ja euron väliseltä valuuttariskiltä. Lisäksi emoyritys voi suojautua tytäryritysten B ja C toimintavaluuttojen väliseltä USD/GBP-valuuttariskiltä. Tytäryritys B voi konsernitilinpäätöksessään suojata nettosijoituksensa tytäryritykseen C kyseisten yritysten toimintavaluuttojen Yhdysvaltain dollarin ja Englannin punnan väliseltä valuuttariskiltä. Seuraavissa esimerkeissä suojattavaksi määritetty riski on avistakurssiriski, koska suojausinstrumentit eivät ole johdannaisia. Jos suojausinstrumentit olisivat termiinisopimuksia, emoyritys voisi määrittää suojattavaksi termiinikurssiriskin.

Suojauskohteen määrä, jolle saadaan määrittää suojaussuhde (kappaleet 10–13)

AG3 Emoyritys haluaa suojautua valuuttariskiltä, joka syntyy sen nettosijoituksesta tytäryritykseen C. Oletetaan, että tytäryrityksellä A on 300 miljoonan $:n suuruinen ulkoinen laina. Tytäryrityksen A nettovarallisuus raportointikauden alussa on 400 000 miljoonaa ¥, joka sisältää 300 miljoonan $:n suuruisen ulkoisen lainan nostamisesta saadut maksut.

AG4 Suojauskohteena voi olla nettovarallisuus, jonka määrä on enintään yhtä suuri kuin emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä oleva nettosijoitus tytäryritykseen C (300 miljoonaa $). Emoyritys voi konsernitilinpäätöksessään määrittää tytäryrityksellä A olevan 300 miljoonan $:n suuruisen ulkoisen lainan suojaamaan EUR/USD-avistakurssiriskiä, joka liittyy sen nettosijoitukseen tytäryrityksen C nettovarallisuuteen 300 miljoonaa $. Tällöin sekä EUR/USD-kurssiero tytäryrityksen A 300 miljoonan $:n suuruisesta ulkoisesta lainasta että EUR/USD-kurssiero 300 miljoonan $:n suuruisesta nettosijoituksesta tytäryritykseen C sisältyvät emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä muuntoerorahastoon, kun suojauslaskentaa on sovellettu.

AG5 Jos suojauslaskentaa ei sovellettaisi, tytäryrityksen A ulkoisen 300 miljoonan $:n suuruisen lainan USD/EUR-kurssieron kokonaismäärä kirjattaisiin emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä seuraavasti:

— USD/JPY-avistakurssin muutos euroiksi muutettuna tulosvaikutteisesti, ja

— JPY/EUR-avistakurssin muutos muihin laajan tuloksen eriin.

Kappaleessa AG4 kuvatun määrittämisen sijaan emoyritys voi konsernitilinpäätöksessään määrittää tytäryrityksen A ulkoisen lainan suojaamaan tytäryritysten C ja B välistä GBP/USD-avistakurssiriskiä. Tällöin tytäryrityksen A ulkoisen 300 miljoonan $:n suuruisen lainan USD/EUR-kurssieron kokonaismäärä kirjattaisiin emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä edellä kuvatun sijaan seuraavasti:

— GBP/USD-avistakurssin muutos tytäryritystä C koskevaan muuntoerorahastoon,

— GBP/JPY-avistakurssin muutos euroiksi muutettuna tulosvaikutteisesti, ja

— JPY/EUR-avistakurssin muutos muihin laajan tuloksen eriin.

AG6 Emoyritys ei voi määrittää tytäryrityksellä A olevaa 300 miljoonan $:n suuruista ulkoista lainaa konsernitilinpäätöksessään suojaamaan sekä EUR/USD-avistakurssiriskiä että GBP/USD-avistakurssiriskiä. Yksi suojausinstrumentti voi suojata samaa määritettyä riskiä vain kerran. Tytäryritys B ei voi soveltaa konsernitilinpäätöksessään suojauslaskentaa, koska suojausinstrumentti on tytäryrityksistä B ja C koostuvan konsernin ulkopuolella.

Missä kohdassa konsernia suojausinstrumentti voi olla (kappaleet 14 ja 15)?

AG7 Kuten kappaleessa AG5 todetaan, tytäryrityksellä A olevan 300 miljoonan $:n suuruisen ulkoisen lainan valuuttariskistä johtuvan arvonmuutoksen kokonaismäärä kirjattaisiin emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä tulosvaikutteisesti (USD/JPY-avistakurssiriski) ja muihin laajan tuloksen eriin (EUR/JPY-avistakurssiriski), jos suojauslaskentaa ei sovellettaisi. Molemmat määrät otetaan huomioon arvioitaessa kappaleessa AG4 määritetyn suojauksen tehokkuutta, koska sekä suojausinstrumentin että suojauskohteen arvonmuutos lasketaan suojausta koskevan dokumentaation mukaisesti perustuen emoyrityksen toimintavaluutan euron ja tytäryrityksen C toimintavaluutan Yhdysvaltain dollarin väliseen suhteeseen. Käytettävä yhdistelymenetelmä (ts. suora tai vaiheittainen yhdistely) ei vaikuta suojauksen tehokkuuden arviointiin.

Ulkomaisesta yksiköstä luovuttaessa tulosvaikutteisiksi siirrettävät määrät (kappaleet 16 ja 17)

AG8 Kun tytäryrityksestä C luovutaan, emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä muuntoerorahastosta tulosvaikutteisiksi siirrettävät määrät ovat:

a) tytäryrityksellä A olevaa 300 miljoonan $:n suuruista ulkoista lainaa koskeva määrä, jonka selvittämistä IAS 39 edellyttää, ts. valuuttariskistä johtuvan arvonmuutoksen kokonaismäärä, joka oli kirjattu muihin laajan tuloksen eriin suojauksen tehokkaana osuutena; ja

b) tytäryritykseen C tehtyä 300 miljoonan $:n suuruista nettosijoitusta koskeva määrä, jonka yhteisön käyttämä yhdistelymenetelmä ratkaisee. Jos emoyritys käyttää suoraa yhdistelyä, sen tytäryritystä C koskeva muuntoerorahasto määritetään suoraan EUR/USD-valuuttakurssin perusteella. Jos emoyritys käyttää vaiheittaista yhdistelyä, sen tytäryritystä C koskeva muuntoerorahasto määritetään muuntamalla tytäryrityksen B kirjaama GBP/USD-valuuttakurssia kuvastava muuntoerorahasto emoyrityksen toimintavaluutan määräiseksi käyttäen EUR/GBP-valuuttakurssia. Se, että emoyritys on käyttänyt vaiheittaista yhdistelyä aiemmilla kausilla, ei tarkoita, että sen täytyisi tai että se ei saisi määrittää tytäryrityksestä C luovuttaessa siirrettävää muuntoeroa määräksi, jonka se olisi kirjannut, jos se olisi aina käyttänyt suoraa yhdistelyä, valitsemansa tilinpäätöksen laatimisperiaatteen mukaisesti.

Useamman kuin yhden ulkomaisen yksikön suojaaminen (kappaleet 11, 13 ja 15)

AG9 Seuraavat esimerkit havainnollistavat, että riski, jolta voidaan suojautua emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä, on aina sen toimintavaluutan (euro) ja tytäryritysten B ja C toimintavaluuttojen välinen riski. Suojausten määrittämistavasta riippumatta ne enimmäismäärät, jotka voivat olla emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä muuntoerorahastoon sisällytettäviä tehokkaita suojauksia molempia ulkomaisia yksikköjä suojattaessa, ovat EUR/USD-riskin osalta 300 miljoonaa $ ja EUR/GBP-riskin osalta 341 miljoonaa £. Muut valuuttakurssien muutoksista johtuvat arvonmuutokset sisällytetään emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä voittoon tai tappioon. Emoyrityksen olisi tietenkin mahdollista määrittää 300 miljoonaa $ suojattavaksi vain USD/GBP-avistakurssin muutoksilta tai 500 miljoonaa £ suojattavaksi vain GBP/EUR-avistakurssin muutoksilta.

Emoyrityksellä on sekä USD- että GBP-määräisiä suojausinstrumentteja

AG10 Emoyritys voi haluta suojautua tytäryritykseen B tehtyyn nettosijoitukseen liittyvältä valuuttariskiltä samoin kuin tytäryritykseen C tehtyyn nettosijoitukseen liittyvältä valuuttariskiltä. Oletetaan, että emoyrityksellä on sopivia Yhdysvaltain dollarin ja Englannin punnan määräisiä suojausinstrumentteja, jotka se voisi määrittää tytäryrityksiin B ja C tehtyjen nettosijoitusten suojauksiksi. Emoyritys voi tehdä konsernitilinpäätöksessään seuraavanlaiset määritykset näihin kuitenkaan rajoittumatta:

a) 300 miljoonan $:n suuruinen suojausinstrumentti määritetään suojaamaan 300 miljoonan $:n suuruista nettosijoitusta tytäryritykseen C, jolloin suojattava riski on emoyrityksen ja tytäryrityksen C välinen avistakurssiriski (EUR/USD), ja enintään 341 miljoonan £:n suuruinen suojausinstrumentti määritetään suojaamaan 341 miljoonan £:n suuruista osuutta nettosijoituksesta tytäryritykseen B, jolloin suojattava riski on emoyrityksen ja tytäryrityksen B välinen avistakurssiriski (EUR/GBP).

b) 300 miljoonan $:n suuruinen suojausinstrumentti määritetään suojaamaan 300 miljoonan $:n suuruista nettosijoitusta tytäryritykseen C, jolloin suojattava riski on tytäryritysten B ja C välinen avistakurssiriski (GBP/USD), ja enintään 500 miljoonan £:n suuruinen suojausinstrumentti määritetään suojaamaan 500 miljoonan £:n suuruista määrää nettosijoituksesta tytäryritykseen B, jolloin suojattava riski on emoyrityksen ja tytäryrityksen B välinen avistakurssiriski (EUR/GBP).

AG11 EUR/USD-riski, joka syntyy emoyrityksen nettosijoituksesta tytäryritykseen C, on eri riski kuin EUR/GBP-riski, joka syntyy emoyrityksen nettosijoituksesta tytäryritykseen B. Kappaleen AG10 kohdassa (a) kuvatussa tapauksessa emoyritys on kuitenkin jo suojannut tytäryritykseen C tekemästään nettosijoituksesta johtuvan EUR/USD-riskin kokonaisuudessaan määrittämällä sillä olevan USD-määräisen suojausinstrumentin tähän tarkoitukseen. Jos emoyritys määrittäisi sillä olevan GBP-määräisen instrumentin suojaamaan 500 miljoonan £:n suuruista nettosijoitustaan tytäryritykseen B, tästä nettosijoituksesta 159 miljoonaa £ – tytäryritykseen C tehtyä USD-määräistä nettosijoitusta vastaava GBP-määrä – suojattaisiin emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä GBP/EUR-riskiltä kahteen kertaan.

AG12 Jos emoyritys kappaleen AG10 kohdassa (b) kuvatussa tapauksessa määrittää suojattavaksi riskiksi tytäryritysten B ja C välisen avistakurssiriskin (GBP/USD), vain GBP/USD-osuus sen 300 miljoonan $:n suuruisen suojausinstrumentin arvon muutoksesta sisällytetään tytäryritystä C koskevaan emoyrityksen muuntoerorahastoon. Loput muutoksesta (159 miljoonan £:n GBP/EUR-muutosta vastaavan määrän) emoyritys sisällyttää konsernin voittoon tai tappioon, kuten kappaleessa AG5. Koska tytäryritysten B ja C välisen USD/GBP-riskin määrittäminen suojattavaksi ei kata GBP/EUR-riskiä, emoyritys pystyy määrittämään suojattavaksi myös enintään 500 miljoonaa £ nettosijoituksestaan tytäryritykseen B, jolloin suojattava riski on emoyrityksen ja tytäryrityksen B välinen avistakurssiriski (GBP/EUR).

USD-määräinen suojausinstrumentti on tytäryrityksellä B

AG13 Oletetaan, että tytäryrityksellä B on 300 miljoonan $:n suuruinen ulkoinen laina, josta saadut maksut on siirretty emoyritykselle konsernin sisäisenä puntamääräisenä lainana. Koska tytäryrityksen B varat ja velat molemmat kasvavat 159 miljoonan £:n verran, sen nettovarallisuus ei muutu. Tytäryritys B voisi konsernitilinpäätöksessään määrittää ulkoisen velan suojaamaan tytäryritykseen C tekemänsä nettosijoituksen GBP/USD-riskiä. Emoyritys voisi säilyttää tytäryrityksen B tekemän määrityksen, jonka mukaan kyseinen suojausinstrumentti suojaa tytäryritykseen C tehtyä nettosijoitusta GBP/USD-riskiltä (ks. kappale 13), ja emoyritys voisi määrittää sillä olevan GBP-määräisen suojausinstrumentin suojaamaan sen koko 500 miljoonan £:n suuruista nettosijoitusta tytäryritykseen B. Ensiksi mainittu, tytäryrityksen B määrittämä suojaus arvioitaisiin perustuen tytäryrityksen B toimintavaluuttaan (Englannin punta) ja jälkimmäinen, emoyrityksen määrittämä suojaus arvioitaisiin perustuen emoyrityksen toimintavaluuttaan (euro). Tällöin USD-määräinen suojausinstrumentti suojaa emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä vain emoyrityksen nettosijoituksesta tytäryritykseen C syntyvää GBP/USD-riskiä, ei koko EUR/USD-riskiä. Näin ollen koko EUR/GBP-riski emoyrityksen 500 miljoonan £:n suuruisesta nettosijoituksesta tytäryritykseen B voidaan suojata emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä.

AG14 On kuitenkin otettava huomioon myös emoyrityksen 159 miljoonan £:n suuruisen tytäryritykseltä B otetun lainan kirjanpitokäsittely. Jos emoyrityksellä olevan velan ei katsota olevan osa sen nettosijoitusta tytäryritykseen B, koska se ei täytä IAS 21:n kappaleen 15 mukaisia ehtoja, emoyritys sisällyttäisi sen muuntamisesta johtuvan GBP/EUR-kurssieron konsernin voittoon tai tappioon. Jos 159 miljoonan £:n suuruinen velka tytäryritykselle B katsotaan osaksi emoyrityksen nettosijoitusta, kyseinen nettosijoitus olisi vain 341 miljoonaa £, ja määrä, jonka emoyritys voisi määrittää suojauskohteeksi GBP/EUR–riskiltä suojauduttaessa pienenisi vastaavasti 500 miljoonasta 341 miljoonaan £:aan

AG15 Jos emoyritys peruuttaisi tytäryrityksen B määrittämän suojaussuhteen, emoyritys voisi määrittää tytäryrityksellä B olevan 300 miljoonan $:n suuruisen ulkoisen lainan suojaamaan EUR/USD-riskiltä 300 miljoonan $:n nettosijoitustaan tytäryritykseen C ja määrittää sillä itsellään olevan GBP-määräisen suojausinstrumentin suojaamaan vain 341 miljoonaa £ nettosijoituksesta tytäryritykseen B. Tällöin molempien suojausten tehokkuus laskettaisiin emoyrityksen toimintavaluuttaan (euroon) perustuen. Näin ollen sekä tytäryrityksellä B olevan ulkoisen lainan USD/GBP-arvonmuutos että emoyrityksen tytäryritykseltä B ottaman lainan GBP/EUR-arvonmuutos (sama kuin USD/EUR yhteensä) sisältyisivät emoyrityksen konsernitilinpäätöksessä muuntoerorahastoon. Koska emoyritys on jo kokonaan suojautunut tytäryritykseen C tehdystä sijoituksesta syntyvältä EUR/UDS-riskiltä, se voi suojata vain enintään 341 miljoonaa £ tytäryritykseen B tehdystä sijoituksesta EUR/GBP-riskiltä.