91/387/ETY: Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1991, nuorten ammatillisen koulutuksen sekä aikuisuuteen ja työelämään valmistamisen toimintaohjelmasta (PETRA) tehdyn päätöksen 87/569/ETY muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 214 , 02/08/1991 s. 0069 - 0076

Suomenk. erityispainos Alue 5 Nide 5 s. 0066

Ruotsink. erityispainos Alue 5 Nide 5 s. 0066



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1991, nuorten ammatillisen koulutuksen sekä aikuisuuteen ja työelämään valmistamisen toimintaohjelmasta (PETRA) tehdyn päätöksen 87/569/ETY muuttamisesta (91/387/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista 2 päivänä huhtikuuta 1963 tehdyn neuvoston päätöksen 63/266/ETY(4) toisessa periaatteessa esitetyissä yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan perustavoitteissa viitataan erityisesti tarpeeseen taata kaikille oikeus riittävään ammatilliseen koulutukseen ja välttää vahingollista keskeytystä peruskoulutuksen päättämisen ja ammatillisen koulutuksen aloittamisen välillä, päätöksen 63/266/ETY kymmenennessä periaatteessa todetaan, että erityisiä toiminta-aloja tai tiettyjä henkilöryhmiä koskevissa erityisongelmissa voidaan toteuttaa erityistoimenpiteitä, neuvosto on päätöksellään 87/569/ETY(5) hyväksynyt nuorten ammatillisen koulutuksen sekä aikuisuuteen ja työelämään valmistamisen toimintaohjelman viideksi vuodeksi 1 päivästä tammikuuta 1988 (PETRA); komissio on esittänyt osakertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta, neuvosto on päätöksellään 84/636/ETY(6) hyväksynyt kolmannen yhteisen ohjelman nuorten työntekijöiden vaihdon edistämiseksi yhteisössä; komissio on esittänyt tästä ohjelmasta arviointikertomuksen, neuvosto on päätöksellään 90/268/ETY(7) jatkanut tämän ohjelman voimassaoloa 31 päivään joulukuuta 1991 tehdäkseen myöhemmin päätöksensä uuden yhteisen nuorten työntekijöiden vaihdon edistämiseen yhteisössä tähtäävän ohjelman laatimista koskevasta komission ehdotuksesta, perustamissopimuksen 50 artiklan nojalla jäsenvaltioiden on osana yhteistä ohjelmaa edistettävä nuorten työntekijöiden vaihtoa, yhteisön yhdentoista jäsenvaltion ja hallituksen päämiesten 9 päivänä joulukuuta 1989 Strasbourgin Eurooppa-neuvostossa hyväksymän yhteisön työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan 23 kohdassa todetaan: "Nuorten on voitava saada pakollisen oppivelvollisuuden päättyessä riittävän kauan kestävää valmentavaa ammatillista koulutusta voidakseen mukautua tulevan työelämän vaatimuksiin; nuorten työntekijöiden koulutuksen olisi tapahduttava työaikana", neuvostossa 14 päivänä joulukuuta 1989 kokoontuneiden neuvoston ja opetusministerien tekemissä johtopäätöksissä(8) korostettiin opetukseen ja koulutukseen panostamisen tärkeyttä teknisellä ja ammatillisella alalla kansallisella ja eurooppalaisella tasolla ja pyydettiin komissiota määrittelemään tämän alan yhteistyön täytäntöönpanon yksityiskohtaiset säännöt, Euroopan parlamentti korosti 15 päivänä maaliskuuta 1989 sisämarkkinoiden sosiaalisesta ulottuvuudesta antamassaan päätöslauselmassa(9) tarvetta edistää kansojen välistä ammatillista koulutusta koskevia aloitteita, Euroopan parlamentti ilmaisi 16 päivänä helmikuuta 1990 yhteisön opetus- ja koulutusohjelmista antamassaan päätöslauselmassa(10) huolensa siitä, että nuorilla ei ole yhtäläisiä mahdollisuuksia tällä alalla, koska nykyiset yhteisön ohjelmat koskevat pääasiallisesti yliopisto-opiskelijoita ja jättävät liiaksi huomiotta koululaisnuoret ja ammatillista koulutusta saavat nuoret, joita kuitenkin on enemmän, työmarkkinaosapuolet korostivat 26 päivänä tammikuuta 1990 osana "sosiaalista vuoropuhelua" antamassaan yhteisessä lausunnossa, että tunnustettuihin tutkintoihin johtava peruskoulutus ja korkealaatuinen valmentava ammatillinen koulutus ovat olennaisia ja korvaamattomia kaikkien nuorten työ- ja talouselämään pääsemiseksi, ammatillisiin tutkintoihin olisi lisättävä yhteisön laajuinen ulottuvuus, joka edistäisi niiden vertailukelpoisuutta jäsenvaltioiden välillä sekä sisämarkkinoiden toteuttamista ja esteiden poistamista henkilöiden vapaalle liikkumiselle yhteisössä, on tarpeen vastata ammatillisen opetuksen ja valmentavan koulutuksen kohtaamiin uusiin haasteisiin; olisi erityisesti lisättävä niiden arvostusta, mukautettava niiden sisällöt, kehitettävä niiden johdonmukaisuutta ja joustavuutta kunnioittaen miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia, edistettävä yhteistyötä asianomaisten elinten välillä, parannettava tiedotusta ja ammatillista ohjausta sekä tuettava kansojen välisiä koulutushankkeita; olisi kannustettava teollisuutta sitoutumaan tähän ohjelmaan ja antamaan taloudellista tukea, tämä ohjelma voi myös edistää nuorille suunnatun ammatillisen koulutuksen kehittämistä, erityisesti yhteisön vähiten kehittyneillä alueilla, komission on voitava toteuttaa tarvittavia lisätoimenpiteitä tämän ohjelman täytäntöön panemiseksi yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa, on välttämätöntä, että osana tätä ohjelmaa toteutettavat toimet ja muut yhteisön asiaankuuluvat ohjelmat ja aloitteet ovat keskenään johdonmukaisia ja täydentäviä, tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä olisi huolehdittava toimenpiteiden tasapainoisen kehittämisen varmistamisesta, on suotavaa säätää kolmen vuoden ohjelma, tämän monivuotisen ohjelman täytäntöön panemiseen tarvittavaksi määräksi on arvioitu 177,4 miljoona ecua; osana nykyisiä taloudellisia näkymiä jaksolle 1991/1992 tarvittavaksi määräksi on arvioitu 29 miljoonaa ecua, ohjelman rahoitukseen varainhoitovuoden 1992 jälkeiseksi ajaksi sidottavat määrät on otettava osaksi yhteisön voimassa olevaa varainhoitoa, ja käytettävissä olevista määrärahoista 30 prosenttia on käytettävä ensisijaisesti päätöksen 87/569/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä päätöksellä, 1 artiklan 4 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen nuorten hyväksi, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Muutetaan päätös 87/569/ETY seuraavasti: 1) Korvataan 1 artikla seuraavasti: "1 artikla Tavoitteet 1. Hyväksytään 1 päivänä tammikuuta 1992 alkavaksi kolmivuotiskaudeksi ohjelma tukemaan ja täydentämään jäsenvaltioiden toiminnan suuntaviivoja ja toimia yhteisön tasolla toteutettavilla toimenpiteillä, samalla kun jäsenvaltiot tekevät parhaansa huolehtiakseen siitä, että kaikki yhteisön nuoret saavat halutessaan päätoimisen pakollisen oppivelvollisuutensa lisäksi yksivuotisen tai mahdollisuuksien mukaan kaksi- tai useampivuotisen valmentavan ammatillisen koulutuksen, josta saa sen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tunnustaman ammatillisen tutkinnon, jossa pätevyys on hankittu. 2. Ohjelman tarkoituksena on myös: a) täydentää ja tukea 2 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden toiminnan suuntaviivoja valmentavan ammatillisen koulutuksen tason ja laadun nostamiseksi, monipuolistaa ammatillisen koulutuksen tarjontaa valinnanmahdollisuuksien antamiseksi taidoiltaan eritasoisille nuorille ja parantaa koulutusjärjestelmien kykyä sopeutua nopeaan taloudelliseen, teknologiseen ja sosiaaliseen muutokseen; b) lisätä yhteisön laajuinen ulottuvuus ammatillisiin tutkintoihin erityisesti näiden tutkintojen vastaavuuden edistämiseksi yhteisön jäsenvaltioiden kesken; c) edistää ja tukea käytännön yhteistyötä ja koulutusyhteistyön kehittämistä kansojen välisellä tasolla koulutuselinten, työelämän sekä paikallisesta ja alueellisesta kehityksestä vastuussa olevien välillä; d) antaa 4 artiklassa tarkoitetuille nuorille mahdollisuus ammatillisiin koulutusjaksoihin tai yritysharjoitteluun muissa jäsenvaltioissa; e) edistää yhteistyötä tiedotuksen ja ammatillisen ohjauksen aloilla. 3. Tässä päätöksessä ja jäsenvaltioiden järjestelmien väliset erot huomioon ottaen `valmentavalla ammatillisella koulutuksella` tarkoitetaan kaikkia ei-yliopistollisia valmentavan ammatillisen koulutuksen muotoja, mukaan luettuina teknillinen ammattikoulutus ja harjoitteluaika, joiden avulla nuorten on mahdollista saada sen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tunnustama ammatillinen tutkinto, jossa pätevyys on hankittu. 4. Tämä päätös on tarkoitettu koskemaan alle 28-vuotiaita nuoria, joiden tilanne on yksi seuraavista: a) valmentavaa ammatillista koulutusta saavat nuoret, b) nuoret työntekijät, jotka ovat työssä tai jotka ovat käytettävissä työmarkkinoilla kansallisten lainsäädäntöjen ja/tai käytäntöjen mukaan, ja jotka ovat saaneet valmentavan ammatillisen koulutuksen tai käytännöllistä ammattikokemusta, c) valmentavan ammatillisen koulutuksen saaneet nuoret, jotka tätä täydentääkseen osallistuvat ammatilliseen jatkokoulutukseen.". 2) Korvataan 3 ja 4 artikla 3-8 artiklalla seuraavasti: "3 artikla Yhteisön toimenpiteet Edellä 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi sekä tukeakseen ja täydentääkseen 2 artiklassa tarkoitettua jäsenvaltioiden toimintaa komissio toteuttaa osaltaan seuraavat toimenpiteet: 1) Kansojen välisen yhteistyön tukeminen sen tyyppisten hankkeiden välillä, joista säädetään 2 artiklassa, mukaan luettuna erityinen avustaminen sellaisissa aloitteissa, joiden suunnittelussa, järjestämisessä ja toteuttamisessa nuoret itse ovat mukana. Tällaisen yhteistyön tarkoituksena on erityisesti edistää yhteisössä: a) ammatillisen koulutuspaikan tai yritysharjoittelupaikan saamista muissa jäsenvaltioissa; harjoittelusta on annettava asianmukainen todistus, b) nuorille tarkoitetun ammatillisen koulutuksen osien yhteinen toteuttaminen noudattaen kansallisia koulutusjärjestelmiä, c) nuorille tarkoitetun ammatillisen koulutuksen kouluttajien yhteinen koulutus noudattaen kansallisia koulutusjärjestelmiä, 2) yhteisön yhteistyön edistämiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden tukeminen tiedotuksen ja ammatillisen ohjauksen alalla: a) tukemalla kansallisia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on ammatillista ohjausta koskevan tiedon ja ammatillisen ohjauksen hyviä käytäntöjä ja tehokkaita menetelmiä koskevan tiedon vaihto, b) tukemalla ammatillisen ohjauksen eurooppalaisia näkökohtia koskevaa täydentävää koulutusta ammatillisen ohjauksen neuvonantajille ja erikoistuntijoille. 3) Tarvittava tekninen apu tämän ohjelman toteuttamisessa; ammatillisen koulutuksen kysymyksiä koskeva vertaileva tutkimus, mukaan lukien nuorille suunnattujen koulutusohjelmien tehokkuutta koskeva tutkimus. 4 artikla Täytäntöönpano 1. Komissio panee tämän ohjelman täytäntöön liitteessä olevien määräysten mukaisesti yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa. 2. Jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteensovittamisen ja sitä koskevien järjestelyjen varmistamiseksi kansallisella tasolla, erityisesti säätämällä kansallisella tasolla tarkoituksenmukaisista rakenteista ja mekanismeista. 5 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys 1. Komissio huolehtii siitä, että osana tätä ohjelmaa toteutettavat yhteisön toimet ja muut yhteisön asiaa koskevat ohjelmat ja aloitteet ovat keskenään johdonmukaisia ja täydentäviä, mukaan luettuina rakennerahastojen yhteydessä tehdyt aloitteet. 2. Komissio varmistaa tuen Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskukselta tämän ohjelman täytäntöön panemiseksi Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta 10 päivänä helmikuuta 1975 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 337/75(*) säädetyin edellytyksin. (*) EYVL N:o L 39, 13.2.1975, s. 1 6 artikla Rahoitus 1. Ohjelma kestää kolme vuotta. 2. Sen täytäntöön panemiseksi tarvittavaksi yhteisön varojen määräksi on arvioitu 177,4 miljoona ecua, joista 29 miljoonaa ecua jaksolle 1991/1992, osana vuosien 1988-1992 taloudellisia näkymiä. Ohjelman myöhemmän soveltamisajan osalta määrä on otettava osaksi yhteisön voimassa olevaa varainhoitoa. 3. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa käytettävissä olevat määrärahat jokaiselle varainhoitovuodelle ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet. 4. Käytettävissä olevista määrärahoista 30 prosenttia on käytettävä ensisijaisesti 1 artiklan 4 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettujen nuorten hyväksi. 7 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, jossa on kaksi edustajaa kustakin jäsenvaltiosta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitean jäsenet voivat kutsua avustajikseen asiantuntijoita tai neuvonantajia. Komissio nimeää työnantajia ja työntekijöitä yhteisön tasolla edustavien järjestöjen ehdotuksesta 12 työmarkkinaosapuolien edustajaa, jotka osallistuvat komitean työhön tarkkailijoina. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä seuraavien asioiden osalta: a) ohjelmaa ohjaavat yleiset suuntaviivat, b) komission antamaa taloudellista tukea koskevat yleiset suuntaviivat (määrät, kesto ja edunsaajat), c) ohjelman yleiseen tasapainoon liittyvät kysymykset, mukaan luettuna eri toimien erittely, d) ohjelman arviointi 8 artiklassa tarkoitettujen kertomusten esittämiseksi. 3. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 4. Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden ja muiden yhteisön toimenpiteiden johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio pitää komiteaa jatkuvasti sellaisen toimintansa tasalla, joka liittyy ammatilliseen koulutukseen ja nuorten työntekijöiden vaihtoon, mukaan luettuina näillä aloilla Euroopan sosiaalirahaston yhteydessä toteutetut toimenpiteet. 8 artikla Arviointi ja kertomukset 1. Edellä 3 artiklan ja jäljempänä liitteen soveltamiseksi toteutettujen toimenpiteiden tulokset arvioidaan ulkopuolisesti ja puolueettomasti; a) ensimmäisen kerran vuoden 1994 aikana, ja b) toisen kerran vuoden 1995 aikana. 2. Jäsenvaltiot toimittavat komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1993 ja viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1995 kertomuksen niistä toimenpiteistä, joihin on ryhdytty 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi ja 2 artiklassa täsmennettyjen suuntaviivojen yleisen rungon konkretisoimiseksi, mukaan luettuina olemassa olevat järjestelyt, jotka on tarkoitettu edistämään ja rahoittamaan valmentavaa ammatillista koulutusta. 3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle, ammatillista koulutusta käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle sekä neuvostossa kokoontuneiden neuvoston ja opetusministerien päätöslauselmalla 9 päivänä helmikuuta 1976 perustetulle koulutuskomitealle(*) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1993 osakertomuksen ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1995 lopullisen kertomuksen, joka sisältää kokonaisarvioinnin tämän ohjelman täytäntöönpanosta. (*) EYVL N:o C 38, 19.2.1976, s. 1" 2 artikla Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1992. Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 1991. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja P. DANKERT (1) EYVL N:o C 322, 21.12.1990, s. 21 (2) EYVL N:o C 158, 17.6.1991 (3) EYVL N:o C 102, 18.4.1991, s. 2 (4) EYVL N:o 63, 20.4.1963, s. 1338/63 (5) EYVL N:o L 346, 10.12.1987, s. 31 (6) EYVL N:o L 331, 19.12.1984, s. 36 (7) EYVL N:o L 156, 21.6.1990, s. 8 (8) EYVL N:o C 27, 6.2.1990, s. 4 (9) EYVL N:o C 96, 17.4.1989, s. 61 (10) EYVL N:o C 68, 19.3.1990, s. 175 LIITE OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO (3 ja 4 artikla) TOIMINTA A: AMMATILLISTA KOULUTUSTA KOSKEVIEN KANSOJEN VÄLISTEN HANKKEIDEN TUKEMINEN (3 artikla 1 alakohta) I. Ammatillinen koulutuspaikka tai yritysharjoittelupaikka muissa jäsenvaltioissa (3 artiklan 1 alakohdan a alakohta) Yhteisö antaa taloudellista ja teknistä tukea 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen nuorten ammatillisiin koulutuspaikkoihin tai yritysharjoitteluun muissa jäsenvaltioissa. I.1. Harjoittelupaikat 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille nuorille (a alakohta) 1.1. Saadakseen yhteisön tukea harjoittelupaikkojen on: a) oltava erottamaton ja tunnustettu osa valmentavan ammatillisen koulutuksen kulkua; b) vastattava nuorten osallistujien, heidät lähettäneiden ja vastaanottavien järjestöjen kesken selvästi määriteltyihin koulutustavoitteisiin. 1.2. Harjoittelupaikat on suunnattava ammatillisille erityisaloille, jotka liittyvät osallistujien ammatillisen koulutuksen tarpeisiin. Kussakin harjoittelupaikassa on oltava jokin merkityksellinen lisäarvo, kuten erilaisten koulutusmenetelmien tai -välineiden, uusien sisältöjen, uusien koulutusyhteistyön muotojen käyttö, jne. Erityistä huomiota on kiinnitettävä yritysten väliseen vaihtoon, mukaan luettuina pienten ja keskisuurten yritysten välinen vaihto ja vaihtoon useita yrityksiä edustavien järjestöjen välillä, joilla on enemmän mahdollisuuksia toteuttaa keskinäisiä vaihto-ohjelmia. 1.3. Harjoittelu kestää yleensä kolme viikkoa. Harjoittelu voi olla lyhyempi tai pitempi, jos se on työkokemuksen laadun tai koulutuksen tavoitteiden mukaan perusteltua. 1.4. Harjoittelun toteuttamiseksi yhteisö antaa kullekin jäsenvaltiolle taloudellista kokonaistukea, joka muodostaa yhteisön osuuden seuraavista menoista: - oleskelukulut toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan harjoittelun aikana, - matkakulut, enintään 75 prosenttia, - mahdollisilta osallistujilta esteitä poistavan valmistavan kielikoulutuksen kulut, - järjestelykulut, mukaan luettuina valmistavista käynneistä ja paikan päällä tapahtuvasta seurannasta aiheutuvat kulut, - harjoitteluohjelmien yhteensovittamis- ja mainostamiskulut kussakin jäsenvaltiossa. Yhteisön rahoitusosuudeksi arvioidaan keskimäärin 700 ecua kolmen viikon harjoittelupaikkaa kohti, eikä se voi missään tapauksessa ylittää 3 700 ecua yhtä harjoittelupaikkaa kohti. I.2. Harjoittelupaikat 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuille nuorille (b ja c alakohta) 2.1. Saadakseen yhteisön tukea harjoittelupaikkojen on muodostettava uusi työ- tai koulutuskokemus, jonka avulla osallistujien on mahdollista: a) kehittää ammattitaitoaan ja rikastuttaa käytännön kokemuksiaan, b) tiedostaa työelämän ongelmia yhteisössä, c) kohdata isäntämaan työympäristö, d) parantaa elinolojen ja sosiaalisten suhteiden tuntemusta vastaanottavassa maassa, e) edistää yhteisön tavoitteita ja toimintaa koskevaa selkeää tietoa ja erityisesti sen inhimillistä, yhteiskunnallista ja sosiaalista ulottuvuutta. 2.2. Harjoittelupaikat järjestetään osallistujien ja/tai tarvittaessa heidän työnantajiensa ja vastaanottavien järjestöjen välillä kirjoitettujen yleissopimusten perusteella. Yleissopimuksiin on sisällyttävä täsmällinen esitys kunkin harjoittelupaikan tavoitteista, sisällöistä ja yksityiskohtaisista säännöistä. Harjoittelupaikat on suunnattava ammatillisille erityisaloille, jotka liittyvät joko osallistujien ammatilliseen koulutukseen tai heidän ammatilliseen toimintaansa tai uuteen ammatilliseen toimintaan. 2.3. Harjoittelu kestää yleensä kolme kuukautta. Harjoittelu voi olla lyhyempi tai sitä voidaan pidentää yhteen vuoteen, jos se on työkokemuksen laadun tai koulutuksen tavoitteiden mukaan perusteltua. 2.4. Harjoittelun toteuttamiseksi yhteisö antaa kullekin jäsenvaltiolle taloudellista kokonaistukea, joka muodostaa yhteisön osuuden seuraavista menoista: - oleskelukulut toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan harjoittelun aikana, - matkakulut, enintään 75 prosenttia, - mahdollisilta osallistujilta esteitä poistavan valmistavan kielikoulutuksen kulut, - järjestelykulut, mukaan luettuina valmistavista käynneistä ja paikan päällä tapahtuvasta seurannasta aiheutuvat kulut, - harjoitteluohjelmien yhteensovittamis- ja mainostamiskulut kussakin jäsenvaltiossa. Yhteisön rahoitusosuudeksi arvioidaan keskimäärin 2 700 ecua kolmen kuukauden harjoittelupaikkaa kohti, eikä se voi missään tapauksessa ylittää 4 800 ecua yhtä harjoittelupaikkaa kohti. I.3. Yhteisön rahoitusosuuden jakaminen Kullekin jäsenvaltiolle annettavan taloudellisen kokonaistuen laskemiseksi, ja ottaen huomioon tarve varmistaa tasapaino yhteisössä tapahtuvassa vaihtotoiminnassa, määrälliset tavoitteet vahvistetaan väestön alle 28-vuotiaiden nuorten lukumäärän perusteella. Laskutavassa otetaan huomioon myös: - kunkin jäsenvaltion bruttokansantulo ja - jäsenvaltioiden väliset maantieteelliset etäisyydet ja keskimääräiset liikennekustannukset. I.4. Täytäntöönpano- ja järjestelytoimenpiteet Jäsenvaltiot ryhtyvät tarvittaviin toimiin: - yhteisön taloudellisen tuen hoitamiseksi, - harjoittelupaikkojen järjestäjien auttamiseksi tunnistamaan mahdollisia yhteistyökumppaneita ja harjoittelupaikkoja, - tarjonnan ja kysynnän lähentämiseksi, - valmistelun, järjestelyn ja tuen laadun varmistamiseksi paikan päällä. Jäsenvaltioiden 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimeämät rakenteet ottavat vastaan ja käsittelevät tukihakemukset yhteisön tasolla hyväksyttyjen erityisten suuntaviivojen mukaisesti. II. Ammatillisen koulutuksen osien yhteinen toteuttaminen - Ammatillisen koulutuksen kouluttajien yhteinen koulutus (3 artiklan 1 alakohdan b ja c alakohta) Yhteisö lisää taloudellista ja teknistä tukeaan kansojen väliselle yhteistyölle PETRA ohjelman Euroopan koulutusyhteistyöverkostoon osallistuvien aloitteiden välillä, joiden tarkoituksena on: - ammatillisen koulutuksen osien yhteinen toteuttaminen sekä vastaavat opintosuoritusten hyväksymiset kansallisia koulutusjärjestelmiä noudattaen, ja/tai - ammatillisen koulutuksen kouluttajien yhteinen koulutus. II.1. Ammatillisen koulutuksen osien yhteinen toteuttaminen Yhteisö antaa tukeaan sellaisille koulutuselimille tai -hankkeille, jotka ovat halukkaita sitoutumaan, kahdenvälisesti tai monenvälisesti, yhteiskoulutuksen suunnittelua ja toteuttamista, erityisesti uusien tutkintojen ja uusien ammattikuvauksien kehittämisessä, koskevaan keskipitkän tai pitkän aikavälin yhteistyöhön, johon kuuluu: a) koulutuskokonaisuuksia ja arviointimenetelmiä, jotka voidaan mukauttaa, jotta niitä voitaisiin käyttää tai integroida eri jäsenvaltioissa tunnustettuihin koulutusmuotoihin, b) koulutuskokonaisuuksia, jotka voivat sisältää integroitujen kansojen välisten ohjelmien eri osia eli sellaisten ohjelmien, joissa koko koulutuksen tiettyjä täydentäviä osia annetaan yhden tai useamman jäsenvaltion yhdessä tai useammassa koulutuselimessä. II.2. Ammatillisen koulutuksen kouluttajien yhteinen koulutus Yhteisö antaa tukeaan sellaisille kahdenvälisille ja monenvälisille kansojen välisille yhteistyömuodoille, joiden tarkoituksena on ammatillisen koulutuksen kouluttajien alkeis- tai jatkokoulutus yhteisesti kiinnostavilla aloilla. Yhteistyömuotoihin voi sisältyä esimerkiksi yhteisiä seminaareja, vaihtoa tai ammatillisen koulutuksen materiaalin yhteistoteutuksia. II.3. Yhteisön rahoitusosuus Yhteisö antaa tavallisesti kahdeksi vuodeksi jäsenvaltioiden ehdottamiin hankkeisiin arviolta keskimäärin 30 000 ecun rahoitusosuuden hanketta kohti. Osuus on vuosittainen, ja se on tarkoitettu kansojen välisen yhteistyön toteuttamiseen liittyviin kustannuksiin, mukaan luettuina valmistelukulut. II.4. Täytäntöönpano- ja järjestelytoimenpiteet 4.1. Jäsenvaltiot ehdottavat hankkeita osallistuakseen PETRA-ohjelman Euroopan koulutusyhteistyöverkostoon. Tämän verkoston yksityiskohtaiset toimintasäännöt varmistavat hankkeiden teknisen tuen ja seurannan, niin yhteisön tasolla kuin jäsenvaltioissakin. Komissio ottaa vastaan ja käsittelee tukihakemukset yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa. 4.2. Verkostoon kuuluvat hankkeet voivat saada myös I.1.1 ja I.1.2 kohdassa tarkoitettua yhteisön tukea. Tässä tapauksessa hankkeisiin kuuluvan toiminnan on oltava I.1.4. kohdan mukaista. TOIMINTA B: TIEDOTUKSEN JA AMMATILLISEN OHJAUKSEN EDISTÄMISEKSI TARKOITETTUJEN TOIMENPITEIDEN TUKEMINEN (3 artiklan 2 alakohta) Yhteisö tukee kansallisia järjestelmiä, joiden tarkoituksena on ammatillista ohjausta koskevan tiedon ja ammatillisen ohjauksen hyviä käytäntöjä ja tehokkaita menetelmiä koskevan tiedon vaihto ja joiden tavoitteena on varmistaa, että: - kaikki nuoret saavat tarkoituksenmukaista tietoa, käytännön neuvoja ja yksilöllistä neuvontaa ja apua, jotta he voisivat tuntea heille mahdolliset ammatilliset rakenteet, arvioida kykynsä, laatia oman ammattisuunnitelmansa, motivoitua ammatilliseen tutkintoon ja päästä koulutukseen, - tässä prosessissa kaikilla nuorilla ja perheillä: - on keinot saada ajankohtaista tietoa koulutusmahdollisuuksista ja ammatillisen ohjauksen palveluista, joita voi saada muissa jäsenvaltioissa ja - heitä rohkaistaan ja autetaan käyttämään näitä tietoja. I. Ammatillista ohjausta koskevien tietojen vaihto I.1. Yhteisö antaa taloudellista ja teknistä tukea sellaisen kansallisten keskusten tai yhteyspaikkojen muodostaman yhteisön verkoston perustamiseksi, joka tuottaa ja saattaa ajan tasalle kaikkien jäsenvaltioiden ammatillisen ohjauksen palveluiden käyttämät tiedot. I.2. Jäsenvaltiot ehdottavat yhteistyöhankkeita komissiolle. Komissio hyväksyy nämä hankkeet ehdotetun toiminnan arvioinnin perusteella yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa. I.3. Komissio ottaa vastaan ja käsittelee tukihakemukset yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa. Yhteisön osuudeksi on arvioitu keskimäärin 100 000 ecua vuodessa hanketta kohti. II. Ammatillisen ohjauksen neuvojien ja erikoistuntijoiden koulutus II.1. Yhteisö antaa taloudellista tukea ammatillisen ohjauksen neuvojien ja erikoistuntijoiden ammatillisen ohjauksen yhteisön laajuista ulottuvuutta käsittelevään koulutustoimintaan. Koulutusta voidaan antaa kahdenvälisissä ja monenvälisissä seminaareissa, jotka on tarkoitettu ensisijaisesti ammatillisen ohjauksen henkilökunnan kouluttajille eri jäsenvaltioissa. II.2. Jäsenvaltiot ehdottavat koulutushankkeita komissiolle. Komissio hyväksyy hankkeet ehdotetun toiminnan arvioinnin perusteella yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa. II.3. Komissio ottaa vastaan ja käsittelee tukihakemukset yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa. Yhteisön osuudeksi on arvioitu keskimäärin 200 000 ecua monenvälistä koulutustoimea kohti, mukaan luettuina valmistelukulut ja koulutusmateriaalin valmistamisesta koituvat kulut. TOIMI C: LISÄTOIMENPITEET Komissio toteuttaa tarvittavat lisätoimenpiteet. Niihin kuuluu tuloksista tiedottaminen, julkaisujen, seminaarien jne. avulla sekä tuen jatkaminen valmentavan ammatillisen koulutuksen erityiskysymyksiä käsitteleviä tutkimuksia koskevalle kansojen väliselle yhteistyölle. Komissio antaa myös tämän ohjelman toteuttamisessa sekä sen muodostavien toimien yhteensovittamisessa ja arvioinnissa tarvittavaa teknistä apua. Tarvittaessa komissio turvautuu erikoistuneiden laitosten ja järjestöjen tekniseen tukeen ja palveluihin.