Rahoitusvälineen rakenne Kunnostuslaina on rahoituksen välittäjän perustama lainarahasto, johon osoitetaan rahoitusosuudet ohjelmasta sekä rahoituksen välittäjältä. Tarkoituksena on rahoittaa uusista lainoista koostuva salkku, eikä rahastoa ole mahdollista käyttää vanhojen lainojen jälleenrahoitukseen. Kunnostuslainaa on tarkoitus tarjota sellaisen toimen yhteydessä, joka sisältyy ERI-rahastosta rahoitettavassa ohjelmassa määriteltyyn ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa tarkoitettuun toimintalinjaan.

Välineen tavoite Välineen tavoitteena on tarjota edullisia lainoja luonnollisille tai oikeushenkilöille tai itsenäisille ammatinharjoittajille, jotka omistavat kiinteistöjä (asunnot, sosiaaliset asunnot tai yksittäiset kotitaloudet), sekä toimitsijoille tai muille oikeussubjekteille, jotka toimivat omistajien puolesta ja hyväksi, jotta ne voivat toteuttaa kunnostustöitä, joille voidaan myöntää tukea ERI-rahastosta. ERI-rahaston ohjelmasta osoitettava rahoitusosuus hallintoviranomaiselta rahoituksen välittäjälle ei saa syrjäyttää rahoitusta, jota on saatavilla muilta yksityisiltä tai julkisilta sijoittajilta. ERI-rahaston ohjelmasta tarjotaan rahoitusta rahoituksen välittäjälle, jotta se voi perustaa uusista lainoista koostuvan salkun. Lisäksi ohjelma osallistuu salkkuun sisältyviin lainoihin liittyviin tappioihin/maksulaiminlyönteihin ja takaisinperintään lainakohtaisesti ja ohjelmasta rahoitusvälineeseen myönnettyä rahoitusosuutta vastaavasti. Jos järjestelyyn sisältyy rahasto-osuusrahasto, rahasto siirtää ERI-rahaston ohjelmasta myönnetyn rahoitusosuuden rahoituksen välittäjälle. ERI-rahaston ohjelmasta osoitettavan rahoitusosuuden lisäksi rahasto-osuusrahasto voi tarjota omia varojaan, jotka yhdistetään rahoituksen välittäjän tarjoamiin varoihin. Siinä tapauksessa rahasto-osuusrahasto osallistuu lainasalkun eri rahoitusosuuksien väliseen riskinjakoon määräsuhteen mukaisesti. Valtiontukisääntöjä on noudatettava myös kyseisten varojen osalta, jos ne ovat julkisia varoja.

Mahdollinen valtiontuki Kunnostuslainan on tarkoitus olla instrumentti, johon ei sisälly valtiontukea. Kyseessä on siis markkinaehtoinen korvaus rahoituksen välittäjälle, joka siirtää taloudellisen hyödyn kokonaisuudessaan lopullisille tuensaajille. Näille tarjottavaan rahoitukseen sovelletaan voimassa olevaa vähämerkityksisestä tuesta annettua asetusta. a) Valtiontuki voidaan sulkea pois rahoituksen välittäjän ja rahasto-osuusrahaston tasolla, kun 1) rahoituksen välittäjä ja hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto vastaavat joka hetki tappioista ja hyödyistä omaa rahoitusosuuttaan vastaavasti (määräsuhteen mukaisesti) ja kun rahoituksen välittäjä osallistuu taloudellisesti merkittävällä tavalla kunnostuslainaan; ja 2) rahoituksen välittäjän ja rahasto-osuusrahaston korvaus (hallintokustannukset ja/tai -palkkiot) vastaa yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa. Nämä edellytykset täyttyvät, jos rahoituksen välittäjä ja rahasto-osuusrahasto on valittu avoimella, läpinäkyvällä, syrjimättömällä ja puolueettomalla valintamenettelyllä tai jos niiden korvaus on delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklan mukainen eikä valtio myönnä muita etuja. Jos rahasto-osuusrahasto ainoastaan siirtää ERI-rahaston rahoitusosuuden rahoituksen välittäjälle ja hoitaa yleisen edun mukaista tehtävää eikä toimenpidettä toteuttaessaan harjoita kaupallista toimintaa tai sijoita toimenpiteeseen omia varojaan, jolloin sitä ei katsota tuensaajaksi, riittää, että rahasto-osuusrahastolle ei makseta liian suuria palkkioita; ja 3) ohjelmasta rahoitusvälineeseen myönnettävästä julkisesta rahoitusosuudesta aiheutuva taloudellinen hyöty on siirrettävä kokonaisuudessaan lopullisille tuensaajille alentamalla korkoa. Hallintoviranomaisen on rahoituksen välittäjää valitessaan arvioitava delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti hinnoittelupolitiikkaa ja menetelmää, jota noudattaen taloudellinen hyöty siirretään lopullisille tuensaajille. Jos rahoituksen välittäjä ei siirrä koko taloudellista hyötyä lopullisille tuensaajille, vielä maksamatta oleva osuus julkisesta rahoitusosuudesta on siirrettävä takaisin hallintoviranomaiselle. b) Valtiontuen poissulkeminen omistajien puolesta toimivan tahon (luonnolliset ja oikeushenkilöt, itsenäiset ammatinharjoittajat, jotka omistavat kiinteistöjä, toimitsijat tai muut oikeussubjektit) tasolla: Valtiontuki voidaan sulkea pois omistajien puolesta toimivan tahon osalta, kun 1) kyseinen taho ei suoraan vastaanota julkista tukea, ja 2) kyseinen taho siirtää kaikki ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta aiheutuvat taloudelliset hyödyt lopullisille tuensaajille. c) Tuen poissulkeminen omistajien tasolla riippumatta siitä, harjoittavatko nämä taloudellista toimintaa (oikeushenkilöt tai itsenäiset ammatinharjoittajat, vuokranantajat ja omistajat, jota hyödyntävät uusiutuvaa energiaa, joka kattaa osan verkkoon tuotettavasta energiasta): Omistajien, jotka ovat luonnollisia henkilöitä ja joita ei pidetä yrityksinä, koska he eivät harjoita taloudellista toimintaa, ei katsota saavan valtiontukea. Omistajat, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa, katsotaan yrityksiksi, ja heihin sovelletaan valtiontukisääntöjä. Tämä koskee erityisesti vuokranantajia (vuokraaminen on taloudellista toimintaa) sekä tilannetta, jossa kiinteistöön asennetaan uusiutuvaa energiaa, jos osa tuotetusta uusiutuvasta energiasta siirretään verkkoon (energian toimittaminen verkkoon katsotaan taloudelliseksi toiminnaksi). Taloudellista toimintaa harjoittavien omistajien osalta tuen on vastattava vähämerkityksistä tukea koskevia sääntöjä. Rahoituksen välittäjä laskee jokaisen salkkuun sisältyvän, taloudellista toimintaa harjoittavalle omistajalle myönnetyn lainan osalta bruttoavustusekvivalentin (BAE) käyttäen seuraavaa laskentamenetelmää: BAE:n laskeminen = lainan nimellismäärä (euroina) × (rahoituskustannukset (vakiomenettely) + riskikustannus (vakiomenettely) – palkkiot, jotka hallintoviranomainen mahdollisesti perii ohjelmasta rahoituksen välittäjälle osoitettavasta rahoitusosuudesta) × lainan keskimääräinen juoksuaika (vuosina) × osuus riskistä. Kun BAE lasketaan edellä esitetyn kaavan avulla, vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen (1) 4 artiklassa säädetyn vaatimuksen katsotaan täyttyvän kunnostuslainan osalta. Kunnostuslainojen vakuuksille ei ole asetettu vähimmäisvaatimusta. Tarkistusmekanismin avulla varmistetaan, että edellä esitetyn kaavan avulla laskettu BAE ei ole pienempi kuin vähämerkityksestä tuesta annetun asetuksen 4 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti laskettu BAE. BAE:n avulla laskettu tuen kokonaismäärä voi olla enintään 200 000 euroa kolmen varainhoitovuoden kuluessa ottaen huomioon vähämerkityksisestä tuesta annetussa asetuksessa vahvistettu sääntö, joka koskee tuen kasautumista lopullisille tuensaajille. Lopulliselle tuensaajalle tarjottu tekninen apu tai muu avustus lasketaan yhteen edellä kuvatulla tavalla lasketun BAE:n kanssa.

Lainanantopolitiikka a) Hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston suorittamat maksut rahoituksen välittäjälle: Sen jälkeen kun hallintoviranomainen ja rahasto-osuusrahasto tai rahoituksen välittäjä ovat allekirjoittaneet rahoitussopimuksen, hallintoviranomainen siirtää ohjelmasta osoitettavat julkiset rahoitusosuudet rahasto-osuusrahastolle tai rahoituksen välittäjälle, joka sijoittaa ne erilliseen kunnostuslainarahastoon. Siirrot tehdään erissä, ja niissä noudatetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklassa vahvistettuja enimmäismääriä. Tavoitteena oleva lainavolyymi ja korkotaso vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa, ja ne otetaan huomioon määritettäessä rahoitusvälineen luonnetta (uusiutuva vai uusiutumaton lainainstrumentti). Rahoitusvälineen enimmäisosuus riskeistä lopullisten tuensaajien osalta on enintään 85 prosenttia (rahoituksen välittäjä vastaa vähintään 15 prosentista omilla varoillaan). b) Uusista lainoista koostuvan salkun alulle paneminen: Rahoituksen välittäjän on perustettava ennalta määrätyssä ajassa uusista lainoista koostuva salkku, joka rahoitetaan rahoitussopimuksessa sovitun riskinjaon mukaisesti (salkku rahoitetaan i) ohjelmasta osoitettavalla rahoitusosuudella ja ii) rahoituksen välittäjän omilla varoilla). Ennalta määritettyjen laina- ja salkkukohtaisten tukikelpoisuuskriteerien mukaiset tukikelpoiset lainat sisällytetään automaattisesti salkkuun toimittamalla sisällyttämisilmoitus vähintään neljännesvuosittain. Rahoituksen välittäjä noudattaa johdonmukaista lainanantopolitiikkaa, joka koskee erityisesti salkun rakennetta ja mahdollistaa asianmukaisen luottosalkun hallinnan ja riskien hajauttamisen, jonka avulla pyritään poistamaan ennakkoarvioinnissa havaittu markkinoiden toimintapuute (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisesti) ja joka on samalla hallintoviranomaisen taloudellisen etujen ja toimintapoliittisten tavoitteiden mukainen. Rahoituksen välittäjä vastaa lainojen yksilöinnistä, valinnasta, due diligence -prosessista, dokumentaatiosta ja lainojen myöntämisestä lopullisille tuensaajille tavanomaisten menettelyjensä sekä asianomaisessa rahoitussopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. c) Rahoitusvälineeseen takaisin maksettujen varojen uudelleenkäyttö: Rahoitusvälineeseen takaisin maksetut varat on joko käytettävä uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa tai ne maksetaan takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon, minkä jälkeen ne käytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 artiklan mukaisesti. Jos varat käytetään uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa, ERI-rahaston tuesta johtuvat määrät, jotka rahoituksen välittäjä maksaa ja/tai perii takaisin lopullisille tuensaajille myönnettävistä lainoista investointien aikana, on periaatteessa asetettava saataville käytettäväksi uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa. Tämä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklassa tarkoitettu varojen kierrättämisen periaate on sisällytettävä rahoitussopimukseen. Jos sen sijaan varat maksetaan suoraan takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon, takaisinmaksu on suoritettava säännöllisin välein, ja siinä on otettava huomioon kunnostuslainoihin liittyvät i) pääoman takaisinmaksut (määräsuhteen mukaisesti riskiosuuden perusteella) ja ii) mahdollisesti takaisin perityt määrät ja tappioiden vähennykset (riskiosuuden mukaisesti) sekä iii) mahdolliset koronmaksut. Nämä varat on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklan mukaisesti. d) Tappioiden takaisinperintä: Rahoituksen välittäjän on toteutettava perintätoimia jokaisen laiminlyödyn kunnostuslainalla osarahoitetun lainan osalta omien sisäisten suuntaviivojensa ja menettelyjensä mukaisesti. Rahoituksen välittäjän takaisin perimät määrät (ilman mahdollisia perintä- ja ulosmittauskustannuksia) jaetaan rahoituksen välittäjän ja hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston kesken määräsuhteessa niiden riskiosuuksiin. e) Muut: ERI-rahastoista rahoitusvälineeseen osoitetusta tuesta johtuvat korko- ja muut tuotot on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 43 artiklan mukaisesti.

Hinnoitteluperiaatteet Rahoituksen välittäjän on hinnoittelua määrittäessään valittava hinnoitteluperiaatteet ja menetelmä, joiden avulla varmistetaan, että ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta aiheutuva taloudellinen hyöty siirretään kokonaisuudessaan lopullisille tuensaajille. Hinnoitteluperiaatteiden ja menetelmän on sisällettävä seuraavat seikat: 1) Rahoituksen välittäjän osallistumisesta perittävä korko on markkinaehtoinen (rahoituksen välittäjän oman toimintapolitiikan mukaisesti). 2) Salkkuun sisältyvistä, lopullisille tuensaajille myönnettävistä lainoista perittävää kokonaiskorkoa on alennettava suhteessa ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta peräisin olevaan rahoitukseen. Alennuksessa otetaan huomioon palkkiot, joita hallintoviranomainen saattaa periä ohjelmasta osoitettavasta rahoitusosuudesta. 3) Valtiontukea koskevassa kohdassa esitettyä BAE:n laskentamenetelmää on sovellettava kaikkiin lainoihin, jotka sisältyvät salkkuun. 4) Hinnoitteluperiaatteiden ja menetelmän on säilyttävä muuttumattomina tukikelpoisuuskaudella.

Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus: määrä ja osuus (tuotteen yksityiskohtaiset tiedot) Kunnostuslainojen jakautuminen rahoituksen välittäjien kesken sekä vähimmäisriskiosuus perustuvat rahoitusvälineelle myönnettävän tuen tarpeellisuutta koskevaan ennakkoarviointiin (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artikla), ja niissä otetaan huomioon rahoitusvälineeseen sisältyvä varojen kierrättämisen periaate (tarvittaessa).

Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus (toimet) Kunnostuslainalla rahoitettavaan lainasalkkuun sisältyy lopullisille tuensaajille tarjottavia uusia lainoja, eikä sitä ole mahdollista käyttää vanhojen lainojen jälleenrahoitukseen. Salkkuun sisällyttämistä koskevat kriteerit määräytyvät unionin lainsäädännön (esim. asetus (EU) N:o 1303/2013 sekä rahastokohtaiset säännöt), ohjelman sääntöjen ja kansallisten tukikelpoisuussääntöjen sekä rahoituksen välittäjän soveltaman käytännön mukaisesti, ja tavoitteena on saavuttaa suuri määrä lopullisia tuensaajia ja varmistaa salkun riittävä hajauttaminen ja homogeenisuus, jotta salkun riskiprofiili voidaan arvioida luotettavasti. Kriteereissä on otettava huomioon markkinaolosuhteet ja -käytännöt kyseisessä maassa tai kyseisellä alueella. Rahoituksen välittäjän on tehtävä yhteistyötä alueellisten tai kansallisten elinten kanssa, joiden on tarjottava kunnostushankkeiden toteuttamisen liittyviä lisäpalveluja, kuten konsulttipalveluja, hankkeiden valmisteluun liittyviä tarkistuksia ja arviointeja, rakennuspalveluja, teknistä valvontaa ja hankeasiakirjoja, kunnostushankkeiden arviointia unionin ja kansallisen lainsäädännön pohjalta, avustusten tarjoamista, valtiontukisääntöjen noudattamisen arviointia ja rekisteröintipalveluja.

Hallintoviranomaisen vastuu Hallintoviranomaisen vastuu rahoitusvälineen osalta määräytyy delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 6 artiklan mukaisesti.

Kesto Rahoitusvälineen lainakautta määritettäessä on varmistettava, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklassa tarkoitettu ohjelmasta osoitettava rahoitusosuus käytetään lainoihin, jotka maksetaan lopullisille tuensaajille viimeistään 31. joulukuuta 2023.

Lainananto ja riskinjako rahoituksen välittäjän tasolla (etujen yhteensovittaminen) Hallintoviranomaisen ja rahoituksen välittäjän edut sovitetaan yhteen seuraavasti: — Delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklassa tarkoitetut suoriteperusteiset palkkiot. — Rahoituksen välittäjän on osoitettava paikallisten markkinaedellytysten mukaisesti vähintään 15 prosenttia kokonaisrahoitussitoumuksesta lainanantoon lopullisille tuensaajille (riskiosuuden määrittämiseksi). — Tappiot ja takaisinperinnät vaikuttavat rahoituksen välittäjään ja hallintoviranomaiseen määräsuhteessa niiden vastuisiin.

Tukikelpoiset rahoituksen välittäjät Nämä ovat jäsenvaltioon sijoittautuneita julkisia ja yksityisiä elimiä, joilla on lailliset valtuudet tarjota kunnostuslainoja henkilöille, jotka omistavat kiinteistöjä, ja yrityksille, jotka toimivat ja omistavat kiinteistöjä rahoitusvälinettä tukevan ohjelman toiminta-alueella. Ne ovat rahoituslaitoksia ja tarvittaessa mikrorahoituslaitoksia tai muita laitoksia, joilla on lupa tarjota lainoja.

Lopullisten tuensaajien tukikelpoisuus Lopullisten tuensaajien tukikelpoisuus määräytyy unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädännön, asianomaisen prioriteetin ja rahoitussopimuksen mukaisesti. Lopulliset tuensaajat ovat luonnollisia tai oikeushenkilöitä tai itsenäisiä ammatinharjoittajia (taloudellinen toiminta) sekä toimitsijoita tai muita oikeussubjekteja, jotka toimivat omistajien puolesta ja hyväksi, jotka omistavat kiinteistöjä (asunnot tai yksittäiset kotitaloudet) ja toteuttavat energiansäästöön tai uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimenpiteitä, joita varten voidaan myöntää tukea asetuksen (EU) N:o 1303/2013 sekä ohjelman tukisäännösten mukaisesti. Ohjelman tukikelpoisuussääntöjen sekä kansallisten ja unionin sääntöjen mukaisesti tukea voidaan myöntää esimerkiksi seuraavan kaltaisiin kunnostustöihin: — Tekninen tuki energiatehokkuuteen tai uusiutuviin energialähteisiin liittyvän hankkeen osan valmisteluun. — Energiatehokkuuteen tai uusiutuviin energialähteisiin liittyvän hankkeen osan toteutuskustannukset. — Lämmitys- ja kuumavesijärjestelmien suuret korjaus- tai vaihtotyöt. — Lämmönjakokeskuksen tai kattilahuoneen (yksittäiset lämpökattilat) sekä kuumavesijärjestelmien vaihtaminen tai kunnostaminen. — Tasausventtiilien asentaminen pystyputkiin. — Putkien lämmönerityksen parantaminen. — Putkien ja lämmityslaitteiden vaihtaminen. — Yksilöllisen lämpötilanmittausjärjestelmän ja termostaattien asentaminen asuntoihin. — Kuumavesijärjestelmän putkien ja muiden osien vaihtaminen tai kunnostaminen. — Ilmastointijärjestelmän vaihtaminen tai kunnostaminen. — Ikkunoiden ja ulko-ovien vaihtaminen. — Katon eristäminen, mukaan lukien uuden kaltevan katon rakentaminen (ei sisällä asuintilojen rakentamista ullakolle). — Julkisivujen eristäminen. — Kellarin katon eristäminen. — Vaihtoehtoisia energialähteitä (mm. aurinko- ja tuulienergia) hyödyntävien järjestelmien asentaminen. — Hissejä koskevat suuret korjaustyöt tai hissien vaihtaminen energiaa vähemmän kuluttaviin malleihin. — Yhteiskäytössä olevien rakennuksen teknisten järjestelmien (viemäröinti, sähköasennukset, palontorjuntalaitteistot, juomavesiputket ja ilmastointijärjestelmä) vaihtaminen tai korjaaminen. Lopullisten tuensaajien osalta sovelletaan seuraavia tukikelpoisuuskriteerejä, kun on kyse lainan myöntämisestä lopulliselle tuensaajalle/omistajalle, joka harjoittaa taloudellista toimintaa oikeussubjektina (esimerkiksi itsenäiset ammatinharjoittajat). Seuraavien tukikelpoisuuskriteerien on täytyttävä lainan allekirjoitushetkellä: a) tuensaaja on mikroyritys, pienyritys tai keskisuuri yritys (pk-yritys) (mukaan lukien yksityisyrittäjät/itsenäiset ammatinharjoittajat) komission suosituksen 2003/361/EY mukaisesti; b) tuensaaja ei ole vähämerkityksisestä tuesta annetun asetuksen 1 artiklan a–f alakohdassa määritellyillä aloilla toimiva pk-yritys; c) tuensaaja ei toimi yhdellä tai useammalla rajoitetulla alalla (2); d) tuensaaja ei ole valtiontukisäännöissä tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys; e) tuensaaja ei ole jättänyt maksamatta tai laiminlyönyt rahoituksen välittäjän tai jonkin muun rahoituslaitoksen myöntämää toista lainaa tai leasing-järjestelyä rahoituksen välittäjän sisäisten suuntaviivojen ja tavanomaisen luottopolitiikan mukaisten tarkastusten perusteella. Lisäksi lopullisilla tuensaajilla on oltava investoinnin tekohetkellä sekä lainan maksuhetkellä rekisteröity toimipaikka jäsenvaltiossa, ja lainan kohteena olevan taloudellisen toiminnan on tapahduttava ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvassa jäsenvaltiossa ja/tai kuuluvalla alueella/toiminta-alueella.

Tuotteen ominaisuudet lopullisten tuensaajien kannalta Rahoituksen välittäjä myöntää lopullisille tuensaajille uusia lainoja, joilla edistetään ohjelman tavoitetta ja joille myönnetään osarahoitusta ohjelmasta kunnostuslainan puitteissa mutta joita ei voida käyttää olemassa olevien lainojen jälleenrahoitukseen. Lainaehdot perustuvat asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklassa tarkoitettuun ennakkoarviointiin. Kunnostuslainan maturiteetti voi olla enintään 20 vuotta. Jokaisen kunnostuslainan enimmäismäärä määräytyy ohjelmasta rahoitusvälineeseen myönnettävän rahoitusosuuden tarpeellisuutta koskevan ennakkoarvioinnin tulosten mukaisesti, ja se vahvistetaan hallintoviranomaisen, rahasto-osuusrahaston ja rahoituksen välittäjän välillä tehtävässä rahoitussopimuksessa. Lainan enimmäismäärä yksittäistä kotitaloutta kohti voi olla enintään 75 000 euroa. Kiinteistön hoitajalle myönnettävien lainojen enimmäismäärä on kyseisen rakennuksen yksittäisille kotitalouksille myönnettyjen lainojen yhteismäärä. Rahoitusvälineen puitteissa voidaan lopullisilta tuensaajilta tai heidän puolestaan toimivilta kiinteistön hoitajilta edellyttää ”omaa” rahoitusosuutta. Kunnostuslainaan sovelletaan vuotuista kiinteää korkoa, ja lainaa on maksettava takaisin säännöllisesti. Rahoituksen välittäjän rahoitusosuudesta perittävä korko määräytyy markkinaedellytysten mukaisesti. Salkkuun sisältyvään tukikelpoiseen lainaan sovellettavaa korkoa alennetaan suhteessa ohjelman julkiseen rahoitusosuuteen lopullisten tuensaajien eduksi. Korkotukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 7 kohdan mukaisesti pienituloisille tai muita heikommassa asemassa oleville kotitalouksille (3). Korkotuen enimmäismäärä vastaa korkoa, jota pienituloiset tai muita heikommassa asemassa olevat kotitaloudet maksavat rahoituksen välittäjän kuhunkin lainaan myöntämästä rahoitusosuudesta. Eräät teknisen tuen kustannukset voidaan sisällyttää rahoitusvälineeseen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Tuki on osoitettava pelkästään hankkeiden valmisteluun (taustaselvitykset ja avustaminen investoinnin valmistelussa aina investointipäätökseen asti). Teknisen tuen kustannukset ovat tukikelpoisia ainoastaan silloin, kun sopimus kunnostuslainasta tehdään rahoituksen välittäjän ja lopullisten tuensaajien välillä, riippumatta siitä, mikä taho tarjoaa kyseiset palvelut (tarjoaako rahoituksen välittäjä palvelut vai hankitaanko ne muualta).

Raportointi ja tulostavoitteet Rahoituksen välittäjien on toimitettava hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastolle vakiomuodossa tietyt perustiedot vähintään neljännesvuosittain. Raportissa on esitettävä kaikki keskeiset seikat, joita hallintoviranomainen tarvitsee asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklassa säädettyjen edellytysten täyttämiseksi. Myös jäsenvaltioiden on noudatettava vähämerkityksisestä tuesta annetun asetuksen mukaisia raportointivelvoitteittaan. Indikaattoreiden on vastattava rahoitusvälineen rahoitukseen osallistuvan ERI-rahaston asianomaisen prioriteetin erityistavoitteita sekä ennakkoarvioinnin mukaisia odotettavissa olevia tuloksia. Ne on mitattava ja niistä on raportoitava vähintään neljännesvuosittain kunnostuslainan osalta, ja niiden on vastattava vähintään asetuksessa asetettuja vaatimuksia. ERI-rahaston ohjelmaan sisältyvän toimintalinjan yhteisten indikaattoreiden (niiden kotitalouksien määrä, joiden energiatehokkuusluokka paranee, kasvuhuonekaasupäästöjen arvioitu vuotuinen väheneminen jne.) lisäksi sovelletaan seuraavia indikaattoreita: lainojen lukumäärä ja volyymi remontoidut omakotitalot (neliömetriä) remontoidut kerrostaloasunnot (neliömetriä) maksulaiminlyönnit (lukumäärä ja arvo) takaisin maksetut varat ja tuotot teknisten tukitoimien lukumäärä ja arvo korkotukien lukumäärä ja arvo