KOMISSION ASETUS (EY) N:o 940/96, - annettu 23 päivänä toukokuuta 1996, - Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta -



Virallinen lehti nro L 128 , 29/05/1996 s. 0003 - 0014



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 940/96, annettu 23 päivänä toukokuuta 1996, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 23 artiklan, ottaa huomioon polkumyynnillä tai vientituella muista kuin Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä heinäkuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2423/88 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 522/94 (3), ja erityisesti sen 11 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo, että A. MENETTELY (1) Vuoden 1994 heinäkuussa komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (4) julkaistulla ilmoituksella Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn aloittamisesta sekä käynnisti tutkimuksen. (2) Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka teki Kansainvälinen raion- ja synteettikuitukomitea (CIRFS) niiden yhteisössä toimivien tuottajien puolesta, joiden teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotanto yhteensä edusti suurinta osaa yhteisön kokonaistuotannosta näiden lankojen osalta. Valitus sisälsi todisteita edellä mainituista maista peräisin olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneista merkittävistä vahingoista; näitä todisteita pidettiin riittävinä menettelyn aloittamiseksi. (3) Komissio antoi asian virallisesti tiedoksi niille tuottajille, viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille ja valituksen tekijöille, ja antoi osapuolille, joita asia koski suoraan, mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisena ja pyytää tulla kuulluiksi. (4) Joidenkin tuojien edustajat, valituksen tehnyt osapuoli sekä yksi viejiä edustava järjestö esittivät kantansa kirjallisina. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin sitä pyytäneelle Intian viejiä edustavalle järjestölle. (5) Komissio lähetti kyselylomakkeet sellaisille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastaukset valituksen tehneiltä yhteisössä toimivilta tuottajilta, joukolta Intiassa, Indonesiassa ja Thaimaassa toimivia tuottajia sekä yhdeltä erääseen intialaiseen tuottajaan etuyhteydessä olevalta yhteisössä toimivalta tuojalta. (6) Komissio pyysi ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon väliaikaisen määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tutkimuksia seuraavien yritysten tiloissa: a) Yhteisössä toimivat tuottajat Rhône Poulenc, Ranska Hoechst AG, Saksa Nylstar, Saksa Unifi, Irlanti Montefibre Spa Enichem, Italia Akzo Fibres and Polymers Division, Alankomaat Nurel SA, Espanja Exsa, Yhdistynyt kuningaskunta b) Tuottajat/viejät viejämaissa Intia Akai Impex Limited, Bombay Bahuma Polytex Ltd, Ahmedabad Century Enka Ltd, Pune DCL Polyesters Ltd, Hyderabad Indo Rama Synthetics (India) Ltd, Bombay Raymond Synthetics Ltd, Allahabad Reliance Industries Ltd, Bombay Indonesia PT Hadtex Indosyntec, Bandung PT Indo Rama Synthetics, Jakarta PT Polysindo Eka Perkasa, Jakarta Pusat PT Susilia Indah Synthetic Fibres Industries, Jakarta Pusat PT Vastex Prima Industries, Bandung Thaimaa Sunflag (Thailand) Ltd, Bangkok Tuntex (Thailand) Public Company Limited, Bangkok Chereonsawatt Stretched Yarn Co. Ltd, Nakhorn Pathom. (7) Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 1993 ja 30 päivän kesäkuuta 1994 välisen ajanjakson (jäljempänä `tutkimusajanjakso`). (8) Asianomaisten osapuolten suuren lukumäärän ja kerättävän ja tutkittavan tiedon laajuuden ja monimutkaisuuden vuoksi, tutkimus ylitti sille neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2423/88 (jäljempänä `perusasetus`) 7 artiklan 9 kohdan a alakohdassa säädetyn tavanomaisen yhden vuoden määräajan. B. TARKASTELTAVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Kyseisen tuotteen kuvaus (9) Valituksessa tarkoitettu tuote on CN-koodeihin 5402 33 10 ja 5402 33 90 kuuluva teksturoitu polyesterifilamenttilanka. Siitä saadaan suoraan osittain orientoidusta polyesterilangasta ja käytetään sekä kehräämö- että kutomoalalla polyesteri- tai polyesteri/puuvillakankaiden valmistukseen. Teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajeja on useita painosta (denieristä), filamenttien määrästä ja kiillosta riippuen. Myös laatuja on useita tuotantoprosessin tehokkuudesta riippuen. Teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen eri lajien ja laatujen fyysisten perusominaisuuksien tai käyttötapojen välillä ei kuitenkaan ole merkittäviä eroja. Näin ollen kaikkia teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajeja olisi pidettävä tässä menettelyssä yhtenä tuotteena. 2. Samankaltainen tuote (10) Tutkimus osoitti, että Intian, Indonesian ja Thaimaan kotimarkkinoilla myytävien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen perusominaisuudet ja käyttötavat ovat samanlaisia kuin näistä maista yhteisöön viedyn tuotteen. Vastaavasti yhteisön tuotannonalalla valmistettujen ja yhteisön markkinoilla myytyjen teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen perusominaisuudet ja käyttötavat ovat samanlaisia kuin kyseisistä maista yhteisöön viedyn tuotteen. (11) Tämän vuoksi todettiin, että kunkin viejämaan kotimarkkinoilla myydyt, näistä maista yhteisöön viedyt ja yhteisössä tuotetut ja myydyt teksturoidut polyesterifilamenttilangat ovat perusasetuksen 2 artiklan 12 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. C. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo (a) Intia (12) Ensin tutkittiin, oliko kyseisen tuotteen myyntimäärä kotimarkkinoilla kunkin intialaisen tuottajan osalta vähintään 5 prosenttia samankaltaisen tuotteen vientimäärästä yhteisöön; tätä prosenttiosuutta on yleensä pidetty riittävänä myyntimääränä vertailun suorittamiseen asianmukaisesti. Kaikkien seitsemän yhteistyössä toimineen intialaisen yrityksen myyntimäärä kotimarkkinoilla ylitti tämän 5 prosentin kynnyksen. (13) Sen jälkeen komissio selvitti kyseisten seitsemän intialaisen yrityksen kotimarkkinoillaan myymien ja yhteisöön vientiä varten myytävien tuotelajien kanssa samanlaisina tai suoraan vertailukelpoisina pidettyjen tuotelajien osalta, oliko kunkin eri tuotelajin myyntimäärä kotimarkkinoilla riittävä. (14) Kunkin tuotelajin myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin riittävänä perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti siltä osin kuin kunkin teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin Intiassa myyty määrä oli tutkimusajanjaksona vähintään 5 prosenttia yhteisöön vientiä varten myydyn vertailukelpoisen teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin määrästä. (15) Seuraavaksi komissio tutki kunkin seitsemän intialaisen yrityksen osalta, voitiinko kunkin teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin myyntiä kotimarkkinoilla pitää tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä tapahtuneena tarkastelemalla kyseisen tuotelajin voittoa tuottavan myynnin osuutta. (16) Sen arvioimiseksi käytetty menetelmä, oliko liiketoiminnan kotimarkkinoiden osalta tavanomaista, oli seuraava: Siinä tapauksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdan mukaisesti laskennallisina muodostettuja tuotantokustannuksia vastaavaan tai niitä korkeampaan nettohintaan myydyn teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin myyntimäärä oli suurempi kuin 80 prosenttia kyseisen lajin myynnin kokonaismäärästä, normaaliarvoksi vahvistettiin kaiken tutkimusajanjaksona kotimarkkinoilla tapahtuneen myynnin painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko kyseinen myynti voittoa tuottavaa vai ei. Siinä tapauksessa, että muodostettuja tuotantokustannuksia vastaavaan tai niitä korkeampaan nettohintaan myydyn teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin myyntimäärä oli pienempi kuin 80 prosenttia mutta silti riittävä määrä kyseisen lajin myynnin kokonaismäärästä, normaaliarvoksi vahvistettiin kotimarkkinoilla tapahtuneen, ainoastaan kyseistä lajia koskevan myynnin painotettu keskiarvo. Siinä tapauksessa, että muodostettuja tuotantokustannuksia vastaavaan tai niitä korkeampaan nettohintaan myydyn teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin määrä oli riittävä kyseisen lajin myynnin kokonaismäärästä, kyseistä tuotelajia ei pidetty tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä myytynä ja normaaliarvo oli sen vuoksi muodostettava laskennallisena. (17) Edellä tarkoitetun menetelmän perusteella määritettynä viiden intialaisen yrityksen osalta kaikkien niiden yhteisöön viemien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajien normaaliarvo voisi perustua niihin verrattavissa olevien lajien hintaan kotimarkkinoilla, kun myyntihinnasta on vähennetty kaikki tarkasteltavana olevaan myyntiin suoraan liittyvät alennukset ja hyvitykset perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. Yhden intialaisen yrityksen yhteisöön viemästä kahdesta teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajista toisen osalta normaaliarvo on määritetty siihen verrattavissa olevan lajin kotimarkkinahinnan perusteella, ja toisen osalta se oli muodostettava laskennallisena, kuten 18 johdantokappaleessa on selostettu, koska kyseistä lajia ei myyty kotimarkkinoilla. Erään toisen yrityksen osalta, joka vei yhteisöön ainoastaan yhtä teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajia ja myi siihen verrattavissa olevaa lajia tappiollisesti kotimarkkinoilla, normaaliarvo oli myös muodostettava laskennallisena perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdan mukaisesti. (18) Laskennallinen arvo määritettiin lisäämällä kyseisten tuotelajien tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myyntikustannuksia, hallinnollisia ja muita yleisiä kustannuksia sekä kertyvä voitto. Myyntikustannusten sekä hallinnollisten ja muiden yleisten kustannusten määrä vahvistettiin niiden kahden tuottajan osalta, joita asia koskee, viittaamalla kullekin tuottajalle samankaltaisten tuotteiden voittoa tuottavasta myynnistä kotimarkkinoilla aiheutuneisiin kustannuksiin. Toisen tuottajan osalta saadun voiton määrä laskettiin viittaamalla tälle samankaltaisen tuotteiden voittoa tuottavasta myynnistä kotimarkkinoilla kertyneeseen voittoon. Toisen tuottajan osalta voiton määrä puolestaan laskettiin viittaamalla muille tuottajille samankaltaisen tuotteen myynnistä kotimarkkinoilla kertyneeseen voittoon, koska tietoja samankaltaisten tuotteiden voittoa tuottavasta myynnistä kotimarkkinoilla ei ollut saatavilla. (b) Indonesia (19) Arvioidessaan, oliko yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien kyseisen tuotteen myyntimäärä kotimarkkinoilla riittävä asianmukaisen vertailun varmistamiseksi ja oliko se tapahtunut tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä, komissio sovelsi intialaisten tuottajien osalta noudattamaansa menetelmää (katso edellä 12-16 johdantokappale). (20) Tällä perusteella havaittiin, että niiden indonesialaisten tuottajien osalta, joita asia koskee, sekä teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen myynnin kokonaismäärä kotimarkkinoilla että kunkin teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin myyntimäärä kotimarkkinoilla oli korkeampi kuin 5 prosenttia yhteisöön vientiä varten myytävistä samankaltaisten tuotteiden vastaavista myyntimääristä. Tämän vuoksi kotimarkkinoiden kokonaismyyntiä ja kunkin tuotelajin myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin määriltään riittävinä asianmukaisen vertailun varmistamiseksi. (21) Ilmeni myös, että niiden viiden indonesialaisen tuottajan, joita asia koskee, yhteisöön vientiä varten myymästä yhteensä 49:stä teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajista ainoastaan 32:a lajia vastaavaa samankaltaista tuotetta oli myyty kotimarkkinoilla tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä. Sen vuoksi näiden 32 lajin normaaliarvot vahvistettiin niihin verrattavissa olevien lajien kotimarkkinahinnan perusteella, josta on vähennetty kaikki tarkasteltavana olevaan myyntiin suoraan liittyvät alennukset ja hyvitykset perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. (22) Jäljelle jäävien, yhteisöön vientiä varten myytävien 17:n teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin osalta normaaliarvo oli muodostettava laskennallisena, sillä todettiin, että verrattavissa olevia lajeja ei ollut myyty kotimarkkinoilla tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä. (23) Niiden indonesialaisten tuottajien osalta, joita asia koskee, laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä kyseisten tuotelajien tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myyntikustannuksia sekä hallinnollisia ja muita yleisiä kustannuksia sekä kertyvä voitto. Tämä määrä laskettiin viittaamalla kullekin tuottajalle samankaltaisten tuotteiden voittoa tuottavasta myynnistä kotimarkkinoilla aiheutuneisiin kustannuksiin ja siitä kertyneeseen voittoon. (c) Thaimaa (24) Arvioidessaan, oliko yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten tuottajien kyseisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla määrältään riittävä asianmukaisen vertailun varmistamiseksi ja oliko se tapahtunut tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä, komissio sovelsi intialaisten tuottajien osalta noudattamaansa menetelmää (katso edellä 12-16 johdantokappale). (25) Tällä perusteella havaittiin, että niiden thaimaalaisten tuottajien osalta, joita asia koskee, sekä teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen myynnin kokonaismäärä kotimarkkinoilla että kunkin teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajien myyntimäärä kotimarkkinoilla oli korkeampi kuin 5 prosenttia yhteisöön vientiä varten myytävistä samankaltaisten tuotteiden vastaavista myyntimääristä. Tämän vuoksi kotimarkkinoiden kokonaismyyntiä ja kunkin tuotelajin myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin määriltään riittävinä asianmukaisen vertailun varmistamiseksi. (26) Ilmeni myös, että niiden kolmen thaimaalaisen tuottajan, joita asia koskee, yhteisöön vientiä varten myymästä yhteensä 19:stä teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajista ainoastaan 14:ää lajia vastaavaa samankaltaista tuotetta oli myyty kotimarkkinoilla tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä. Sen vuoksi näiden 14 lajin normaaliarvot vahvistettiin niihin verrattavissa olevien lajien kotimarkkinahinnan perusteella, josta on vähennetty kaikki tarkasteltavana olevaan myyntiin suoraan liittyvät alennukset ja hyvitykset perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti. (27) Jäljelle jäävien, yhden tuottajan yhteisöön vientiä varten myymien 5:n teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajin osalta normaaliarvo oli muodostettava laskennallisena, sillä todettiin, että verrattavissa olevia lajeja ei ollut myyty kotimarkkinoilla tavanomaisen liiketoiminnan yhteydessä. (28) Kyseisen tuottajan osalta laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä kyseisten tuotelajien tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myyntikustannuksia sekä hallinnollisia ja muita yleisiä kustannuksia sekä kertyvä voitto. Tämä määrä laskettiin viittaamalla kullekin tuottajalle samankaltaisten tuotteiden voittoa tuottavasta myynnistä kotimarkkinoilla aiheutuneisiin kustannuksiin ja siitä kertyneeseen voittoon. 2. Vientihinta (29) Vientihinta määritettiin yleensä yhteisöön vientiä varten myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksetun hinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan a alakohdan mukaisesti. (30) Sen intialaisen tuottajan osalta, joka myi vähäisen määrän tuotetta etuyhteydessä olevalle yhteisön tuojalle perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukaisesti, vientihinnat muodostettiin laskennallisina sen hinnan perusteella, jolla tuotava tuote jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle yhteisössä. Vientihintoja muodostettaessa tarkistettiin sekä kaikkia tuonnin ja jälleenmyynnin välisenä aikana aiheutuneita kustannuksia että komission saatavilla olevien kyseisellä alalla toimivien riippumattomien tuojien saamia voittoja koskevien tietojen perusteella väliaikaisesti kohtuullisena pidettyä 3 prosentin voittomarginaalia. 3. Vertailu (31) Tuotelajin normaaliarvoa verrattiin liiketapahtumakohtaisesti vastaavan tuotelajin vapaasti tehtaalla -tason vientihintaan samalla kaupan portaalla. (32) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaaliarvoa ja vientihintaa tarkistettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti hintojen vertailukelpoisuuteen suoraan vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi. Nämä tarkistukset koskivat tuontimaksuja ja välillisiä veroja sekä eri myyntiehdoilla toteutuneesta myynnistä aiheutuneita kustannuksia. Edellä tarkoitettujen erojen huomioon ottamiseksi tehtävät tarkistukset suoritettiin ainoastaan siltä osin kuin voitiin tyydyttävällä tavalla osoittaa, että niillä oli suora yhteys tarkasteltavana olevaan myyntiin. (33) Joillakin Thaimaassa ja Intiassa toimiville viejille myönnettiin näiden vaatima korjaus alkuperämaassa kulutettaviksi tarkoitettujen samankaltaisten tuotteiden fyysisesti sisältämistä raaka-aineista aiheutuneiden tuontimaksujen osalta, joita ei todistettavasti ole kannettu tai palautettu minkään yhteisöön vietävän tuotteen osalta. 4. Polkumyyntimarginaali (a) Yhteistyössä toimineet tuottajat (34) Vertailu osoitti polkumyynnin tapahtuneen kaikkien niiden yhteistyössä toimineiden yritysten osalta, joita asia koskee, ja polkumyyntimarginaali vastasi määrää, jolla normaaliarvo ylittää yhteisöön tapahtuvan viennin hinnan. Painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit vapasti yhteisön rajalla -hinnasta tullaamattomina ovat seuraavat: Intia >TAULUKON PAIKKA> Indonesia >TAULUKON PAIKKA> Thaimaa >TAULUKON PAIKKA> b) Yhteistyöstä kieltäytyneet tuottajat (35) Komissio katsoo, että niiden kyseisissä viejämaissa toimivien tuottajien polkumyyntimarginaalit, jotka joko eivät vastanneet tyydyttävällä tavalla komission kyselyyn tai ovat muuten jättäneet ilmoittautumatta, olisi määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 7 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tältä osin pidettiin asianmukaisimpina niitä tietoja, jotka komissio on tarkistanut tutkimuksen aikana. Jotta vältyttäisiin palkitsemasta yhteistyöstä kieltäytymistä ja varmistettaisiin, että käyttöön otetut toimenpiteet antavat yhteisölle tehokkaan suojan epäoikeudenmukaiselta kilpailulta, pidettiin aiheellisena vahvistaa väliaikaisesti kussakin maassa, jota asia koskee, toimivien yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien polkumyyntimarginaali kyseisen maan yhteistyössä toimineiden tuottajien korkeimman todetun marginaalin tasolle. Tällä perusteella yhteistyöstä kieltäytyneiden tuottajien väliaikaisiksi polkumyyntimarginaaleiksi on vahvistettu Intian osalta 42,9 prosenttia, Indonesian osalta 22 prosenttia ja Thaimaan osalta 29,6 prosenttia. D. YHTEISÖN TUOTANNONALA (36) Kaikki yhteisön teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuottajat eivät suostuneet yhteistyöhön tutkimuksen aikana. Sen vuoksi yhteisön teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen kokonaistuotannon vahvistamiseksi ja yhteisön tuotannonalan määrittelemiseksi perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti käytettiin kyselyihin saatuja vastauksia, EUROSTAT-tilastotietoja sekä synteettikuitukomitealta saatuja tietoja yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten tuotannosta. Tällä perusteella teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen kokonaistuotannoksi yhteisössä arvioitiin noin 95 000 tonnia. (37) Komissio tutki, pitäisikö yksi yhteistyössä toiminut teksturoituja polyesterifilamenttilankoja yhteisössä tuottava yritys, joka on erään Turkissa toimivan tuottajan tytäryhtiö ja toimi yhteistyössä tutkimuksen aikana, jättää perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan mukaisen yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. Tältä osin olisi muistettava, että tämä yritys osti teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotannon kannalta olennaisen ainesosan eli osittain orientoidun polyesterilangan Turkissa toimivalta emoyhtiöltään, jonka todettiin vievän osittain orientoituja polyesterilankoja ja teksturoituja polyesterifilamenttilankoja yhteisön markkinoille. Tuottajana ja viejänä kyseinen turkkilainen yritys on osapuolena muun muassa Turkista peräisin olevien osittain orientoitujen polyesterilankojen ja teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden uudelleentarkastelussa, joka on ollut käynnissä samanaikaisesti tämän menettelyn kanssa. (38) Yhteisön noudattaman käytännön mukaisesti katsottiin, että etuyhteys kyseiseen Turkissa toimivaan tuottaja-viejään oli suojannut tätä yhteisön tuottajaa polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuvilta vahingollisilta vaikutuksilta. Lisäksi katsottiin, että kyseisen käytännön mukaisesti tämän tuottajan ottaminen mukaan yhteisön tuotannonalan määritelmään vääristäisi näiden vaikutusten arviointia. Itse asiassa se, että yhteisön tuottaja, jota asia koskee, tuottaa teksturoituja polyesterifilamenttilankoja Turkissa toimivalta itseensä etuyhteydessä olevalta viejältä, jonka on todettu harjoittaneen polkumyyntiä ja aiheuttaneen vahinkoa valituksen tekijöille, luovutushintaan ostetuista osittain orientoiduista polyesterilangoista, tekee kyseisen tuotteen tuotantokustannuksia koskevat tiedot epäluotettaviksi. Tällä perusteella katsottiin, että yhteisön tuottaja, jota asia koskee, oli jätettävä yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. (39) Edellä olevan perusteella valituksen tehneiden yhteistyössä toimineiden tuottajien hallussa oleva osuus yhteisön kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksona oli yhteensä enemmän kuin 50 prosenttia. Näiden valituksen tekijöiden voidaan tämän vuoksi katsoa edustavan merkittävää osaa yhteisön kokonaistuotannosta ja muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 5 kohdan mukaisesti. E. VAHINKO 1. Teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen kulutus yhteisössä Komission mukaan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen todettu kokonaiskulutus yhteisössä kehittyi seuraavasti: se nousi 230 000 tonnista vuonna 1991 237 000 tonniin vuonna 1992, ja laskettuaan väliaikaisesti 221 000 tonniin vuonna 1993 se nousi jälleen 241 000 tonniin tutkimusajanjaksona. Tämä merkitsee kokonaiskulutuksen kasvua noin 5 prosentilla tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana. 2. Viejän käyttäytyminen yhteisön markkinoilla a) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kumulaatio (40) Komissio tutki, olisiko kyseisistä maista tuleva tuonti analysoitava kumulatiivisesti niiden vaikutusten arvioimiseksi, jotka sillä on yhteisön tuotannonalaan. Tämä analyysi suoritettiin seuraavien perusteiden mukaisesti: kyseisistä maista tulevan tuonnin määrä, tuotujen tuotteiden sekä niiden ja yhteisössä tuotettujen samankaltaisten tuotteiden välinen samankaltaisuus niiden fyysisten ominaisuuksien ja loppukäyttöjen vaihdettavuuden osalta, sekä kyseisten maiden tuottajien jakeluteiden ja hintojen käyttäytymisen samankaltaisuus yhteisön markkinoilla. (41) Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä on vuodesta 1992 alkaen jatkuvasti pienentynyt laskien tutkimusajanjaksona 2 274 tonniin, joka edustaa 0,9:ää prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta kyseisenä ajanjaksona. Tämä tuontimäärä todettiin mitättömäksi, joten yhteisön pysyvän käytännön mukaisesti, ja siltä osin kuin on kyse alustavista päätelmistä, Intiasta peräisin olevaa kyseisen tuotteen tuontia ei pidetä osasyynä yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon, eikä sitä sen vuoksi oteta huomioon vahinkoja arvioitaessa. (42) Siltä osin kuin on kyse Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevasta tuonnista, näissä maissa toimivat tuottajat, joita asia koskee, väittivät, että niiden tuontia yhteisöön ei pitäisi kumuloida muista asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kanssa, koska tämän tuonnin taso on niiden mukaan niin alhainen. Näistä kummastakin maasta yhteisöön tulevan tuonnin todettiin kuitenkin lisääntyneen jatkuvasti vuodesta 1991 ja Indonesian vieneen tutkimusajanjaksona 11 518 ja Thaimaan 6 925 tonnia teksturoituja polyesterifilamenttilankoja näiden määrien edustaessa vastaavasti 4,8 ja 2,9 prosenttia yhteisön kulutuksesta. Tätä tuonnin tasoa ei voida pitää mitättömänä absoluuttisesti eikä suhteellisesti. (43) Tosiseikkojen tutkimuksen jälkeen todettiin, että Indonesiasta ja Thaimaasta tuodut teksturoidut polyesterifilamenttilangat olivat keskenään ja yhteisössä valmistettuihin teksturoituihin polyesterifilamenttilankoihin verrattuna kaikilta osin samankaltaisia ja keskenään vaihdettavia. Myöhempi tutkimus osoitti, että Indonesian ja Thaimaan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuontialat kilpailevat keskenään ja yhteisön tuotannonalalla tuotettujen samankaltaisten tuotteiden kanssa. Lisäksi tämä tuonti myydään yhteisössä samanlaisia kaupallisia kanavia pitkin ja sen hintojen kehityssuuntaukset ovat verrattavissa toisiinsa. Tällä perusteella pääteltiin, että kyseisen Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin vaikutukset olisi arvioitava kumuloidusti. b) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus (44) Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonnin määrä yhteensä kasvoi 3 863 tonnista vuonna 1991 9 490 tonniin vuonna 1993 ja 18 443 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Tämä merkitsee, että markkinaosuus yhteisössä kasvoi 1,7 prosentista vuonna 1991 4,3 prosenttiin vuonna 1993 ja 7,7 prosenttiin tutkimusajanjaksona. 3. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat (45) Saadakseen selville, oliko alihinnoittelua tapahtunut, kaikki yhteisön tuotannonalalla valmistetut ja Indonesiasta ja Thaimaasta yhteisöön tuodut tuotelajit jaettiin kolmeen tuoteryhmään paksuutensa (`denier`) mukaisesti. Sen jälkeen komissio vertaili kunkin tuoteryhmän osalta yhteisön tuotannonalan myyntihinnan painotettua keskiarvoa jokaisen vientiyrityksen, jota asia koskee, vertailukelpoisesta tuoteryhmästä samalla kaupan portaalla käyttämän hinnan painotettuun keskiarvoon. Sen jälkeen kullekin ryhmälle saadut hinnanalittavuusmarginaalit painotettiin, jotta yritystä kohden saatiin yksi marginaali. Yhteisön tuotannonalan hinnat määritettiin vapaasti tehtaalla -tasoisina ja viejien hinnat vapaasti yhteisön rajalla -tasoisina ja tullattuina. (46) Tämän vertailun tuloksena saatiin tutkimusajanjakson hinnanalittavuusmarginaalit. Marginaalin vaihteluväli oli Indonesian osalta 37,4 - 46,8 prosenttia kyseisestä viejästä riippuen, yhteisen painotetun keskiarvon ollessa 41,3 prosenttia, ja Thaimaan osalta 48,2-52,7 prosenttia yhteisen painotetun keskiarvon ollessa 49,6 prosenttia. 4. Yhteisön tuotannonalan tila a) Tuotanto, tuotantokyky ja sen hyödyntäminen (47) Yhteisön tuotannonalan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotanto laski tasaisesti 104 000 tonnista vuonna 1991 92 000 tonniin vuonna 1993 ja parani sen jälkeen hieman nousten 95 000 tonniin tutkimusajanjaksona. Tämä edustaa 8,6 prosentin yleistä laskua yhteisön tuotannossa kulutuksen kasvettua 5 prosenttia saman ajanjakson aikana. (48) Teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotantokyky yhteisössä on lisääntynyt noin 7 prosenttia nousten 114 000 tonnista vuonna 1991 122 000 tonniin tutkimusajanjaksona. (49) Tuotantokyvyn hyödyntämisaste on yhteisön tuotannonalalla laskenut yleisesti 91 prosentista 78 prosenttiin. Ottaen huomioon, että polyesterilankateollisuus on hyvin pääomavaltaista (90 prosentin hyödyntämisastetta pidetään tavanomaisena), hyödyntämisasteen laskulla oli merkittävä vaikutus kiinteiden kustannusten ositteluun. b) Myynnin määrä ja markkinaosuus (50) Yhteisön tuotannonalan yhteisössä myymien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen määrä laski noin 87 000 tonnista vuosina 1991 ja 1992 83 000 tonniin vuonna 1993 noustakseen jälleen 87 000 tonniin tutkimusajanjakson kysynnän kasvun myötä. (51) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus yhteisössä kehittyi seuraavasti: 37,7 prosenttia vuonna 1991, 36,8 prosenttia vuonna 1992, 37,7 prosenttia vuonna 1993 ja 36 prosenttia tutkimusajanjaksona. Myynnin pysyminen yleisesti suhteellisen vakaana johti markkinaosuuden lievään laskuun yhteisön kulutuksen kasvettua. c) Hintojen kehitys (52) Teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen hinnat ovat vaihdelleet jalostetun tuotteen eli osittain orientoidun polyesterilangan valmistukseen käytettävien raaka-aineiden (puhdas tereftaalihappo, dimetyylietyleeni, glykoli) hintojen mukana. Tutkimusajanjakson lopussa (vuoden 1994 ensimmäinen puolisko) todettu teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen hintojen nouseva kehityssuuntaus vuoteen 1993 verrattuna (toinen vuosipuolisko), on tulosta näiden raaka-aineiden maailmanlaajuisesta alijäämästä ja sen aiheuttamasta hinnannoususta. Tämä hinnannousu koski siten kaikkia markkinoiden toimijoita samanaikaisesti. d) Kannattavuus (53) Todettiin, että vuodesta 1992 alkaen yhteisön tuotannonalan rahalliset tulokset ovat yleisesti ottaen heikentyneet. Vuonna 1992 yleisesti vallinnut suotuisa tilanne muuttui tappiolliseksi ja on heikentynyt erityisesti tutkimusajanjakson aikana tappioiden ollessa keskimäärin 10 prosenttia kauppavaihdosta. Kaikki valituksen tehneet yhteisön tuottajat ovat kärsineet huomattavia tappioita tai niiden kannattavuus on laskenut. e) Työllisyys ja investoinnit (54) Olisi huomattava, että vaikka teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotanto ei ole työvoimavaltaista, työllisyys on jatkuvasti heikentynyt yhteisön tuotannonalalla. Useimmissa yrityksissä investointien taso on yleensä laskenut. Teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotantokyvyn kasvaminen on erityisesti tulosta yhden erääseen kolmannen maan tuottajaan etuyhteydessä olevan yrityksen tekemästä merkittävästä investoinnista; tämä yritys vähensi voimakkaasti osittain orientoidun polyesterilangan tuontia emoyhtiöstään ja laajensi vastaavasti omaa osittain orientoidun polyesterilangan tuotantoaan, ja tämän seurauksena sen teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuotantokyky yhteisössä kasvoi. 5. Vahinkoa koskevat päätelmät (55) Edellä mainituissa taloudellisissa osoittimissa, joita ovat pääasiallisesti tuotannon lasku, tuotantokyvyn hyödyntäminen ja markkinaosuus, ilmenneen laskusuhdanteen perusteella katsotaan alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa siitä huolimatta, että teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen kulutus yhteisössä on hieman kasvanut. F. VAHINGON SYY-YHTEYS (56) Komissio on tutkinut, johtuivatko yhteisön tuotannonalalle aiheutuneet merkittävät vahingot polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja oliko mahdollisesti muita tekijöitä, jotka aiheuttivat kyseiset vahingot tai vaikuttivat niihin. 1. Polkumyynnillä Indonesiasta ja Thaimaasta tapahtuneen tuonnin vaikutus (57) Ottaen huomioon markkinaosuuden kasvun ja Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonnin rajun alihinnoittelun vaikuttaa siltä, että tämä tuonti on vaikuttanut yhteisön tuotannonalan tilan heikentymiseen. Vuodesta 1991 alkaen kyseisen kahden maan tuonti on vallannut suurimman markkinaosuuden yhteisössä (7,7 prosenttia tutkimusajanjakson aikana) muista kolmansista maista tulevaan tuontiin verrattuna. Saman ajanjakson aikana yhteisön tuotannonala on jonkin verran menettänyt markkinaosuuksiaan yhteisön kasvaneesta kulutuksesta huolimatta, ja sille on aiheutunut merkittäviä rahallisia tappioita. Indonesian ja Thaimaan tuonnin kehitys voidaan selittää niiden hintatasolla, joka oli huomattavasti alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan. Näin oli jopa tutkimusajanjakson toisen puoliskon aikana (vuoden 1994 ensimmäinen puolisko), jolloin yhteisön hinnat nousivat hieman raaka-aineiden hinnoissa tapahtuneen nousun vuoksi. 2. Muiden tekijöiden vaikutukset (58) Komissio tutki myös, ovatko muut tekijät kuin Indonesian ja Thaimaan tuonti mahdollisesti vaikuttaneet yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tämä analyysi oli erityisen aiheellinen siksi, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus alkoi laskea jo vuonna 1992, kun taas Indonesian ja Thaimaan tuonti kasvoi merkittävimmin vasta vuonna 1993. a) Tuonti muista maista - Taiwan ja Turkki (59) Olisi pidettävä mielessä, että vuonna 1988 käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat edelleen voimassa Turkista ja Taiwanista peräisin olevien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonnissa. Näiden toimenpiteiden uudelleentarkastelu, joka komissiolla on parhaillaan käynnissä, voi johtaa siihen, että Turkin ja Taiwanin tuonnilla todetaan olleen vahingollinen vaikutus yhteisön tuotannonalaan ja sen todetaan vaikeuttaneen yhteisön tuotannonalan tilannetta siitä huolimatta, että kyseisen tuonnin määrä ja markkinaosuus vähenivät. - Malesia, Yhdysvallat, Etelä-Afrikka ja Slovakia (60) Näiden maiden tuonnin väitettiin vaikuttaneen yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. (61) Malesian osalta aloitettiin polkumyynnin vastainen menettely vuoden 1995 huhtikuussa, ja tutkimus on edelleen käynnissä. Koska komissio totesi, että vahinkoa aiheuttavasta polkumyynnistä oli riittävästi osoituksia tutkimuksen aloittamiseksi, ei voida jättää ottamatta lukuun sitä mahdollisuutta, että tuonti Malesiasta, jonka markkinaosuus yhteisössä kasvoi 0 prosentista vuonna 1991 1,9 prosenttiin tutkimusajanjaksona, vaikutti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. (62) Teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrä laski 16 prosenttia vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välillä; se on kuitenkin edelleen huomattava (4,1 prosenttia markkinaosuudesta tutkimusajanjaksona). Teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonti Etelä-Afrikasta kasvoi sen markkinaosuuden noustessa yhteisössä 1,07 prosentista vuonna 1991 1,47 prosenttiin tutkimusajanjaksona. EUROSTAT-tilastot eivät kuitenkaan anna tietoja tuotujen teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen lajeista, ja sen vuoksi ei voida tehdä johtopäätöksiä hinnoista, joilla teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonti Yhdysvalloista ja Etelä-Afrikasta tapahtui. (63) Teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonti Slovakiasta yhteisöön saavutti tutkimusajanjaksona 3,1 prosentin markkinaosuuden. Ilmeni kuitenkin, että vuodesta 1993 merkittävä osa kyseisen maan tuonnista yhteisöön tapahtui luovutushintaan etuyhteydessä toisiinsa olevien osapuolten välillä erään yhteisön tuottajan Slovakiassa tekemien investointien vuoksi. Lienee kohtuullista olettaa, että kyseinen yhteisön tuottaja ei ole voinut harjoittaa tällaista tuontia voidaakseen vaikuttaa haitallisesti omaan kannattavuuteensa. Tämän vuoksi todetaan, että Slovakian tuonnilla ei ole voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. - Päätelmä (64) Taiwanista, Turkista ja Malesiasta tuleva teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonti, jonka ei ole todettu olevan vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä ja jota ei tutkita polkumyynnin vastaisessa menettelyssä, on saattanut vaikuttaa yhteisön tuotannonalan epäsuotuisaan tilanteeseen. Yhdysvalloista ja Etelä-Afrikasta tulevan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonnin, jonka hinnoista ei ole varmoja tietoja, mahdollista vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon ei voida jättää ottamatta lukuun. Vaikka lopulta tultaisiinkin siihen tulokseen, että tämä tuonti on saattanut vaikuttaa kyseiseen vahinkoon, se ei kuitenkaan olisi voinut poistaa Indonesian ja Thaimaan tuonnin haitallista vaikutusta. b) Muut yhteisön tuottajat (65) Koska valituksen tehneet yhteisön tuottajat edustavat noin 50:tä prosenttia teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen kokonaistuotannosta yhteisössä, pidettiin tarpeellisena tutkia muiden teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuottajien käyttäytyminen yhteisössä ja niiden mahdollinen vaikutus valituksen tekijöiden tilanteeseen. (66) Vaikuttaa siltä, että muiden yhteisön teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuottajien arvioitu tuotantokyky on pysynyt vakaana viimeksi kuluneiden neljän vuoden aikana. Sama koskee niiden nykyistä tuotantoa, joka on yhteisön tuotannonalan tuotannon lailla lievästi kasvanut ainoastaan vuoden 1994 ensimmäisellä puoliskolla. Siltä osin kuin on kyse näiden muiden yhteisön tuottajien markkinaosuudesta, se pieneni lievästi tutkimusajanjaksona, kuten valituksen tehneiden tuottajien. (67) Näin ollen vaikuttaa siltä, että näiden tuottajien käyttäytymisellä ei ollut valituksen tehneen tuotannonalan epäsuotuisaan tilanteeseen muita kuin tavanomaisesta kilpailusta aiheutuneita haitallisia vaikutuksia. c) Yhteisön tuotannonalan kilpailukyky (68) Intian viejät väittivät, että yhteisön tuotannonala on laajojen uudelleenjärjestelyjen tuloksena kehittänyt teknisesti erittäin kehittyneitä tuotantolaitoksia ja siten aiheuttavat ylituotantokykyä. Nämä viejät väittivät lisäksi, että näissä olosuhteissa yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko, jos sellaista oli, oli sen itsensä aiheuttama. (69) Komissio tutki tätä väitettä ja totesi, että investointien määrä pysyi merkittävänä joidenkin yhteisön yritysten osalta erityisesti sen vuoksi, että tämänkaltainen tuotannonala edellyttää tuotantolaitteiden ja -laitosten jatkuvaa uudistamista. Nämä investoinnit olivat tarpeen, jotta voitaisiin kilpailla tehokkaasti, ja ne selittävät ainoastaan osittain yhteisön tuotannonalan tuotantokyvyn hyödyntämisasteen alenemisen. Joka tapauksessa yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantokyky ei ole liiallinen yhteisön kulutukseen ja kohtuullisiin myyntioletuksiin verrattuna. d) Yhteisön tuotannonalan vienti (70) Jotkut kyseisten viejämaiden tuottajat olivat sitä mieltä, että yhteisön tuotannonalan väittämä yhteisön markkinoiden kriittinen tilanne voidaan selittää sillä, että yhteisön tuotannonalan vienti on kasvanut vuodesta 1991. (71) Tämän väitteen osalta on huomattava, että teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen vientiä koskevat EUROSTAT-tilastotiedot osoittavat sen määrän kasvaneen 15,5 prosenttia kyseisenä ajanjaksona. Tämä tulos kuitenkin koskee ainoastaan niiden yhteisön tuottajien vientiä, jotka eivät kuulu yhteisön tuotannonalaan, sillä jälkimmäisten vienti on lievästi vähentynyt saman ajanjakson aikana. Kyseisten viejämaiden tuottajien esittämä väite on siten perusteeton. e) Vaihtokurssit ja markkinaedellytykset (72) Indonesian viejät väittivät, että Yhdysvaltain dollarin ecuun verrattuna suotuisat vaihtokurssit ovat edistäneet Indonesian vientiä yhteisöön. (73) Se, että dollarin vaihtokurssit ecuun verrattuna ovat saattaneet tehdä teksturoidusta polyesterifilamenttilangoista tuojille houkuttelevampia Yhdysvaltain dollareina laskutettuina, ei muuta sitä tosiseikkaa, että tuotetta vietiin polkumyyntihintaan koko tutkimusajanjakson ajan ja että tämä on saattanut vahvistaa tällaisesta tuonnista aiheutunutta vahingollista vaikutusta. (74) Indonesian viejät väittivät myös, että työvoimakustannukset ovat yhteisössä paljon korkeammat kuin Indonesiassa, jonka vuoksi yhteisössä tuotettujen teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen hinnat ovat Indonesiassa tuotettuja paljon korkeammat. (75) Olisi huomattava, että tämänkaltaisella tuotannonalalla työvoima muodostaa vain pienen osan tuotantokustannuksista. Työvoimakustannusten eroilla ei voida merkittävästi selittää polkumyynnillä tuodun langan ja yhteisön tuotannonalalla tuotetun langan välistä hintaeroa. (76) Thaimaassa toimivat tuottajat väittivät, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen olisi täysin perusteetonta nykyisissä olosuhteissa, ottaen huomioon niiden vientihintojen jyrkän nousun keväästä 1994 alkaen, mikä jo yksistään riitti poistamaan väitetyn polkumyynnin tai vahingon tutkimusajanjakson aikana. (77) Hinnannousu vuoden 1994 ensimmäisellä puoliskolla eli tutkimusajanjakson toisella puoliskolla johtuu pääasiallisesti raaka-aineiden hintojen noususta aiheutuneesta kustannusten kasvusta ja ilmentää siten maailmanlaajuista yleistä hinnannousua. Kuten aikaisemmin on todettu, hinnanalittavuusmarginaalit pysyivät kyseisenä ajanjaksona vakaina. (78) Lisäksi olisi muistettava, että komission tavanomaisena käytäntönä polkumyynnin vastaisissa menettelyissä on tutkia tarkoin rajattuun tutkimusajanjaksoon liittyvät tosiasiat ja luvut. Tutkimusajanjakson eli tässä tapauksessa vuoden 1994 kesäkuun jälkeisiä tapahtumia ei tavanomaisesti voida ottaa huomioon polkumyyntiin ja vahinkoon liittyvissä laskelmissa, sillä tarve tarkistaa näiden tapahtumien todenperäisyys muuttaisi tutkimuksen käytännöllisesti katsoen pysyväksi. Se mahdollistaisi myös sen, että viejät voisivat vaikuttaa tutkimuksen tuloksiin nostamalla vähäksi aikaa hintojaan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisen jälkeen. Joka tapauksessa tutkimusajanjaksolta hankittujen tietojen perusteella hinnat ovat hinnannoususta huolimatta edelleen tasolla, joka vastaa vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä, jos ne pysyvät samana tutkimusajanjakson jälkeen. 3. Päätelmät vahingon syy-yhteydestä (79) Edellä olevasta johtuu, että sellaiset muut tekijät pois luettuina, joilla oli ainoastaan rajoitettu vaikutus, jos sitäkään, olennaisin syy yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen on Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonti. (80) Yleensä alhaiseen polkumyyntihintaan tutkimusajanjakson aikana myydyn Indonesian ja Thaimaan tuonnin jyrkällä kasvulla on ollut erityisen horjuttava vaikutus muun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta vahingosta elpymässä olleen yhteisön tuotannonalan tasapainolle. Kyseisen muun tuonnin todettiin edelleen alittavan merkittävästi yhteisön tuottajien hinnat tutkimusajanjaksona mutta vähemmässä määrin kuin Indonesian ja Thaimaan tuonti. (81) Siten on todettava, että Indonesian ja Thaimaan kumuloitu polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön teksturoituja polyesterifilamenttilankoja tuottavalle tuotannonalalle tunkeutumalla yhteisön markkinoille alhaisin polkumyyntihinnoin, mikä puolestaan on johtanut hintatason alenemiseen yhteisön markkinoilla ja siten yhteisön tuotannonalan kannattavuuden laskemiseen. G. YHTEISÖN ETU 1. Yleistä (82) Määriteltäessä, vaatiiko yhteisön etu asiaan puuttumista polkumyyntitoimenpitein, olisi tämän määritelmän perustuttava eri etujen huomioon ottamiseen kokonaisuutena, mukaan lukien kotimaan teollisuuden, käyttäjien ja kuluttajien edut. Tällaisessa tutkimuksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset sekä palauttaa tehokas kilpailukyky. 2. Yhteisön tuotannonalan etu ja vaikutus kilpailukykyyn (83) Tutkimuksessa havaittiin, että yhteisön tuotannonalalle koituu vahinkoa yleisenä tuotannon laskuna, alhaisista hinnoista aiheutuvana mynnin lamaantumisena ja lievinä markkinaosuuksien menetyksinä, jotka yhdessä ovat johtaneet merkittäviin taloudellisiin tappioihin. Lisäksi sen on täytynyt vähentää työntekijöiden määrää. Polkumyyntikäytännöillä saatujen epäoikeudenmukaisten etuuksien poistaminen antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden kilpailla tuonnin kanssa yhtäläisin ehdoin; ellei ratkaisuun päästä, se on vaarassa tulla kilpailukyvyttömäksi. Tämän alan kilpailukyky on paljolti riippuvainen säännöllisestä tuotantolaitteistojen nykyaikaistamisesta, mikä on sellainen investointi, jota yhteisön tuotannonala ei ehkä pysty tekemään tulevaisuudessa heikon taloudellisen tilanteensa vuoksi. (84) Kun tutkitaan mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden vaikutusta kilpailuun tässä tapauksessa, on otettava huomioon, että yhteisön teksturoituja polyesterifilamenttilankoja tuottavalla tuotannonalalla oli 36 prosentin markkinaosuus tutkimusajanjaksona. Tässä yhteydessä 85-87 kohdassa esitetyt huomautukset tuntuvat olennaisilta: (85) Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottaminen vaikuttaa Thaimaasta ja Indonesiasta yhteisöön tulevan tuonnin hintatasoon, ja sillä saattaa olla jotain vaikutusta kyseisen tuonnin suhteelliseen kilpailukykyyn. Kilpailun ei kuitenkaan odoteta vähenevän yhteisön markkinoilla näiden toimenpiteiden seurauksena. (86) Päinvastoin, polkumyyntikäytännöllä saatujen epäoikeudenmukaisten etuuksien poistamisella pyritään estämään yhteisön tuotannonalan ja mahdollisesti niiden kolmansien maiden tuottajien, jotka eivät sortuneet epäoikeudenmukaiseen hinnoitteluun, tilanteen heikkeneminen edelleen, ja siten pitämään yllä laajaa valikoimaa teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuottajia. Vaikuttaa siltä, että ilman tällaisia toimenpiteitä yhteisön tuotannonalan tilanne kiistämättä huononisi edelleen. (87) Olisi myös muistettava, että yhteisön tuotannonalaan on vaikuttanut tuonti muista kolmansista maista, nimittäin Taiwanista ja Turkista, joihin tällä hetkellä sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Olisi epäoikeudenmukaista näitä maita kohtaan, ja myös niihin kohdistuvien toimenpiteiden tehokkuus kärsisi, jollei mitään toimenpiteitä toteutettaisi Indonesian ja Thaimaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuneen vahingon poistamiseksi. 3. Muut asiaan liittyvät erityiset edut (88) Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen vaikutuksia Thaimaan ja Indonesian teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonnille muiden kuin yhteisön teollisuuden osalta, mukaan lukien jalostusteollisuus ja kuluttajat, on myös tarkasteltava. (89) Käyttäjät eivät esittäneet mitään väitteitä teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen hinnan vaikutuksista lopputuotteisiin. Ottaen kuitenkin huomioon ehdotettujen toimenpiteiden rajoitettu määrä vaikutus lopputuotteisiin, joita ovat pääasiallisesti kankaat ja matot, arvioidaan vähäiseksi. (90) Jotkut Indonesian ja Thaimaan tuottajat väittivät, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottaminen ei olisi yhteisön edun mukaista, koska yhteisön tuotantolaitosten tuotantokyky ei riitä täyttämään yhteisön ostajien kysyntää. Thaimaan tuottajat väittivät lisäksi, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet pahentaisivat entisestään nykyisiä tarjonnan riittämättömyydestä aiheutuneita markkinahäriöitä ja olisivat siten haitaksi yhteisön jalostusteollisuudelle. (91) Nämä väitteet on torjuttava, sillä ottaen huomioon sekä valituksen tehneiden että muiden yhteisön tuottajien tuotantokyky, toimituksissa ei vaikuta olevan mitään rakenteellista alijäämää (kulutus ja tuotantokyky ovat keskimäärin 240 000 tonnia). 4. Yhteisön etua koskeva päätelmä (92) Tutkittuaan asiaan liittyvät eri näkökohdat komissio toteaa, että taloudellisina tappioina, tuotannon laskuna ja lievinä markkinaosuuksien menetyksinä ilmennyttä vahinkoa kärsivän teksturoituja polyesterifilamenttilankoja tuottavan yhteisön tuotannonalan jättäminen suojaamatta tältä vahingolliselta polkumyynniltä nopeuttaisi kyseisen teollisuudenalan heikentymistä eikä siten olisi yhteisön edun mukaista. Lisäksi pidetään tarpeellisena varmistaa Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen kohtelu muista kolmansista maista, erityisesti sellaisista, joihin sovelletaan nykyisin polkumyyntitoimenpiteitä, peräisin olevan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonnin suhteen. Pakottavia syitä olla soveltamatta polkumyyntitoimenpiteitä ei löydetty. (93) Tämän vuoksi komissio katsoo, että yhteisön etu vaatii polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamista. H. TULLI (94) Jotta estettäisiin myöhempien vahinkojen aiheutuminen yhteisön tuotannonalalle tutkimuksen aikana Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi toteutettava siten, että kyseinen tuotannonala voi saavuttaa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten vuoksi menettämänsä kohtuullisen tuoton. Tämän vuoksi väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön väliaikaisina arvotulleina. (95) Väliaikaisen tullin tason vahvistamiseksi komissio otti huomioon todetun polkumyyntimarginaalin sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. (96) Laskiessaan tämän yhteisön tuotannonalaa uhkaavan tilanteen korjaamiseen tarvittavan tullin määrää komission oli otettava huomioon, että tähän tilanteeseen on syynä pääasiallisesti alihinnoittelusta aiheutuneesta hinnanlaskusta johtuva rahallisten tulosten heikkeneminen. Tällaisen vahingon poistaminen edellyttää sitä, että yhteisön tuotannonala voi toteutettujen toimenpiteiden tuloksena harjoittaa myyntiä hinnoilla, jotka takaavat kohtuullisen tuoton. (97) Komissio laski hintojen tason, jonka se katsoi riittäväksi korjaamaan vahingon, lisäämällä yhteisön tuotannonalan painotettuihin keskimääräisiin tuotantokustannuksiin 6 prosentin voittomarginaalin, jota pidettiin kohtuullisena takaamaan tuotannonalan investoinnin pitkällä aikavälilä. Sen jälkeen komissio vertasi tätä vahingon korjaavaa hintatasoa keskimääräisiin vapaasti yhteisön rajalla tuontihintoihin tullattuina. Koska näin saadut vahinkomarginaalit ovat kaikkien yritysten ja maiden osalta korkeammat kuin vahvistetut polkumyyntimarginaalit, tullien olisi perustuttava perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisiin polkumyyntimarginaaleihin. (98) Vahvistaessaan kummankin viejämaan tuottajiin, jotka eivät vastanneet komission kyselyyn eivätkä muulla tavoin ilmoittautuneet, sovellettavan väliaikaisen tullin määrää komissio pitää tarpeellisena 35 johdantokappaleessa esitetyistä syistä vahvistaa väliaikainen polkumyyntitulli kyseisessä johdantokappaleessa tarkoitetun polkumyyntimarginaalin tasolle, joka Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin osalta on vastaavasti 22 ja 29,6 prosenttia. (99) Kuten 41 johdantokappaleessa on selitetty, päätettiin alustavasti, että Intiasta peräisin olevaa kyseisen tuotteen tuontia ei pidetä syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon. Siten komissio katsoo, että suojatoimenpiteiden soveltaminen kyseiseen tuontiin ei ole tarpeen tutkimuksen tässä vaiheessa. I. ETURYHMIEN OIKEUDET (100) Moitteettoman hallinnon saavuttamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jossa kyseiset osapuolet voivat ilmaista kantansa ja pyytää tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan tarkastella uudelleen komission mahdollisesti ehdottaman lopullisen tullin käyttöön ottamiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien, CN-koodiin 5402 33 10 ja 5402 33 90 kuuluvien teksturoitujen polyesterifilamenttilankojen tuonnille määrätään väliaikainen polkumyyntitulli. 2. Sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin määrä vapaasti yhteisön rajalla -nettohinnasta tullaamattomana on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 3. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla Osapuolet voivat esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää kommisiolta saada tulla kuulluiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (ETY) N:o 2423/88 7 artiklan 4 kohdan b ja c alakohdan soveltamista. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 1996. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja (1) EYVL N:o L 56, 6.3.1996, s. 1 (2) EYVL N:o L 209, 2.8.1988, s. 1 (3) EYVL N:o L 66, 10.3.1994, s. 10 (4) EYVL N:o C 209, 29.7.1994, s. 2