KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/547,

annettu 5 päivänä huhtikuuta 2022,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta peräisin olevien superabsorboivien polymeerien tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1. Vireillepano

(1) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 18 päivänä helmikuuta 2021 vireille Korean tasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien superabsorboivien polymeerien, jäljempänä ’superabsorboivat polymeerit’ tai ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

(2) Komissio pani tutkimuksen vireille vastaanotettuaan valituksen, jonka oli tehnyt European Superabsorbent Polymer Coalition, jäljempänä ’ESPC’ tai ’valituksen tekijä’. Valitus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti kahden sellaisen unionin tuottajan puolesta, jotka yhdessä vastaavat 65 prosentista superabsorboivien polymeerien kokonaistuotannosta unionissa. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

1.2. Vireillepanoa koskevat huomautukset

1.2.1. Unionin etua koskeva valituksen tarkastelu

(3) Tutkimuksen vireillepanon jälkeen käyttäjien yhteenliittymä (3) väitti, että perusasetuksen 21 artiklan vastaisesti valituksessa ei ollut otettu huomioon tuojien ja käyttäjien etuja pääteltäessä, että Korean tasavallasta peräisin olevien superabsorboivien polymeerien tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen aloittaminen olisi unionin edun mukaista.

(4) Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja LG Chem Ltd., jäljempänä ’LG Chem’, esitti samankaltaisia väitteitä.

(5) Komissio muistuttaa, että perusasetuksen 5 artiklan 2 ja 9 kohdan mukaisesti menettelyn vireillepano on perusteltua, mikäli valituksessa esitetään riittävät todisteet polkumyynnistä, vahingosta ja väitetyn polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja väitetyn vahingon välisestä syy-yhteydestä. Näiden säännösten mukaan valituksen tekijän ei tarvitse analysoida unionin etua valituksessa. Valitus ei siis ollut tältä osin puutteellinen.

(6) Komissio tutki perusasetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti esitettyjen todisteiden täsmällisyyden ja riittävyyden tältä osin ja määritti, että näyttö tämän tutkimuksen vireille panemisen oikeuttamiseksi oli riittävä.

(7) Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

1.2.2. Polkumyyntimarginaalin ja hinnan alittavuuden marginaalin paisuttaminen valituksessa

(8) LG Chem väitti, että valituksen tekijä paisutti valituksessa esitettyjä polkumyynti- ja hinnan alittavuuden marginaaleja keinotekoisesti määrittelemällä superabsorboivat polymeerit homogeeniseksi tuotteeksi. Tältä osin LG Chem enimmäkseen toisti 2.3 kohdassa käsiteltävät tuotteen määritelmää koskevat huomautuksensa.

(9) LG Chem väitti myös, että valituksessa esitetty vientihinta oli laskettu virheellisesti. Valituksessa vientihinnan laskemiseksi käytetyn lähteen eli Etelä-Korean kauppatilastopalvelun mukaan vientihinnan olisi pitänyt olla 13–18 prosenttia korkeampi kuin valituksen tekijän esittämä hinta. Komissio teki siis virheen hyväksyessään valituksessa esitetyn vientihintaa koskevan näytön.

(10) Valitusvaiheessa riittää, että polkumyyntimarginaali ja hinnan alittavuuden marginaali on määritetty sellaisen tiedon perusteella, joka on kohtuudella valituksen tekijän käytettävissä, ja erittelemättä tuotetta. Se, että LG Chem ei pidä tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta homogeenisena tuotteena, ei tee valituksen tekijän esittämästä vertailusta virheellistä siten, että se olisi kelvoton tutkimuksen vireille panemiseksi. Vasta komission tutkimuksessa analysoidaan, onko perusteltua vaatia yksityiskohtaisempaa analyysia.

(11) Valituksessa käytetyn vientihinnan osalta komissio huomauttaa, että LG Chemin mainitsemat, valituksen todisteen nro 8 yhteydessä esitetyt korkeammat hinnat koskevat itse asiassa kaikkea tavarakoodiin 3906 90 90 kuuluvaa vientiä, myös muiden tuotteiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä, kun taas valituksen 46 kohdassa esitetyt polkumyynnin arviointiin käytetyt vientihinnat koskevat ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta, ja ne on suodatettu TRASS-järjestelmästä (4) tehdyn lisähaun perusteella.

(12) Näin ollen komissio hylkäsi nämä LG Chemin väitteet.

1.2.3. Kaupan porras

(13) LG Chem väitti myös, että valituksen tekijä ei oikaissut vientihintaa kaupan portaasta johtuvien erojen huomioon ottamiseksi – LG Chemin unionin markkinoille suuntautuva vientimyynti hoidetaan nimittäin yleensä etuyhteydessä olevan yrityksen kautta. Tästä syystä valituksessa esitetyt polkumyyntimarginaali ja hinnan alittavuuden marginaali olivat LG Chemin mukaan keinotekoisesti paisutettuja.

(14) Komissio muistuttaa, että valituksen tekijä oikaisi vientihintoja ainoastaan vähentämällä niistä kuljetuskustannukset. Tämäkin lienee maltillinen lähestymistapa, koska oikaisujen tekeminen vientihintoihin 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti tai tavaroiden tuontiin osallistuvien etuyhteydessä olevien kauppiaiden myyntipalkkioiden vähentäminen vain alentaisi vientihintaa ja kasvattaisi polkumyyntimarginaalia. Lisäksi polkumyynti olisi edelleen ollut merkittävää, vaikka hinnoista ei olisi vähennetty edes kuljetuksen osuutta, kuten valituksen ei-luottamuksellisesta versiosta selvästi käy ilmi. Väitetysti paisutetun hinnan alittavuuden marginaalin osalta komissio katsoi, että tuontitilastoihin perustuva vientihinta on näyttöä, joka oli vireillepanovaiheessa kohtuudella valituksen tekijän käytettävissä hinnan alittavuuden osoittamiseksi. Korean tasavallassa on myös kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka myyvät tuotteitaan suoraan unionin markkinoilla, ja myös LG Chem itse myy osan viennistään suoraan. Joka tapauksessa LG Chem ei pystynyt osoittamaan, miten eri vientihinnan käyttäminen olisi voinut vähentää valituksessa mainittua hinnan alittavuutta [10–30 prosenttia] merkittävästi.

(15) Näin ollen tämä väite hylättiin.

1.2.4. Valituksen avoin versio ei ole riittävän kattava hinnan alittavuutta koskevien tietojen ymmärtämiseksi

(16) LG Chem väitti, että valituksen avoimessa versiossa esitetty näyttö, jonka perusteella Etelä-Koreasta tulevan tuonnin väitettiin alentaneen hintoja (markkinatietousraporteista koostuvat todisteet), ei ollut riittävää hinnan alittavuutta koskevien tietojen ymmärtämiseksi.

(17) Ensinnäkin komissio muistutti, että valituksen ei-luottamuksellisen version tarkoituksena on tarjota tarkoituksenmukainen yhteenveto luottamuksellisen version sisältämistä tiedoista. Tarkasteltaessa yhteenvedon tarkoituksenmukaisuutta on otettava huomioon tietystä aiheesta ei-luottamuksellisessa versiossa annetut tiedot kokonaisuudessaan. Eteläkorealaisten viejien harjoittamaa hinnan ja viitehinnan alittamista koskevien väitteiden osalta komissio totesi, että valituksen ei-luottamuksellisen version 5.3 kohdassa esitetään kattava yhteenveto hintavertailuista, joihin hinnan ja viitehinnan alittamista koskevat väitteet perustuvat, sekä niiden tueksi tarkoituksenmukaiset yhteenvedot keskeisistä valitukseen sisältyvien todisteiden nro 5-1–5-3-3 yhteydessä esitetyistä tiedoista. Komissio katsoi, että valituksen rungossa esitetty selostus sekä edellä mainituissa liitteissä esitetyt yhteenvedot ovat riittävät hintapainetta koskevien väitteiden ymmärtämiseksi. Markkinaraportit esitetään valituksessa väitteiden vahvistamiseksi. Komissio myös katsoi, että Eurooppaan tuotuja superabsorboivia polymeerejä koskevat markkinatietousraportit sisälsivät yksityiskohtaisen analyysin markkinatoimijoiden mahdollisista strategioista. Vaikka raporttien sisällöstä olisi esitetty vain yhteenveto, tällä olisi ollut kielteisiä seurauksia palveluntarjoajalle, joka on kerännyt nämä luottamukselliset tiedot.

(18) Tässä yhteydessä muistutetaan, että perusasetuksen 19 artikla ja Maailman kauppajärjestön (WTO) polkumyyntisopimuksen (5) 6.5 artikla sallivat luottamuksellisten tietojen suojaamisen tilanteissa, joissa niiden paljastaminen antaisi merkittävän kilpailuedun kilpailijalle tai niiden paljastamisella olisi merkittävä haitallinen vaikutus henkilöön, joka antaa tietoja, tai henkilöön, jolta tiedonantaja on hankkinut tiedot.

(19) Valituksen luottamuksellisessa versiossa toimitetut tiedot kuuluvat tällaisiin tietoihin. Lisäksi valituksen tekijä on toimittanut riittävät yhteenvedot valituksen luottamuksellisten osien sisällöstä.

(20) Näin ollen tämä väite hylättiin.

1.2.5. Kaukoidästä tulevan tuonnin aggressiivinen hinnoittelu vuonna 2019

(21) Vuonna 2019 ilmenneiden hintojen alenemisvaikutusten osalta LG Chem esitti huomautuksia valituksen sisältämästä todisteesta nro 5-3-1-C, jonka yhteydessä viitattiin epämääräisesti Kaukoidästä tulevan tuonnin aggressiiviseen hinnoitteluun. LG Chem väitti, että tämä sanamuoto voi viitata yhtä lailla Japanista tai Kiinasta tulevaan tuontiin.

(22) Komissio on samaa mieltä siitä, että sanamuoto ”Kaukoidästä tuleva tuonti” ei viittaa yksinomaan Korean tasavallasta tulevaan tuontiin. Sanamuoto kuitenkin kattaa selvästi myös Etelä-Koreasta tulevan tuonnin. Vaikka kyseinen asiakirja ei yksistään vahvista nimenomaan Korean tasavallasta tulevan tuonnin aiheuttamaa hintapainetta, se kuitenkin tukee muuta Korean tasavallasta tulevan tuonnin osalta esitettyä näyttöä.

(23) Näin ollen väite, jonka mukaan tämä näyttö ei tue valitusta, hylättiin.

1.2.6. Valituksessa esitetty perusteeton tavoitevoitto

(24) Viitehinnan alittavuuden osalta LG Chem väitti, että valituksessa käytetylle kymmenen prosentin tavoitevoitolle ei ole perusteita.

(25) Komissio muistutti kynnysarvoihin viitaten, että valituksessa esitettiin riittävää näyttöä siitä, että Korean tasavallasta tuleva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat merkittävällä [10–30 prosentin] marginaalilla. Tämä on jo itsessään riittävä näyttö polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksesta unionin hintoihin. Tämä käy selvästi ilmi perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdan sanamuodosta, jonka mukaan hinnan alittavuus ja hintojen aleneminen ovat vaihtoehtoisia vaikutuksia, joita polkumyynnillä tapahtuva tuonti voi aiheuttaa unionin hintoihin. Sen vuoksi valituksessa esitetty väite, jonka mukaan hinnat olivat alentuneet [30–60 prosenttia], ei ollut välttämätön, sillä jo ilman sitä oli riittävästi näyttöä siitä, että superabsorboivia polymeerejä tuotiin Korean tasavallasta vahinkoa aiheuttavin hinnoin. Joka tapauksessa valituksen tekijän määrittämä tavoitevoitto ei sido komissiota tämän analysoidessa viitehinnan alittavuutta. Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaan tavoitevoitto ei saa olla matalampi kuin kuusi prosenttia. Vaikka valituksen tekijän laskelmissa olisi käytetty tavoitevoittona kuutta prosenttia, laskelmat olisivat silti osoittaneet viitehinnan alittavuuden marginaalin olevan korkea. Näin ollen sillä, että valituksen tekijä ei perustellut määrittämäänsä kymmenen prosentin tavoitevoittoa, ei ole merkitystä.

(26) Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan määritetyn tavoitevoiton perustelematta jättäminen oli virhe valituksessa.

1.2.7. Valituksessa esitettyjä investointitietoja ei pitäisi käsitellä luottamuksellisina

(27) Valituksessa ilmoitettujen investointien osalta LG Chem väitti, ettei valituksen tekijän ollut perusteltua määrittää kyseisiä tietoja luottamuksellisiksi.

(28) Kuten 18 kappaleessa muistutetaan, perusasetuksen 19 artikla ja WTO:n polkumyyntisopimuksen 6.5 artikla sallivat luottamuksellisten tietojen suojaamisen tilanteissa, joissa niiden paljastaminen antaisi merkittävän kilpailuedun kilpailijalle.

(29) Valituksen luottamuksellisessa versiossa toimitetut tiedot kuuluvat edellä kuvattuihin tietoihin. Valituksen tekijä myös esitti avoimessa versiossa vaihteluvälin avulla investointien kehitysindeksin tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2017. Tästä vaihteluvälistä käy ilmi, että investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla merkittävästi, ja se on riittävän yksityiskohtainen tämän vahinkoindikaattorin ymmärtämiseksi. Joka tapauksessa tarvittavat kehityssuuntaukset esitetään jäljempänä taulukossa 10.

(30) Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan valituksen avoimeen versioon olisi pitänyt sisällyttää yksityiskohtaiset tiedot investoinneista.

1.2.8. Näyttö syy-yhteydestä Etelä-Koreasta tulevaan tuontiin

(31) LG Chem väitti, että valituksessa ei perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan vastaisesti esitetty mitään näyttöä Korean tasavallasta väitetysti polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisestä syy-yhteydestä. LG Chemin mukaan unionin tuotannonala väitti ainoastaan, että Etelä-Koreasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheutti EU:n myyntihintoihin kohdistunutta hinnanalennuspainetta ja että tämä pakotti EU:n superabsorboivien polymeerien tuotannonalan alentamaan hintojaan, mikä johti merkittävään tappioon.

(32) Toisin kuin LG Chem väittää, valituksen tekijä esitti riittävää näyttöä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin ja vahingon välisestä syy-yhteydestä. Valituksen tekijän vahinkoindikaattoreita koskeva analyysi osoitti, että unionin tuotannonalan tulos heikkeni samaan aikaan, kun Etelä-Koreasta tulevan halpatuonnin määrä kasvoi, eli että Etelä-Koreasta unionin markkinoille tuleva tuonti aiheutti hinnanalennuspainetta unionin tuotannonalan myyntihintoihin.

(33) Näin ollen tämä väite hylättiin.

1.3. Tuonnin kirjaaminen, väliaikaisten toimenpiteiden määräämättä jättäminen ja myöhempi menettely

(34) Komissio ilmoitti jäsenvaltioille ja kaikille asianomaisille osapuolille 17 päivänä syyskuuta 2021 perusasetuksen 19 a artiklan 2 kohdan mukaisesti, ettei se aio määrätä Korean tasavallasta peräisin olevien superabsorboivien polymeerien tuontia koskevia väliaikaisia tulleja ja että se aikoo jatkaa tutkimusta.

(35) Koska väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä ei otettu käyttöön, komissio ei kirjannut tuontia perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan nojalla. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.

(36) Komission ilmoitettua, ettei se aio määrätä väliaikaisia toimenpiteitä, otokseen valitun kahden unionin tuottajan (BASF Antwerpen NV, jäljempänä ’BASF’, ja Nippon Shokubai Europe NV (Belgia), jäljempänä ’Nippon Shokubai Europe’ tai ’NSE’), yhden tiedossa olevan unionin tuottajan (Evonik Operations GmbH, jäljempänä ’Evonik’) sekä vientiä harjoittavan tuottajan LG Chemin kanssa järjestettiin kuulemiset, joissa nämä osapuolet esittivät huomautuksia väliaikaisten toimenpiteiden määräämättä jättämisestä. Osapuolet toimittivat esityksensä ja muita kuulemisen jälkeisiä huomautuksia asiakirja-aineistoon.

1.4. Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(37) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2017 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5. Asianomaiset osapuolet

(38) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti erikseen tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Korean tasavallan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, kauppiaille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

(39) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Kuulemisia järjestettiin yhden otokseen valitun unionin tuottajan (BASF), yhden tiedossa olevan unionin tuottajan (Evonik), yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan (LG Chem) sekä kahden tiedossa olevan unionin käyttäjän (Procter & Gamble International Operations SA, jäljempänä ’P&G’, ja Fater SpA, jäljempänä ’Fater’) kanssa.

1.6. Otanta

(40) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.6.1. Unionin tuottajia koskeva otanta

(41) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Se valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tuotanto- ja myyntimäärän sekä maantieteellisen sijainnin perusteella. Otokseen valittiin kaksi unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin arvioidusta tuotannosta ja myynnistä tutkimusajanjaksolla oli yli 50 prosenttia, ja niiden avulla varmistettiin hyvä maantieteellinen kattavuus, joten niiden katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Asiasta ei saatu huomautuksia, joten otos vahvistettiin.

1.6.2. Tuojia koskeva otanta

(42) Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

(43) Yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot. Vastausten vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen, ja pyysi yhteistyössä toiminutta tuojaa vastaamaan kyselylomakkeisiin.

1.6.3. Korean tasavallassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(44) Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Korean tasavallassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Korean tasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(45) Yksi asianomaisen maan vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui siihen, että se sisällytetään otokseen, joten otantaa ei pidetty tarpeellisena.

1.7. Kyselyvastaukset ja tarkastuskäynnit

(46) Komissio lähetti kyselylomakkeen yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, yhteistyössä toimineelle etuyhteydettömälle tuojalle ja otokseen valituille kahdelle unionin tuottajalle. Samat kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (6) vireillepanopäivänä.

(47) Komissio sai vastauksen kyselyyn otokseen valituilta kahdelta unionin tuottajalta, yhdeltä otoksen ulkopuoliselta unionin tuottajalta (makrokysely), kahdelta käyttäjältä sekä yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Ainoa etuyhteydetön tuoja, joka vastasi otantaa koskevaan pyyntöön, ei vastannut kyselylomakkeeseen.

(48) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Covid-19-pandemian puhkeamisen ja sen johdosta toteutettujen toimenpiteiden vuoksi, jäljempänä ’covid-19-epidemiaa koskeva ilmoitus’ (7), komissio ei pystynyt tekemään perusasetuksen 16 artiklan nojalla tarkastuskäyntejä yhteistyössä toimineiden ja otokseen valittujen yritysten toimitiloihin. Sen sijaan komissio ristiintarkasti videoneuvottelun välityksellä seuraavien yritysten toimittamat tiedot:

Unionin tuottajat

— BASF Antwerpen N.V. (Belgia)

— Nippon Shokubai Europe NV (Belgia)

Käyttäjät

— Yritys B, jonka henkilöllisyyttä ei paljasteta tässä tutkimuksessa (8)

Etuyhteydessä olevat tuojat ja kauppiaat

— LG Chem Europe GmbH, jäljempänä ’LG Chem Europe’

Vientiä harjoittavat tuottajat Korean tasavallassa

— LG Chem, Ltd.

1.8. Lopullisten päätelmien ilmoittaminen

(49) Komissio ilmoitti 24 päivänä tammikuuta 2022 kaikille asianomaisille osapuolille olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Korean tasavallasta peräisin olevien superabsorboivien polymeerien tuonnissa, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Lisäksi komissio toimitti niille kaksi ilmoitusta täydentävistä päätelmistä, toisen 4 päivänä helmikuuta 2022 ja toisen 21 päivänä helmikuuta 2022. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksensa lopullisista sekä täydentävistä päätelmistä. Komissio sai huomautuksia vientiä harjoittavalta tuottajalta LG Chemiltä, unionin tuotannonalalta sekä useilta käyttäjiltä.

(50) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksen 5.7 kohdan säännösten mukaisesti. LG Chemin, Coalition for an Open and Competitive EU SAP Market -yhteenliittymän ja Evonikin kanssa järjestettiin kuulemiset.

(51) Toisen täydentäviä päätelmiä sisältävän asiakirjan jälkeen LG Chem väitti, että sen puolustautumisoikeuksia oli rikottu, koska sille jäi vain yksi päivä aikaa esittää huomautuksia komission päätelmiin tehdyistä merkittävistä muutoksista, ja erityisesti siksi, että virheen lähdettä ei ollut ilmoitettu.

(52) Komissio huomautti, että LG Chem ei pyytänyt pidennystä määräaikaan, johon mennessä sen tuli esittää huomautuksensa toisesta täydentäviä päätelmiä sisältävästä asiakirjasta. Lisäksi LG Chemin kanssa järjestettiin alkuperäisen huomautusten esittämisen määräajan jälkeen kaksi kuulemistilaisuutta, joissa sillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa toisesta täydentäviä päätelmiä sisältävästä asiakirjasta. Toisen täydentäviä päätelmiä sisältävän asiakirjan jälkeen järjestetyssä kuulemisessa, johon osallistui kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja, komissio totesi, että LG Chem esitti lopullisiin päätelmiin toimittamassaan vastauksessa huomautuksia, joiden mukaan valituksessa ja lopullisissa päätelmissä esitetyt tiedot ja sen omat markkinatiedot olivat ristiriidassa keskenään. Komissio analysoi huolellisesti LG Chemin huomautukset ja lisäsi makrotietoihin yhden yrityksen tiedot, jotka olivat jääneet puuttumaan kirjoitusvirheen vuoksi, ja laati tämän jälkeen toisen täydentäviä päätelmiä sisältävän asiakirjan.

(53) LG Chem väitti myös, että lisättyjen tietojen myötä aiemmin toimitetut makrotiedot muuttuivat merkittävästi siksi, että mittakaava muuttui huomattavasti ja kehityssuuntaukset paranivat kaikkien indikaattoreiden osalta. Lisäksi LG Chem väitti, että kun tämän yhden yrityksen tiedot oli lisätty toiseen täydentäviä päätelmiä sisältävään asiakirjaan ja tiedot esitettiin sen seurauksena vaihteluväleinä, LG Chem ei pystynyt saamaan riittävää käsitystä tarkistetuista makrotaloudellisista indikaattoreista.

(54) Toisen täydentäviä päätelmiä sisältävän asiakirjan myötä aiemmin ilmoitetuissa makrotiedoissa ja siten myös unionin tuotannonalan ja tuojamaiden markkinaosuuksissa tapahtui muutoksia. LG Chem oli itse pyytänyt tätä muutosta huomautuksissaan, jotka se oli esittänyt vastauksena lopullisiin päätelmiin, ennen toista täydentäviä päätelmiä sisältävää asiakirjaa. Vastauksessaan LG Chem esitti huomautuksia valituksen sisältämien lukujen kokoluokasta ja toimitti jopa markkinatietoja, joissa esitetyt luvut vastaavat toisessa täydentäviä päätelmiä sisältävässä asiakirjassa esitettyjä vaihteluvälejä. Sen vuoksi ei voida katsoa, että LG Chemin puolustus ei olisi osannut ennakoida tietoihin tehtyjä muutoksia.

(55) Markkinoilla, joilla on vain vähän valmistajia, jo yhden valmistajan tietojen lisääminen luonnollisesti kasvattaa absoluuttisia määriä merkittävällä tavalla, kuten LG Chem ennakoi ensimmäisissä huomautuksissaan. Väite, jonka mukaan tämä paransi kehityssuuntauksia kaikkien indikaattoreiden osalta, on kuitenkin harhaanjohtava. Kaikki indikaattorit osoittivat myös tietojen lisäämisen jälkeen samoja kehityssuuntauksia kuin alun perin ilmoitetut indikaattorit. Kokonaistuotantoa kuvaava indeksi pysyi lähestulkoon samalla tasolla lukuun ottamatta hienoista kasvua vuonna 2018. Kapasiteetin käyttöastetta, kokonaismyyntiä, kokonaistyöllisyyttä, tuottavuutta ja vientiä kuvaavat indeksit osoittivat samoja kehityssuuntauksia, joskin eri mittakaavassa. Toisin kuin LG Chem väittää, kehityssuuntaukset eivät parantuneet vaan osoittivat edelleen vahingon olemassaolon, vaikkakin kehityssuuntauksissa tapahtuneiden muutosten mittakaava oli eri.

(56) Lisäksi LG Chem totesi huomautuksissaan, jotka se esitti vastauksena toiseen täydentäviä päätelmiä sisältävään asiakirjaan, että markkinaosuuksia koskevat tarkistetut luvut vahvistivat LG Chemin aiemman väitteen, jonka mukaan Etelä-Koreasta tuleva tuonti ei ollut missään vaiheessa vienyt unionin tuotannonalan markkinaosuuksia. Tämä väite osoittaa, että toisessa täydentäviä päätelmiä sisältävässä asiakirjassa ilmoitetut kehityssuuntaukset eivät yleisesti ottaen johtaneet LG Chemin tekemän arvioinnin muuttumiseen. Koska komission analyysi ja päätelmät eivät muuttuneet, kaikki väitteet, joita osapuolet olivat esittäneet vastauksena yleiset päätelmät sisältävään asiakirjaan, pätivät edelleen.

(57) Vaihteluvälien käyttö makrotiedoissa ei myöskään estänyt LG Chemiä ymmärtämästä tarkistettuja makroindikaattoreita. Tiedot oli esitettävä vaihteluväleinä, jotta edellä tarkoitetun unionin tuottajan, jota koskevat tilastotiedot olivat vahingossa jääneet pois ensimmäisistä päätelmistä, tarkat myynti- ja muut tilastot säilyisivät salaisina. Esitetyt indeksit antoivat selkeän kuvan indikaattoreiden kehityksestä, ja myös vaihteluvälit asetettiin riittävän kapeiksi, jotta kunkin indikaattorin mittakaava olisi mahdollista ymmärtää riittävän hyvin. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan lyhyt määräaika rikkoi LG Chemin puolustautumisoikeuksia.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1. Tarkasteltavana oleva tuote

(58) Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat Korean tasavallasta peräisin olevat ”superabsorboivat polymeerit”, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Kyseessä on epäsäännöllisistä, pyöreistä tai puristetuista veteen liukenemattomista valkoisista rakeista koostuva jauhe. Superabsorboivia polymeerejä saadaan polymeroimalla monomeerimolekyylejä silloitteiden kanssa silloitettujen polymeeriverkostojen muodostamiseksi, ja niillä on suuri veden ja vesipitoisten nesteiden absorbointi- ja pidätyskapasiteetti. Superabsorboivat polymeerit luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 3906 90 90 (Taric-koodi 3906909017). Nämä CN- ja Taric-koodit annetaan ainoastaan ohjeellisina.

(59) Poikkeuksellisen absorbointikapasiteettinsa vuoksi superabsorboivia polymeerejä käytetään pääasiassa kertakäyttöisissä hygieniatuotteissa, kuten vauvanvaipoissa ja aikuisten inkontinenssisuojissa sekä muissa hygieniatuotteissa, muun muassa naisten hygieniatuotteissa ja liivinsuojissa. Superabsorboivia polymeerejä voidaan käyttää myös elintarvikkeisiin liittyvillä teollisuudenaloilla, esimerkiksi jäähdyttämiseen tai tuotteiden pitämiseen tuoreina, sekä kodin kulutustuotteissa, kuten kertakäyttöisissä lämpöpakkauksissa tai huonetuoksuissa. Lisäksi superabsorboivia polymeerejä voidaan käyttää maataloudessa veden pidättämiseen. Kertakäyttöiset hygieniatuotteet ovat kuitenkin selkeästi superabsorboivien polymeerien pääasiallinen käyttökohde.

2.2. Samankaltainen tuote

(60) Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset: — tarkasteltavana oleva tuote; — Korean tasavallan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(61) Komissio päätteli, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3. Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

(62) Valituksessa esitetyn näytön perusteella komissio määritti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen alun perin unionin tuotannonalan esittämän kuvauksen mukaisesti ja käytti tuotteesta kyselylomakkeissa yhtä tuotteen valvontakoodia.

(63) Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja LG Chem esitti kuitenkin 8 päivänä maaliskuuta 2021 useita huomautuksia, joiden mukaan superabsorboivia polymeerejä ei voida pitää homogeenisena tuotteena, koska fyysisten, teknisten ja kemiallisten ominaisuuksien erot vaikuttavat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen käyttötarkoituksiin ja vaihdettavuuteen sekä valmistusprosesseihin ja niihin liittyviin tuotanto- ja myyntihintoihin. Myös käyttäjien yhteenliittymä esitti samanlaisia huomautuksia tuotteen käyttötarkoituksista, vaihdettavuudesta, valmistusprosessista ja jakelukanavista. Analysoidakseen näitä väitteitä komissio päätti pyytää vientiä harjoittavaa tuottajaa ja unionin tuottajia toimittamaan sille päivitetyt tiedot tarkemmin eriteltyjen tuotteen valvontakoodien mukaan, kuten 2.3.5 kohdassa selostetaan.

2.3.1. Mittatilaustuotteiden poissulkemista koskeva pyyntö

(64) Ensinnäkin LG Chem pyysi jättämään tutkimuksen ulkopuolelle ns. mittatilaustuotteet (”spec-in”) eli sellaiset superabsorboivat polymeerituotteet, jotka on räätälöity vastaamaan asiakkaan erityisiä vaatimuksia ja tarpeita. LG Chem selitti, että fyysisten, teknisten ja kemiallisten ominaisuuksiensa vuoksi tällaiset tuotelajit ja muut superabsorboivat polymeerit eivät ole vaihdettavissa keskenään.

(65) Samanlaisia väitteitä esitettiin myös yhdessä kehitettyjen superabsorboivien polymeerituotteiden osalta. Nämä ovat tuotteita, jotka LG Chem on kehittänyt yhdessä tietyn asiakkaan kanssa ja jotka vastaavat kyseisen asiakkaan yksinomaisia vaatimuksia. Mittatilaustuotteiden yhteydessä kuvattujen ominaisuuksien lisäksi yhdessä kehitetyissä tuotteissa on myös muita eroja, jotka liittyvät jakelukanaviin, valmistusprosessiin ja tuotantokustannuksiin. Sen vuoksi LG Chem pyysi, että yhteistyössä kehitetyt superabsorboivat polymeerituotteet jätetään tutkimuksen ulkopuolelle.

(66) LG Chem pyysi myös jättämään tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle pitkäaikaisiin ostosopimuksiin ja maailmanlaajuisiin toimitussopimuksiin liittyvät erityiset jakelukanavat, koska niiden kautta jaeltavat tuotteet eivät kilpaile unionin markkinoilla.

(67) LG Chem ei kuitenkaan väittänyt, että se olisi ainoa toimija, joka voi tuottaa mittatilaustuotteita tai yhdessä kehitettyjä tuotteita ja ettei eri toimittajien välillä olisi kilpailua. Myös unionin tuottajat tuottavat yksittäisten asiakkaiden pyynnöstä 64 ja 65 kappaleessa kuvailtuja mittatilaustuotteita ja yhdessä kehitettyjä tuotteita. Lisäksi komissio totesi, että myös mittatilaustyönä valmistettujen tai yhdessä kehitettyjen superabsorboivien polymeerien käyttäjien strategiaan kuuluu, että ne pyrkivät varmistamaan toimitusvakauden käyttämällä useita eri hankintalähteitä, mukaan lukien eri toimittajia ja eri tuotantopaikkoja – myös unionin toimittajia. LG Chem ei myöskään pyytänyt lisäämään mittatilaustuotantoa ja yhdessä kehittämistä tuotteen valvontakoodiin liitettyihin ominaisuuksiin väitettyjen tuotantokustannus- tai hintaerojen huomioon ottamiseksi. Komissio ei myöskään löytänyt näyttöä tällaisista eroista.

(68) Näin ollen komissio hylkäsi pyynnön sulkea mittatilaustuotteet ja yhdessä kehitetyt tuotteet tutkimuksen ulkopuolelle.

2.3.2. Hajunpoistoon käytettävien superabsorboivien polymeerien poissulkemista koskeva pyyntö

(69) Toiseksi LG Chem pyysi jättämään hajunpoistoon käytettävät superabsorboivat polymeerituotteet tutkimuksen ulkopuolelle, koska ne eroavat muista superabsorboivista polymeerituotteista teknisten ja kemiallisten ominaisuuksiensa, valmistusprosessin ja siihen liittyvien kustannusten sekä käyttötarkoitustensa osalta. LG Chem selitti, että hajua poistava ominaisuus saadaan aikaan erityisen kemiallisen koostumuksen avulla lisäämällä tuotteeseen muita raaka-aineita, mikä nostaa loppukäyttäjiltä veloitettavaa hintaa. Tällä perusteella väitettiin, että hajunpoistotuotteet ja muut superabsorboivat polymeerituotteet eivät ole vaihdettavissa keskenään. LG Chem huomautti myös, että sen hajunpoistotuotteiden tuonti oli hyvin vähäistä eikä hajunpoistotuotteiden tuonti Etelä-Koreasta siksi ollut voinut aiheuttaa vahinkoa hajunpoistoon käytettäviä superabsorboivia polymeerejä tuottaville unionin tuottajille.

(70) Komissio tarkasti useita superabsorboivien polymeerien toimitussopimuksia, joissa asiakkaalla oli mahdollisuus valita samalla hinnalla joko hajunpoistoon tarkoitettu tai muunlainen superabsorboiva polymeeri. Tämä osoittaa, että molempien superabsorboivien polymeerityyppien valikoimat kilpailevat suoraan keskenään tuotteiden teknisistä ja kemiallisista eroista huolimatta.

(71) Tämän vuoksi komissio hylkäsi määritelmän ulkopuolelle jättämistä koskevan pyynnön. Kuten 2.3.5 kohdasta käy ilmi, komissio kuitenkin lisäsi hajunpoiston tuotteen valvontakoodiin liitettyihin ominaisuuksiin, jotta voidaan ottaa huomioon mahdolliset hajunpoistoaineiden lisäämisestä johtuvat erot hinnoissa.

2.3.3. Biologisten superabsorboivien polymeerien poissulkemista koskeva pyyntö

(72) Kolmanneksi LG Chem pyysi, että orgaaniset superabsorboivat polymeerituotteet (nk. biologiset superabsorboivat polymeerit) jätetään tutkimuksen ulkopuolelle, koska ne eroavat kemiallisesti muista superabsorboivista polymeerituotteista, sillä niiden raaka-aineena käytetään raakaöljyn sijasta biodieseliä. LG Chem selitti lisäksi, että biologiset superabsorboivat polymeerit eroavat muista superabsorboivista polymeerituotteista myös valmistusprosessinsa ja siihen liittyvien kustannusten osalta, mikä nostaa loppukäyttäjiltä veloitettavaa hintaa. Tällä perusteella väitettiin, että biologiset superabsorboivat polymeerit ja muut superabsorboivat polymeerituotteet eivät ole vaihdettavissa keskenään. LG Chem huomautti myös, että Etelä-Korean tuottajat eivät toimita biologisia superabsorboivia polymeerituotteita unionin markkinoille, minkä vuoksi biologisten superabsorboivien polymeerien Etelä-Koreasta tuleva tuonti ei ollut voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. LG Chem toisti nämä huomautukset lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

(73) Valitus koski sekä biologisia että muita superabsorboivia polymeerejä, sillä unionin tuotannonala valmistaa niitä molempia. Lisäksi superabsorboivia polymeerejä valmistetaan useita erilaisia, eri muotoisina ja eri ominaisuuksin. LG Chem ei esittänyt riittäviä perusteluja sille, että biologisten superabsorboivien polymeerien markkinat olisivat erilliset ja että kyseiset tuotteet eivät kilpailisi raakaöljystä valmistettujen superabsorboivien polymeerien kanssa. Tämän vuoksi komissio hylkäsi määritelmän ulkopuolelle jättämistä koskevan pyynnön.

2.3.4. Teollisuuskäyttöön tarkoitettujen superabsorboivien polymeerien poissulkemista koskeva pyyntö

(74) Neljänneksi LG Chem pyysi jättämään teollisuuskäyttöön tarkoitetut superabsorboivat polymeerituotteet tutkimuksen ulkopuolelle väittäen, että muihin kuin hygieniatuotteisiin tarkoitettuja superabsorboivia polymeerejä ei voi rinnastaa hygieniatuotteisiin tarkoitettuihin superabsorboiviin polymeereihin. LG Chem selitti, että nämä kaksi tuotetyyppiä eroavat toisistaan fysikaalisten, kemiallisten ja teknisten ominaisuuksiensa osalta, koska teollisuuskäyttöön tarkoitettujen superabsorboivien polymeerituotteiden raekoot ovat yleensä pienempiä. Tällä perusteella väitettiin, että hygieniatuotteisiin ja teollisuuskäyttöön tarkoitetut superabsorboivat polymeerit eivät ole vaihdettavissa keskenään. LG Chem huomautti myös, että Etelä-Koreasta tuotavien teollisuuskäyttöön tarkoitettujen superabsorboivien polymeerien markkinat olivat hyvin pienet, noin 1–3 prosenttia superabsorboivien polymeerien kokonaismarkkinoista unionissa, minkä vuoksi ne eivät olleet voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.

(75) Valitus koskee sekä hygieniatuotteisiin että teollisuuskäyttöön tarkoitettuja superabsorboivia polymeerejä, sillä unionin tuotannonala valmistaa niitä molempia. Vaikka näiden tuotteiden käyttötarkoitukset eroavat toisistaan, niiden valmistusprosessi sekä yleiset kemialliset ja tekniset ominaisuudet ovat suurelta osin samanlaisia. Kaikkien tutkimuksen kohteena olevien tuotelajien ei myöskään tarvitse kilpailla suoraan keskenään. Kuten 2.3.5 kohdasta käy ilmi, komissio noudatti pyyntöä ja erotti hygieniatuote- ja teollisuuskäytön toisistaan lisäämällä ne omiksi luokikseen tuotteen valvontakoodin yhteyteen.

2.3.5. Ehdotukset tuotteen valvontakoodin erittelemiseksi

(76) LG Chem esitti 12 päivänä maaliskuuta 2021 huomautuksia ja toisti väitteensä, joiden mukaan tarkasteltavana oleva tuote ei ole homogeeninen, mikä on vastoin valituksen tekijän väitettä, jonka mukaan superabsorboivien polymeerien määrittelyssä tärkeintä ovat niiden funktionaaliset ominaisuudet eikä niiden kemiallinen rakenne. LG Chem painotti tältä osin, että käyttämällä yhtä ainoaa tuotteen valvontakoodia erityyppisiä superabsorboivia polymeerituotteita ei ole mahdollista vertailla tasapuolisesti, kuten perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdassa edellytetään, ja ehdotti tuotteen valvontakoodin erittelemistä. Se eritteli superabsorboivat polymeerituotteet tuotantoprosessissa käytettävien raaka-aineiden, muodon, sentrifugointimenetelmällä tutkitun keskimääräisen pidätyskapasiteetin (Centrifuge retention capacity, CRC), lisäaineiden, funktionaalisten lisäominaisuuksien (mukaan lukien vaahtomaiset tuotteet, paakkuuntumisen ja värjäytymisen esto sekä hajunpoisto) ja käyttötarkoituksen mukaan.

(77) Otokseen valitut unionin tuottajat BASF ja Nippon Shokubai Europe esittivät 19 päivänä maaliskuuta 2021 vastineen LG Chemin huomautuksiin. Ensinnäkin ne väittivät, että tuotteen määritelmää koskevat LG Chemin huomautukset oli toimitettu vireillepanoilmoituksessa asetetun määräajan jälkeen, minkä vuoksi ne olisi jätettävä huomiotta ja hylättävä.

(78) LG Chemin esittämien, tuotteen valvontakoodin erittelemistä koskevien huomautusten (ks. 76 kappale) osalta unionin tuottajat väittivät, että vaikka on totta, että superabsorboivia polymeerejä voidaan kuvailla useilla erilaisilla parametreillä, jotka voivat vaihdella asiakkaan vaatimusten ja toiveiden mukaan, mikään näistä parametreistä ei ole polymeerien erittelyssä muita parametrejä merkityksellisempi. Unionin tuottajat väittivät erityisesti, että muotoon, CRC-arvoon, lisäaineisiin ja funktionaalisiin lisäominaisuuksiin liittyvät erot eivät estä tuotteiden vertailtavuutta eivätkä synnytä merkittäviä hintaeroja, ja ne toimittivat näyttöä tämän väitteen tueksi.

(79) Superabsorboivien polymeerituotteiden käyttötarkoitukseen perustuvan erottelun osalta unionin tuottajat vahvistivat, että hygieniatuotteisiin tarkoitetut superabsorboivat polymeerit olisi erotettava muuhun käyttöön tarkoitetuista superabsorboivista polymeereistä, koska käyttötarkoitus voi aiheuttaa hintaeroja. EU:n tuotannonala kuitenkin vastusti LG Chemin ehdottamaa hygieniatuotemarkkinoiden segmentin – vauvanhoitotuotteet / aikuisten ja naisten hygieniatuotteet – mukaan tehtävää erottelua väittäen, että hygieniatuotteisiin tarkoitetut superabsorboivat polymeerituotteet ovat rinnastettavissa toisiinsa. Tällä perusteella BASF ja Nippon Shokubai Europe vastustivat LG Chemin ehdottamaa tuotteen valvontakoodin erittelyä ja väittivät, että yhden ainoan valvontakoodin käyttäminen ei estäisi LG Chemiä vaatimasta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaista oikaisua.

(80) Tiivistetysti voidaan todeta, että unionin tuottajat vastustivat LG Chemin pyyntöä sulkea tietyt tuotteet tutkimuksen ulkopuolelle (ks. 2.3.1 kohta) ja väittivät, ettei LG Chem ollut osoittanut, että poissuljettaviksi pyydettyjen superabsorboivien polymeerituotteiden ja muiden superabsorboivien polymeerituotteiden välillä olisi olennaisia eroja niiden teknisten ja fyysisten ominaisuuksien, käyttötarkoitusten, asiakkaiden mielikuvan tai vaihdettavuuden vuoksi.

(81) Saatuaan tuotteen valvontakoodin erittelemistä koskevan pyynnön komissio päätti kerätä lisätietoja pyynnön analysoimiseksi.

(82) Komissio lisäsi 9 päivänä huhtikuuta 2021 asiakirja-aineistossa olevan näytön perusteella asiakirja-aineistoon ilmoituksen, jossa kaikkia asianomaisia osapuolia pyydettiin toimittamaan tietoa ja huomautuksia tuotteen valvontakoodin erittelemiseksi uudella tavalla siten, että erittelyssä otettaisiin huomioon superabsorboivien polymeerituotteiden väliset erot, jotka liittyvät tuotantoprosessissa käytettyihin raaka-aineisiin, muotoon, CRC-arvoon ja käyttötarkoituksiin sekä siihen, onko kyseessä vaahtomainen tuote tai onko tuotteella paakkuuntumista tai värjäytymistä estäviä taikka hajua poistavia ominaisuuksia.

(83) Otokseen valitut unionin tuottajat BASF ja Nippon Shokubai Europe yhdessä unionin tuottajan Evonikin kanssa toistivat aiemmin esittämänsä väitteet, joissa ne vastustivat tuotteen valvontakoodin erittelyä, ja väittivät, että tällainen erittely on mielivaltainen ja valikoiva ja että se ainoastaan palvelisi LG Chemin yksilöllistä etua tutkimuksessa.

(84) Toisaalta kaksi käyttäjää, Fater ja P&G, suhtautuivat myönteisesti tuotteen valvontakoodin uudenlaista erittelyä koskevaan päätökseen. Molemmat käyttäjät pyysivät lisäksi lisäämään uudeksi erotteluperusteeksi dynaamisen absorbointinopeuden sekunteina (T20 – Dynamic Absorption Speed) eli nopeuden, jolla superabsorboiva polymeeri absorboi nesteitä paineessa. Nämä kaksi käyttäjää selittivät huomautuksissaan, että P&G oli kehittänyt T20-menetelmän ja parannellut sitä merkittävästi edellisten kymmenen vuoden aikana ja että tällä hetkellä sekä P&G että Fater käyttävät tätä menetelmää 8. sukupolven superabsorboivissa polymeerituotteissa, joista siirrytään 9. sukupolven superabsorboiviin polymeerituotteisiin todennäköisesti vuonna 2022. Sen vuoksi nämä kaksi käyttäjää pitivät tätä perustetta välttämättömänä, jotta varmistetaan tällaisten tuotteiden ja niiden hintojen mahdollisimman hyvä vertailukelpoisuus muiden superabsorboivien polymeerituotteiden kanssa.

(85) Komissio katsoi, että absorbointinopeus on yleisominaisuus, joka vaihtelee kunkin superabsorboivan polymeerin mukaan. Kaikkien superabsorboivien polymeerien erottelu omaksi tuotteekseen kuitenkin estäisi hintojen vertailun. Sen vuoksi komissio hylkäsi pyynnön käyttää tätä perustetta analyysissaan.

(86) Otettuaan huomioon kaikki asianomaisilta osapuolilta saamansa huomautukset komissio päätti 22 päivänä huhtikuuta 2021 muuttaa asiakirja-aineistossa olevan näytön perusteella tuotteen valvontakoodin erittelyä, jota oli ehdotettu 9 päivänä huhtikuuta 2021 asiakirja-aineistoon lisätyssä huomautuksessa. Tuotteen valvontakoodin lopullisessa erittelyssä otettiin huomioon superabsorboivien polymeerituotteiden väliset erot, jotka liittyvät tuotantoprosessissa käytettyihin raaka-aineisiin, muotoon, CRC-arvoon, mahdolliseen hajunpoisto-ominaisuuteen sekä käyttötarkoituksiin, ja näin ollen vaahtomaiseen koostumukseen sekä paakkuuntumisen- ja värjäytymisenesto-ominaisuuksiin liittyvät erot päätettiin jättää huomioimatta. Komissio pyysi otokseen valittuja unionin tuottajia ja vientiä harjoittavaa tuottajaa vastaamaan uudelleen niihin kyselylomakkeen osiin, jotka perustuivat tuotteen valvontakoodiin, ottaen huomioon tuotteen valvontakoodin lopullisen erittelyn.

(87) Tuotteen valvontakoodin lopullista erittelyä koskevan päätöksen jälkeen LG Chem väitti 27 päivänä toukokuuta 2021, että asianomaisten osapuolten huomautuksia, joiden perusteella tuotteen valvontakoodin erittely muutettiin sen lopulliseen muotoon, ei ollut lisätty ajoissa tutkimuksen ei-luottamukselliseen asiakirja-aineistoon, mikä oli vastoin perusasetuksen 6 artiklan 7 kohtaa.

(88) Komissio myönsi LG Chemille pidennyksen määräaikaan, jonka sisällä sen tuli esittää omat huomautuksensa näistä huomautuksista.

(89) LG Chem väitti lisäksi, että niiden tietojen perusteella, jotka muut osapuolet toimittivat vastineena tuotteen valvontakoodin yksityiskohtaiseen erittelyyn, ei ollut mahdollista saada riittävää käsitystä luottamuksellisesti toimitetuista tiedoista.

(90) Komissio katsoi, että tiedot, joihin LG Chem viittasi, olivat erittäin luottamuksellisia, koska kilpailijat voisivat näiden tietojen avulla saada selville unionin tuotannonalan liiketoimintastrategiat. Komissio katsoi, että ei-luottamukselliset yhteenvedot antoivat riittävän kuvan luottamuksellisesti toimitetuista tiedoista ja että ne olivat riittäviä, jotta muut asianomaiset osapuolet voisivat käyttää puolustautumisoikeuksiaan asianmukaisesti. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

2.3.6. Kahdeksannen ja yhdeksännen sukupolven superabsorboivien polymeerien poissulkemista koskeva pyyntö

(91) Tuotteen valvontakoodin lopullisesta erittelystä ilmoittamisen jälkeen kaksi käyttäjää, Fater ja P&G, pyysivät sulkemaan tutkimuksen ulkopuolelle niin kutsutut 8. ja 9. sukupolven superabsorboivista polymeereistä koostuvat tuotelajit sillä perusteella, että niillä on erityisiä fyysisiä, teknisiä ja kemiallisia ominaisuuksia, joiden vuoksi ne eivät ole vaihdettavissa muista superabsorboivista polymeereistä koostuvien tuotelajien kanssa. Käyttäjät väittivät erityisesti, että T20-menetelmä erottaa 8. ja 9. sukupolven superabsorboivat polymeerituotteet kaikista muista unionin markkinoilla olevista superabsorboivista polymeerituotteista, kuten 84 kappaleessa kuvataan.

(92) Komissio tutki väitteet ja totesi, että kaikkien superabsorboivien polymeerituotteiden tekniset tai kemialliset eritelmät eroavat toisistaan jossain määrin. Loppujen lopuksi niillä on kuitenkin sama käyttötarkoitus ja ne ovat vaihdettavissa keskenään, eli ne kuuluvat 58 kappaleessa esitetyn tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän piiriin. Eritelmien pienemmät erot otetaan huomioon tuotteen valvontakoodin yhteydessä esitetyissä lisätiedoissa. Sen vuoksi 8. ja 9. sukupolven superabsorboivien polymeerien yhteydessä käytettävä T20-menetelmä ei ollut riittävä peruste jättää nämä tuotteet tutkimuksen ulkopuolelle. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

(93) P&G ja Fater väittivät lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa, että komissio kuvasi absorbointinopeutta virheellisesti yleisominaisuudeksi, joka vaihtelee kunkin superabsorboivan polymeerituotteen mukaan. Ne huomauttivat, että samalla tavalla myös tuotteen valvontakoodin lopullisessa erittelyssä käytettyjä viittä määritettä voitaisiin pitää yleisominaisuuksina, jotka vaihtelevat kunkin superabsorboivan polymeerituotteen mukaan. Tästä syystä P&G ja Fater totesivat, että komission suorittama tuotteen valvontakoodin analyysi olisi ollut täsmällisempi, jos T20-arvoa olisi käytetty kynnysarvona tuotteen valvontakoodin erittelyssä.

(94) Lisäksi ne väittivät, että komissio ei perustellut, miksi ”8. ja 9. sukupolven superabsorboivien polymeerien yhteydessä käytettävä T20-menetelmä ei ollut riittävä peruste jättää nämä tuotteet tutkimuksen ulkopuolelle”. Ne väittivät myös, että komissio ei ottanut huomioon muita T20-menetelmälle ominaisia piirteitä, kuten valmistusprosessia ja kuluttajien mielikuvaa, eikä sen fyysisistä, teknisistä ja kemiallisista ominaisuuksista johtuvia eroja, kun se päätteli, että kaikilla superabsorboivilla polymeerituotteilla on ”sama käyttötarkoitus” ja että ”ne ovat vaihdettavissa keskenään” ja että ”eritelmien pienemmät erot otetaan huomioon tuotteen valvontakoodin yhteydessä esitetyissä lisätiedoissa”.

(95) P&G ja Fater väittivät myös, että komissio ei ottanut huomioon näyttöä, jolla pyrittiin osoittamaan, että 8. ja 9. sukupolven superabsorboivien polymeerien valmistusprosessi eroaa olennaisesti muuntyyppisten superabsorboivien polymeerituotteiden valmistusprosessista.

(96) Lisäksi P&G ja Fater väittivät, että 8. ja 9. sukupolven superabsorboivien polymeerituotteiden jättäminen tämän tutkimuksen ulkopuolelle olisi unionin edun mukaista, koska näin vähittäismyyjien maksamiin P&G:n ja Faterin valmistamien vauvanvaippojen hintoihin ei kohdistuisi haitallista vaikutusta mutta muiden superabsorboivien polymeerituotteiden tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet voitaisiin silti pitää voimassa.

(97) Kuten asianomaisille osapuolille ilmoitettiin, komissio päätteli, että tekniset erot yksistään eivät ole riittävä peruste näiden tuotteiden poissulkemiselle (ks. 92 kappale). P&G ja Fater eivät kiistäneet sitä, että tämäntyyppisten superabsorboivien polymeerien tuotanto perustuu samoihin raaka-aineisiin kuin muiden superabsorboivien polymeerien tuotanto ja että kun niitä käytetään vauvojen ja aikuisten hygieniatuotteissa, ne kilpailevat muiden samanlaisissa tuotteissa käytettävien superabsorboivien polymeerien kanssa. Lisäksi se, että tietyt käyttäjät ovat räätälöineet oman tuotantotapansa sellaisten superabsorboivien polymeerien mukaan, joilla on erityisiä ominaisuuksia, ei yksistään ole riittävä peruste tällaisten tuotteiden poissulkemiselle. Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan se olisi jättänyt arvioinnissaan huomioimatta joitakin tekijöitä. Unionin etua käsitellään tarkemmin 6 kohdassa.

2.3.7. Kimberly-Clarkin esittämä tietyn tuotteen poissulkemista koskeva pyyntö

(98) Kimberly-Clark pyysi komissiota lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa jättämään tuotteen määritelmän ulkopuolelle erään tietyntyyppisen superabsorboivan polymeerin, jota käytetään sen valmistusprosessissa.

(99) Komissio totesi, että Kimberly-Clark ei esittänyt mitään näyttöä teknisten ominaisuuksien eroja koskevan väitteensä tueksi. Se ei myöskään kiistänyt sitä, että sen käyttämän superabsorboivan polymeerin tuotanto perustuu samoihin raaka-aineisiin kuin muiden superabsorboivien polymeerien tuotanto ja että kyseinen polymeeri kilpailee muiden samanlaisissa tuotteissa käytettävien superabsorboivien polymeerien kanssa. Komissio ei myöskään pystynyt todentamaan väitteitä, joiden mukaan tietyt tuottajat eivät pystyisi tuottamaan tämäntyyppistä superabsorboivaa polymeeriä, koska kyseisen tuotteen poissulkemista koskeva pyyntö esitettiin hyvin myöhäisessä vaiheessa menettelyä. Tämän vuoksi komissio hylkäsi määritelmän ulkopuolelle jättämistä koskevan pyynnön.

3. POLKUMYYNTI

3.1. Normaaliarvo

(100) Korean tasavallassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin ei sovellettu otantaa. LG Chem oli ainoa yhteistyössä toiminut tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittava tuottaja Korean tasavallassa.

(101) Komissio tutki ensin, oliko LG Chemin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään viisi prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella LG Chemin toteuttama samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa.

(102) Tämän jälkeen komissio yksilöi ne LG Chemin kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai niihin verrattavissa.

(103) Seuraavaksi komissio tutki, oliko LG Chemin kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana on vähintään viisi prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin.

(104) Komissio totesi, että tuotelajeista neljä oli sellaisia, joita LG Chem ei myynyt kotimarkkinoillaan. Näiden tuotelajien normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti 111 ja 112 kappaleessa selitetyn mukaisesti.

(105) Yhden tuotelajin osuus LG Chemin unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä oli 4,3 prosenttia, mikä on vain hieman alle viiden prosentin kynnysarvon. Koska kyseisen tuotelajin myyntihinta vastasi kotimarkkinoilla myytyjen vertailukelpoisten tuotteiden hintoja, komissio katsoi sen edustavan asianomaisia markkinoita.

(106) Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

(107) Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos (a) vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; (b) tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

(108) Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana.

(109) Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos (a) tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai (b) tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset.

(110) Kotimaan myynnin tarkastelu osoitti, että yli 80 prosenttia (9) kaikkien niiden tuotelajien myynnistä, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Näin ollen näiden tuotelajien normaaliarvo laskettiin koko tutkimusajanjaksolla toteutuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.

(111) Niiden tuotelajien osalta, joita vastaavan samankaltaisen tuotteen myynti ei ollut edustavaa kotimarkkinoilla, komissio määritti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

(112) Niihin neljään tuotelajiin, joita ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista.

3.2. Vientihinta

(113) LG Chemin vienti unioniin tapahtui joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai välillisesti unionissa toimivan etuyhteydessä olevan tuojan LG Chem Europen kautta.

(114) Jos tarkasteltavana oleva tuote myytiin suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

(115) Vastineena lopullisiin päätelmiin esittämissään huomautuksissa LG Chem ilmaisi olevansa eri mieltä oikaisusta, jonka komissio teki LG Chemin unioniin suuntautuvassa suorassa myynnissä sovellettuja luottokustannuksia koskevaan vähennykseen. Komissio oikaisi tätä vähennystä käyttämällä korkona Etelä-Korean kolmen kuukauden korkoa ja valuuttana yrityksen kirjanpidossa käytettyä valuuttaa eli Etelä-Korean wonia (KRW). LG Chemin mielestä komission olisi pitänyt käyttää Libor-korkoa, jota yritys itse käytti kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa, ja valuuttana laskun valuuttaa (euro).

(116) LG Chem väitti, että vähennyksen olisi vastattava myyntihetkellä sovittuihin maksuehtoihin perustuvia kustannuksia. Sen mielestä sovitut maksuehdot tarkoittivat laskuissa käytettyjä valuuttoja ja siksi komission olisi pitänyt käyttää lyhyttä Libor-korkoa ja valuuttana euroa.

(117) Komissio on tästä eri mieltä. Kuten myös kyselylomakkeessa selitettiin, luotolla tarkoitetaan sitä maksuehdoissa sovittua aikaa vastaavia kustannuksia, joka ostajalle myönnetään tavaroiden maksamiseen. Sovituissa maksuehdoissa tarkoitetaan siis niiden päivien lukumäärää, joiden kuluessa ostajan on maksettava lasku. Koron olisi puolestaan vastattava kustannuksia, jotka yritys itse olisi joutunut maksamaan, jos se olisi ottanut laskun summaa vastaavan määrän lyhytaikaista lainaa. Sen vuoksi koron olisi oltava KRW-määräinen, sillä Etelä-Korean won on yrityksen toimintavaluutta.

(118) LG Chem Europen kautta tapahtuneen myynnin osalta vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, muun muassa myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittomarginaalin huomioon ottamiseksi.

(119) LG Chem Europe väitti, että voittomarginaalina olisi käytettävä sen omaa voittomarginaalia, koska se oli sen mielestä täsmällinen ja kohtuullinen.

(120) Jakomenetelmän todettiin kuitenkin olevan täysin riippuvainen näiden kahden yrityksen välisestä etuyhteydestä, sillä LG Chem jakoi voiton suoraan, joten kyseessä ei ollut sellainen siirtohinta, johon olisi päädytty riippumattoman tuojan kanssa käydyissä neuvotteluissa. Sen vuoksi komissio totesi, että LG Chem Europen voittomarginaali ei ollut kohtuullinen. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan ja unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti katsotaan aiheelliseksi käyttää kohtuullista voittomarginaalia riippumatta tosiasiallisesta voitosta, joka on saatu siirtohinnoista, jotta vältetään näistä siirtohinnoista mahdollisesti aiheutuvat vääristymät. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

(121) Koska tutkimuksessa ei toiminut yhteistyössä yhtäkään etuyhteydetöntä tuojaa, komissio päätti käyttää eräässä aiemmassa menettelyssä käytettyä voittomarginaalia. Tässä aiemmassa menettelyssä oli kyse toisesta samankaltaisen tuotannonalan valmistamasta ja samankaltaisissa olosuhteissa tuodusta kemiallisesta tuotteesta, polyvinyylialkoholista, jota koskevassa tutkimuksessa voittomarginaaliksi määritettiin 6,89 prosenttia (10). Komissio katsoo, että tämä voittomarginaali on objektiivisin käytettävissä oleva perusta markkinaehtoisen vientihinnan arvioimiseksi tyydyttävästi.

(122) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen LG Chem toisti väitteensä ja esitti laskelman, jolla se pyrki osoittamaan, että LG Chem Europen LG Chemille maksama hinta oli korkeampi kuin hinta, jolla LG Chem myi samoihin valvontakoodeihin luokiteltuja tuotteita suoraan etuyhteydettömille asiakkaille unionissa. Sen mielestä tämä osoitti, että LG Chem Europen voittomarginaali perustui markkinaehtoisiin ostohintoihin ja siksi 2 artiklan 9 kohdan mukaista oikaisua tehtäessä olisi käytettävä juuri tätä voittomarginaalia.

(123) LG Chem vertasi laskelmassaan LG Chem Europen maksamaa hintaa (johon oli tehty oikaisut ja josta oli vähennetty myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto polyvinyylialkoholia koskevassa tutkimuksessa määritetyn mukaisesti) hintaan, jolla LG Chem myi tuotetta EU:ssa suoraan (ja johon oli tehty oikaisut), eikä se esittänyt mitään näyttöä kiistääkseen väitteen, jonka mukaan voiton jako oli täysin riippuvainen näiden kahden yrityksen välisestä etuyhteydestä, kuten tutkimuksessa todettiin. Lisäksi LG Chem Europen noudettuna lähettäjältä -hinnat, joihin oli lisätty polyvinyylialkoholia koskevassa tutkimuksessa määritetyt myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto, olivat keskimäärin [5–8 prosenttia] korkeammat kuin LG Chemin suoraan myymien tuotteiden noudettuna lähettäjältä -hinnat. Komission mielestä tämä vaihteluväli vastaa täysin katetta, jonka etuyhteydetön tuoja veloittaisi. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(124) LG Chem myös vastusti polyvinyylialkoholia koskevassa tutkimuksessa määritetyn voittomarginaalin käyttöä. Yritys väitti, että kyseinen voittomarginaali oli määritetty eri aikaan kuin tämä tutkimus tehtiin ja että superabsorboivien polymeerien ja polyvinyylialkoholin jakelussa on merkittäviä eroja. LG Chemin mukaan ensinnäkin polyvinyylialkoholin markkinatilanne muuttui merkittävästi, mikä pienensi kemianteollisuuden alan tuojien voittomarginaalia verrattuna tämän tutkimuksen tutkimusajanjaksoon, ja toiseksi superabsorboivat polymeerit ovat tuottajan ja asiakkaan yhdessä kehittämiä ja niitä myydään yleensä pitkäaikaisilla sopimuksilla, kun taas polyvinyylialkoholi on hyödyketuote, jota myydään spot-myynnillä.

(125) Komissio ei katso, että polyvinyylialkoholia koskevassa tutkimuksessa määritetty voittomarginaali olisi epäasianmukainen. Ensinnäkin kolmansilta osapuolilta kerätyt tiedot osoittivat, että erikoiskemikaalialan tuojien keskimääräinen voittomarginaali vuonna 2020 oli 10–15 prosenttia. Toiseksi, toisin kuin LG Chem väittää, myös polyvinyylialkoholi on tuote, joka usein kehitetään asiakkaan vaatimusten mukaan ja jota usein myydään pitkäaikaisilla sopimuksilla, kuten polyvinyylialkoholia koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin. Kolmanneksi kerätyt tiedot osoittivat, että polyvinyylialkoholia koskevassa tutkimuksessa määritetty yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien voittomarginaali oli samalla tasolla myös ennen kyseisessä tutkimuksessa käytettyä tutkimusajanjaksoa. Näin ollen tämä väite hylättiin.

3.3. Tarjottu sitoumus

(126) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen LG Chem toimitti yhdessä LG Chem Europen kanssa perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa hintasitoumustarjouksen. Yritys esitti kahta keskimääräistä vähimmäistuontihintaa, joihin sovellettaisiin indeksointia.

(127) Valituksen tekijä ja Evonik esittivät komissiolle huomautuksia, joissa ne vastustivat LG Chemin tarjousta useista syistä, muun muassa hintojen ristiinkompensoinnin riskin vuoksi ja siksi, että vähimmäistuontihinnasta voisi tulla unionin markkinoiden viitehinta, jolloin se vähentäisi kilpailua. Yritykset pyysivät hylkäämään LG Chemin tarjouksen.

(128) Lisäksi valituksen tekijä ja Evonik väittivät, että koska Korean tasavalta ei noudata tiettyjä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten määräyksiä, tämä voi vääristää Etelä-Koreassa tuotettujen superabsorboivien polymeerien tuotantokustannuksia ja viime kädessä vaikuttaa unionin tuotannonalan hintojen ja Etelä-Koreasta tulevan tuonnin hintojen vertailuun. Ne pyysivät komissiota ottamaan tämän vääristymän huomioon tässä tutkimuksessa, ainakin tarkasteltaessa vientiä harjoittavan tuottajan tarjoamaa hintasitoumusta.

(129) Komissio katsoi, että sillä ei ole tässä tutkimuksessa riittävästi näyttöä ILO:n yleissopimusten tiettyjen määräysten noudattamatta jättämisestä voidakseen tehdä päätelmiä työvoimakustannusten vääristymisestä. LG Chemin tarjoama sitoumus oli joka tapauksessa hylättävä muista syistä, joten tämän asian arviointi ei ollut tarpeen.

(130) Perusasetuksen 8 artiklan mukaan hintasitoumustarjousten on oltava riittäviä poistamaan polkumyynnin vahingolliset vaikutukset eikä niiden hyväksyminen saa olla epäkäytännöllistä. Komissio arvioi tarjouksen näiden kriteerien mukaisesti ja katsoi jäljempänä esitetyistä yleisistä syistä, että sen hyväksyminen olisi epäkäytännöllistä eikä se poistaisi polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia.

(131) Ensinnäkin tarkasteltavana olevan tuotteen ja ehdotetun indeksoinnin taustalla olevien raaka-aineiden hinta vaihtelee. Tällaisen hintojen vaihtelun vuoksi ei voida taata, että vähimmäistuontihinta riittäisi poistamaan polkumyynnin vahingolliset vaikutukset koko toimenpiteiden voimassaoloajan.

(132) Toiseksi LG Chem vei tutkimusajanjaksolla useita eri tuotelajeja, joiden hinnat vaihtelivat [30–40 prosenttia]. Jos kullekin tarkasteltavana olevan tuotteen tuoteryhmälle määritettäisiin painotettu keskimääräinen vähimmäistuontihinta, joidenkin superabsorboivien polymeerien tuotelajien näin määritetty vähimmäistuontihinta olisi alhaisempi kuin hinta, josta on poistettu polkumyynnin vaikutus, myös kun otetaan huomioon edellä kuvattu hintojen vaihtelu.

(133) Kolmanneksi ehdotetut vähimmäistuontihinnat on indeksoitu kahden tärkeimmän superabsorboivien polymeerien hintakaavassa huomioidun raaka-aineen, propeenin ja kaustisen soodan, perusteella. Indeksoinnissa ei kuitenkaan oteta huomioon muita tärkeitä tekijöitä, kuten energiakustannuksia.

(134) Neljänneksi superabsorboivien polymeerien tuotelajeja ja näiden tuotteiden valvontakoodeja ei ole helppo erottaa toisistaan fyysisessä tarkastuksessa. Tämän vuoksi olisi olemassa suuri riski, että kalliimmat tuotelajit voitaisiin ilmoittaa virheellisesti halvemmiksi tuotelajeiksi. Tämän vuoksi sitoumuksen noudattamisen valvonta olisi vaikeaa ja siten perusasetuksen 8 artiklassa tarkoitetulla tavalla epäkäytännöllistä.

(135) Viidenneksi LG Chemin konsernirakenteeseen kuuluu maailmanlaajuisesti useita etuyhteydessä olevia yrityksiä sekä unionissa että sen ulkopuolella ja se myy lukuisia muita kemikaalituotteita maailmanlaajuisille asiakkaille, joista osa on sijoittautunut unioniin ja osa sen ulkopuolelle. Superabsorboivia polymeerejä myydään usein maailmanlaajuisilla toimitussopimuksilla siten, että maailmanlaajuisesti useilla eri alueilla toimiva asiakas neuvottelee LG Chemin kanssa tuotteiden määristä ja hinnoista kaikkien tähän etuyhteydessä olevien yritysten osalta. Tällaisessa tilanteessa komission olisi mahdotonta valvoa näitä liiketoimia tehokkaasti, koska niitä toteutetaan unionin ulkopuolella, jolloin LG Chem voisi helposti ristiinkompensoida unionissa voimassa olevat hinnat unionin ulkopuolella veloitettavilla hinnoilla, kun on kyse maailmanlaajuisesti toimivista asiakkaista. Pelkästään tämä tekisi tarjouksesta epäkäytännöllisen.

(136) Komissio lähetti hakijalle kirjeen, jossa esitettiin sitoumustarjouksen hylkäämisen syyt. Hakija esitti huomautuksia, jotka asetettiin asianomaisten osapuolten saataville asiakirja-aineistoon.

(137) Huomautuksissaan LG Chem ilmaisi olevansa eri mieltä syistä, joiden vuoksi komissio hylkäsi sen sitoumustarjouksen. LG Chem katsoi, että sen ehdottama indeksointimekanismi pystyy ottamaan huomioon hintavaihtelun ja sillä pystytään varmistamaan, että käyttämällä ehdotettua vähimmäistuontihintaa polkumyyntimarginaali poistuu toimenpiteiden koko keston ajaksi. Eri tuotelajien osalta LG Chem väitti, että tuotelajien hintojen suuri vaihtelu johtuu yhdestä tuotteen valvontakoodista, johon kuuluvien tuotteiden vienti on vähäistä, ja se tarjoutui tarkistamaan tarjoustaan käyttäen perustana kolmea yksinkertaistettua tuotteiden valvontakoodia, joita käytettiin hinnan alittavuutta analysoitaessa. Lisäksi se väitti, että eri tuotelajien välisen ristiinkompensoinnin riskiä ei synny, koska tulliviranomaiset voivat helposti tarkistaa eri ominaisuudet myyntiasiakirjoista ja teknisestä asiakirjasta, jotka LG Chemin on laadittava kullekin lähetykselle. LG Chem väitti myös, että pitkäaikaisiin ja maailmanlaajuisiin toimitussopimuksiin ei liity ristiinkompensoinnin riskiä, ja tämän riskin lieventämiseksi se tarjoutui antamaan tietoja EU:ssa ja sen ulkopuolella toimiville maailmanlaajuisille asiakkaille suuntautuvasta myynnistään.

(138) Komissio myönsi, että ehdotetulla indeksointimenetelmällä pystyttäisiin ottamaan todettu hintavaihtelu huomioon ainakin osittain. Ehdotetut vähimmäistuontihinnat pohjautuivat kuitenkin vain osittain raaka-aineiden hintakaavaan, kun taas loppuosa, joka muodostaa noin 50 prosenttia superabsorboivan polymeerin hinnasta, olisi kiinteä. Lisäksi tämän ja eri tuotelajien osalta huomautetaan, että vaikka sitä tuotteen valvontakoodia, johon kuuluvien tuotteiden vienti on vähäistä, ei otettaisi huomioon, loppujen yhdeksän tuotteen valvontakoodin hintavaihtelu olisi edelleen noin [15–30 prosenttia]. Ristiinkompensoinnin riskin osalta komissio katsoo, että myyntiasiakirjat eivät yksistään poistaisi riskiä siitä, että tuotteita voitaisiin ilmoittaa tullille virheellisesti, koska tulliviranomaisilla ei olisi käytössään muuta tietojen lähdettä kuin nämä tulli-ilmoitukset. Komissio pani merkille LG Chemin tarjouksen antaa tietoja maailmanlaajuisille asiakkailleen suuntautuvasta myynnistään. Komission mielestä tämä ei kuitenkaan lieventäisi ristiinkompensoinnin riskiä, koska komissiolla ei olisi keinoja varmistaa, että sille toimitetaan kaikki asiaankuuluvat tiedot, ja LG Chemin sitoumuksen noudattamisen valvonta olisi erittäin vaikeaa. Tästä syystä väite hylättiin.

(139) Lisäksi LG Chem väitti, että komission esittämät syyt sen hintasitoumustarjouksen hylkäämiselle eivät ole linjassa yleiset päätelmät sisältävässä asiakirjassa esitettyjen seikkojen kanssa. Yritys esitti seuraavat väitteet: i) Komissio totesi, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinta vaihtelee, mutta LG Chemin mielestä tämä toteamus ei ole yhdenmukainen sen väitteen kanssa, että Etelä-Korean tuonti alensi unionin tuotannonalan hintoja. ii) Komissio väitti, että LG Chem vei kymmentä eri tuotelajia, jotka voidaan yksilöidä erillisiksi tuotteiksi eri tekijöiden, kuten rakeiden muodon, huokoisuusasteen, irtotiheyden ja hiukkaskokojakauman, perusteella, mikä on ristiriidassa yleiset päätelmät sisältävän asiakirjan kanssa, jossa komissio käytti hinnan alittavuuden ja vahinkomarginaalin laskennan perustana yksinkertaistettua tuotteen valvontakoodia, jossa otettiin huomioon ainoastaan mahdollinen hajunpoisto-ominaisuus sekä tuotteen käyttötarkoitus (hygieniatuotteisiin/teollisuuskäyttöön tarkoitetut tuotteet). iii) Komissio ei pitänyt yleiset päätelmät sisältävässä asiakirjassa superabsorboivien polymeerien hintakaavaa ja unionin tuottajien kustannuksia tekijöinä, jotka olisivat olleet syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta sen sijaan se otti nämä tekijät huomioon hylätessään LG Chemin esittämän hintasitoumustarjouksen. iv) Komissio otti huomioon pitkäaikaisten ja maailmanlaajuisten toimitussopimusten merkityksen hylätessään LG Chemin hintasitoumustarjouksen, mutta yleiset päätelmät sisältävässä asiakirjassa se ei ottanut tätä tekijää huomioon, erityisesti mitä tulee unionin tuotannonalan vientitulokseen ja Japanista tulevan tuonnin vaikutuksiin.

(140) Nämä väitteet oli hylättävä. Ensinnäkin komissio analysoi jo sitä, että hintoja pidettiin epävakaina eli että hinnat vaihtelevat raaka-aineiden hintojen mukaan. Sillä todettiin olevan vain vähäpätöinen vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen ja hintoihin, kuten 283–288 kappaleessa selitetään, koska Etelä-Koreasta tulleen polkumyyntituonnin vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintoja samassa suhteessa kuin sen tuotantokustannukset kasvoivat (ks. myös 249 kappale). Toiseksi komissio toi esille superabsorboivien polymeerien erilaiset ominaisuudet siltä kannalta, kykenisivätkö tulliviranomaiset erottamaan eri tuotelajit toisistaan ja olisiko ehdotetun sitoumuksen noudattamista mahdollista valvoa. Kuten 182 kappaleessa selitetään, komissio katsoo kuitenkin, että hinnan alittavuuden laskemisessa käytetty yksinkertaistettu tuotteen valvontakoodi on riittävän yksityiskohtainen superabsorboivien polymeerien tärkeimpien ominaisuuksien kustannus- ja hintavaikutusten huomioon ottamiseksi. Kolmas syy liittyy samaan asiaan kuin edellinenkin kohta: maailmanlaajuiset toimitussopimukset katsottiin merkityksellisiksi siksi, että ristiinkompensoinnin riskin vuoksi ne saattaisivat tehdä hintasitoumuksen noudattamisen valvonnasta mahdotonta. Lisäksi komissio analysoi LG Chemin huomautuksia, jotka koskivat maailmanlaajuisten toimitussopimusten vaikutuksia Japanista tulevan tuonnin vaikutuksiin, unionin tuotannonalan vientitulosta ja maailmanlaajuisesti käytäviä hintaneuvotteluja, jo 5.2.3, 5.2.4 ja 5.2.8 kohdassa.

(141) Näistä syistä komissio piti sitoumustarjousta täytäntöönpanokelvottomana ja näin ollen epäkäytännöllisenä perusasetuksen 8 artiklassa tarkoitetulla tavalla ja hylkäsi tarjouksen.

3.4. Vertailu

(142) Komissio vertasi normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

(143) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Normaaliarvoa oikaistiin kuljetuksen, pakkaus- ja luottokustannusten sekä teknisen avun kustannusten huomioon ottamiseksi. Vientihintaa oikaistiin käsittely-, lastaus-, liitännäis-, kuljetus-, vakuutus- ja pakkauskustannusten, tuontimaksujen ja tullinpalautusten, luottokustannusten, pankkikulujen ja teknisen avun kustannusten huomioon ottamiseksi siltä osin kuin ne todettiin kohtuullisiksi ja täsmällisiksi ja niiden tueksi oli esitetty vahvistettua näyttöä.

(144) LG Chem vaati kaupan portaaseen liittyvää oikaisua kotimarkkinamyyntiin. Yritys väitti, että unioniin suuntautuvan vientimyynnin myyntitoimintoja hoitaa etuyhteydessä olevan tuojan LG Chem Europen lisäksi myös LG Chemin pääkonttorin myyntitiimi Korean tasavallassa. Koska komissio oikaisi vientihintaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti etuyhteydessä olevan tuojan myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten huomioon ottamiseksi, sen tulisi myös vähentää kotimarkkinahinnasta myyntikustannukset, joita Korean tasavallassa toimivalle myyntitiimille aiheutuu sen hoitamasta kotimarkkinamyynnistä.

(145) Tämä väite oli hylättävä. Ensinnäkin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisen oikaisun tarkoituksena on muodostaa luotettava vientihinta, johon viejämaan viejän ja unionissa toimivan etuyhteydessä olevan tuojan välinen suhde ei vaikuta. Oikaistaviin kustannuksiin kuuluvat kaikki sellaiset tuonnin ja jälleenmyynnin väliset kustannukset (sekä voittomarginaali), jotka ovat tavallisesti tuojan vastuulla. LG Chem ei ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että 2 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä vientihinnan muodostamisessa olisi tehty muita kuin kyseisessä säännöksessä vaadittuja oikaisuja. Se, että normaaliarvo ja vientihinta määritetään erilaisilla menetelmillä, ei sellaisenaan ole tekijä, joka vaikuttaisi hintojen vertailukelpoisuuteen ja joka olisi otettava huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisen oikaisun muodossa. LG Chem ei ole esittänyt näyttöä siitä, että 143 kappaleessa esitetyt 2 artiklan 10 kohdan mukaiset oikaisut eivät olisi riittäviä vientihinnan ja normaaliarvon välisen tasapuolisen vertailun tekemiseksi tai että se olisi myynyt tuotetta kotimarkkinoilla erityyppisille asiakkaille kuin unionin markkinoilla.

3.5. Polkumyyntimarginaali

(146) Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

(147) Tällä perusteella lopullinen painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta (kuljetus, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla tullaamattomana – on ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta 13,4 prosenttia.

(148) Kaikkien muiden Korean tasavallassa sijaitsevien vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen.

(149) Koska Korean tasavallassa oli kaksi muuta tuottajaa, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, komissio katsoi, että yhteistyö oli vähäistä. Sen vuoksi komissio katsoi aiheelliseksi asettaa jäännöspolkumyyntimarginaali edustavan tuotelajin korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.

(150) Lopulliset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat: Yritys Lopullinen polkumyyntimarginaali LG Chem. Ltd. 13,4 % Kaikki muut yritykset 18,8 %

4. VAHINKO

4.1. Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(151) Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti viisi tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

(152) Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 346 590 tonnia. Komissio määritti tämän luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen perusteella, kuten otokseen valittujen unionin tuottajien polkumyyntikyselyihin antamien vastausten sekä otoksen ulkopuolisen unionin tuottajan makrokyselyyn antaman vastauksen perusteella. Näitä tietoja verrattiin valituksessa esitettyihin lukuihin luotettavuuden ja kattavuuden varmistamiseksi. Kuten 41 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen kahden unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli yli 50 prosenttia.

4.2. Unionin markkinoiden määrittäminen

(153) Komissio totesi, että unionin tuottajien koko tuotanto oli tarkoitettu vapaille markkinoille, joten se kilpaili suoraan asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kanssa. Tämän perusteella komissio tarkasteli perusteellisesti kaikkia unionin tuotannonalaan liittyviä taloudellisia indikaattoreita.

4.3. Unionin kulutus

(154) Komissio määritti unionin kulutuksen otokseen valittujen unionin tuottajien polkumyyntikyselyyn antamien vastausten, makrokyselyyn annettujen vastausten sekä Eurostatin tietoihin perustuvan tuonnin perusteella.

(155) Unionin kulutus kehittyi seuraavasti: Taulukko 1 Unionin kulutus (tonnia) 2017 2018 2019 Tutkimusajanjakso Unionin kulutus yhteensä [630 000 – 665 000 ] [630 000 – 665 000 ] [630 000 – 665 000 ] [630 000 – 665 000 ] Indeksi 100 100 100 100 Lähde: otokseen valitut ja otoksen ulkopuoliset unionin tuottajat sekä Eurostat.

(156) Kokonaiskulutus vapailla markkinoilla pysyi tarkastelujaksolla vakaana – vaihtelu oli selkeästi alle yhden prosentin, eli se oli hyvin vähäistä.

4.4. Tuonti asianomaisesta maasta

4.4.1. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(157) Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietokannasta poimittujen CN-koodikohtaisten (11) tietojen perusteella. Näihin tietoihin tehtiin oikaisuja valituksessa esitettyjen TRASS-järjestelmästä peräisin olevien tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin suodattamiseksi. Oikaisu oli tarpeen, koska Eurostatin CN-koodikohtaiset tiedot kattoivat myös muita tuotteita, jolloin pelkästään näiden tietojen käyttäminen olisi vääristänyt sekä määriä että hintoja. Yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut oikaisua. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertaamalla asianomaisesta maasta tulevaa tuontimäärää taulukossa 2 esitettyyn unionin kokonaiskulutuksen määrään.

(158) LG Chem pyysi lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen julkistamaan lisäksi tuontimäärien ja tuonnin arvojen määrittämisessä käytetyt menetelmät sekä TRASS-järjestelmästä poimitut yksityiskohtaiset tiedot. Komissio antoi jäljempänä esitetyt lisätiedot.

(159) Kuten valituksen 18 kohdassa selitetään, CN-koodi 3906 90 90 ei käsitä yksinomaan superabsorboivia polymeerejä. Valituksen tekijä on toimittanut TRASS-järjestelmän tietojen perusteella arvion siitä, kuinka suuri osa kaikista CN-koodilla 3906 90 90 ilmoitetuista määristä on superabsorboivia polymeerejä. Kuten valituksen liitteen 5-1 (”Superabsorboivien polymeerien tuonti EU:hun”) avoimesta versiosta käy ilmi, EU:hun suuntautuneen superabsorboivien polymeerien viennin määrä oli tarkastelujaksolla 84 prosenttia CN-koodilla 3906 90 90 ilmoitetusta kokonaistuonnista. Liitteessä todetaan lisäksi, että valituksen tekijä käytti näitä tietoja oikaistakseen Eurostatin tietoja.

(160) Komissio käytti samaa menetelmää kuin valituksen tekijä, ja tämä katsottiin asianmukaiseksi eikä sitä vastustettu, kuten yleiset päätelmät sisältävän asiakirjan 119 kappaleessa mainitaan.

(161) Komissio selvensi lisäksi, että TRASS-tietokannassa tuotteet voidaan lisäksi valita tuotteen nimen perusteella. Näin ollen TRASS-järjestelmän tiedot Etelä-Koreasta EU:hun suuntautuneen, HS-koodilla 3906 90 90 ilmoitetun viennin määristä ja arvoista suodatettiin siten, että tuloksena saatiin ainoastaan superabsorboivia polymeerejä tarkoittavien tuotenimien tiedot. Tällä tavoin saatiin 15 tuotteen tiedot.

(162) TRASS-järjestelmästä on kuitenkin mahdollista poimia tietoja vain, jos saatavilla on vähintään kolmen yrityksen tiedot. Vuoden 2018 osalta näin ei kuitenkaan ollut. Koska TRASS-järjestelmän mukaisen superabsorboivien polymeerien viennin suhde Eurostatin mukaiseen, CN-koodilla 3906 90 90 tapahtuneeseen tuontiin oli muina vuosina vakaa, komissio laski vuoden 2018 arvon muiden vuosien suhdeluvun keskiarvon perusteella.

(163) Laskelman perustana olevat TRASS-järjestelmän tiedot ovat tekijänoikeussuojan alaisia, joten komissio ei voi julkistaa niitä, mutta ne ovat saatavilla maksullisina.

(164) Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 2 Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus 2017 2018 2019 Tutkimusajanjakso Tuonti asianomaisesta maasta (tonnia) 83 499 94 343 114 896 110 903 Indeksi 100 113 138 133 Markkinaosuus [12 –14 %] [13 –15 %] [16 –18 %] [16 –18 %] Indeksi 100 114 138 133 Lähde: Eurostat ja TRASS-järjestelmä.

(165) Tuonti Korean tasavallasta kasvoi tarkastelujaksolla noin 83 500 tonnista noin 110 900 tonniin, mikä tarkoittaa kaikkiaan 33 prosentin kasvua vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä. Tuonti kasvoi huomattavasti enemmän kuin kulutus.

(166) Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä kasvoi jyrkimmin vuosien 2018 ja 2019 välillä, 22 prosenttia, minkä jälkeen se väheni 3,5 prosenttia vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä.

(167) Tämän seurauksena Etelä-Koreasta tuotujen tuotteiden markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla [12–14 prosentista] [16–18 prosenttiin], mikä tarkoittaa 33 prosentin kasvua vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson välillä. On huomattava, että sekä Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä että sen markkinaosuus kasvoivat yleisesti ottaen jyrkästi tarkastelujaksolla.

4.4.2. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

(168) Komissio määritti tuontihinnat Eurostatin tietojen perusteella käyttäen 157 kappaleessa mainittua Taric-koodia ja oikaisten hintoja TRASS-järjestelmästä poimittujen tietojen perusteella, kuten 157–162 kappaleessa selostetaan.

(169) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen LG Chem huomautti, että Eurostatin tietojen mukaiset hinnat olivat CIF-hintoja. Komissio otti tämän huomioon ja muunsi TRASS-tietokannasta peräisin olevat FOB-tuontihinnat CIF-hinnoiksi LG Chemin toimittamiin todennettuihin tietoihin perustuvan FOB-/CIF-hintojen suhdeluvun perusteella. Oikaistut luvut esitetään jäljempänä taulukossa 3.

(170) Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti: Taulukko 3 Tuontihinnat (euroa/tonni) 2017 2018 2019 Tutkimusajanjakso Tuontihinta 1 191 1 252 1 169 1 074 Indeksi 100 105 98 90 Lähde: Valituksessa esitetyt tiedot, jotka on poimittu TRASS-järjestelmästä.

(171) Keskimääräiset tuontihinnat Korean tasavallasta laskivat tarkastelujaksolla kymmenen prosenttia, 1 191 eurosta/tonni 1 074 euroon/tonni. Hinnat olivat tarkastelujaksolla merkittävästi alempia kuin otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihinnat ja tuotantokustannukset, kuten taulukosta 7 käy ilmi.

(172) Tuonnin hintojen alittavuus vahvistettiin asianomaisen maan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tietojen ja unionin tuotannonalan toimittamien kotimarkkinamyyntiä koskevien tietojen perusteella tutkimusajanjakson osalta. Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia: — otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; — vastaavat Etelä-Korean yhteistyössä toimineen tuottajan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

(173) Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Hinnan alittavuuden painotetuksi keskiarvoksi vahvistettiin 14,7 prosenttia.

(174) LG Chem väitti lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että sille ei ollut toimitettu lopullisten päätelmien liitteessä 3b sen omia yksityiskohtaisia tietoja ja että luottamuksellisten tietojen vaihteluvälit eivät olleet riittävän tarkat. Komissio otti LG Chemin huomautukset huomioon ja toimitti sille sen omat luottamukselliset tiedot sekä kavensi vaihteluvälejä. Nämä muutokset annettiin LG Chemille ja unionin tuotannonalalle tiedoksi osana 8 päivänä helmikuuta 2022 toimitettuja arkaluonteisia lisätietoja.

(175) LG Chem vaati myös julkistamaan PCN-kohtaiset tiedot. Perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti komissio ei kuitenkaan voinut paljastaa pyydettyjä tuotelajikohtaisia tietoja. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa unionin tuottajia oli vain kaksi ja tuotteen valvontakoodeja kolme. Sen vuoksi näin yksityiskohtaisten tietojen julkistaminen mahdollistaisi sen, että niiden avulla tai yhdistämällä niihin markkinatietoja voitaisiin päätellä yksittäisten unionin tuottajien luottamuksellisia myynti- tai tuotantotietoja. LG Chem toisti väitteensä täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

(176) Komissio ei voi paljastaa ainoastaan kahdelta yritykseltä kerättyjä yksityiskohtaisia tietoja, koska tämä aiheuttaisi riskin siitä, että muut asianomaiset osapuolet voisivat päätellä yksittäisten tuottajien luottamuksellisia tietoja markkinatietojen avulla. Tämä on objektiivinen riski, joka on olemassa kaikilla sellaisilla markkinoilla, joilla toimivia tai joilla toimivia komission tutkimukseen osallistuvia tiedossa olevia tuottajia on vain muutama. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

(177) LG Chem väitti myös, että hinnan ja viitehinnan alittavuuden määrittämiseksi käytetyt luvut eivät perustu tutkimuksen asiakirja-aineistossa esitettyihin tietoihin ja että tämä ristiriita olisi selitettävä. Tarkemmin sanottuna LG Chem totesi, että liitteessä 3b esitetty viennin CIF-arvo EU:n rajalla, LG Chemille ilmoitetut yksityiskohtaiset hinnan alittavuutta ja vahinkoa koskevat laskelmat sekä EUSALUR- ja RLSALUR-taulukoissa ilmoitetut LG Chemin myyntiluvut eivät olleet yrityksen mielestä täysin yhdenmukaisia. Lisäksi LG Chem väitti, että lopullisten päätelmien liitteessä 2.1 Etelä-Korean woneina ilmoitettu viennin CIF-arvo EU:n rajalla olisi euroiksi muutettuna eri suuruinen kuin liitteessä 3b käytetty arvo.

(178) Komissio selvensi, että muuntaessaan Etelä-Korean woneina ilmoitetun määrän euroiksi se muunsi kunkin liiketoimen CIF-arvot käyttäen EKP:n kyseisen kuukauden kuukausittaista valuuttakurssia, kun taas LG Chem mainitsi huomautuksissaan käyttäneensä EKP:n vuotuista valuuttakurssia. Koska määrät vaihtelivat kuukausittain, myös LG Chemin vuotuisen kurssin perusteella muuntamat arvot olivat välttämättä erilaisia. Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan hinnan ja viitehinnan alittavuuden määrittämisessä käytetyt luvut olivat ristiriidassa asiakirja-aineistossa esitettyjen tietojen kanssa.

(179) LG Chem väitti myös, että komissio ei selittänyt, miten se muodosti laskennallisen CIF-arvon, jota käytettiin hinnan alittavuuden määrittämiseksi.

(180) Komissio selvensi, että LG Chem Europen kautta tapahtuneen myynnin CIF-hinta muodostettiin vähentämällä laskun nettomäärästä myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, voitto (joka määritettiin edellä 118–125 kappaleessa selitetyllä tavalla) sekä kaikki tuonnin jälkeen aiheutuneet kustannukset. Lisäksi – toisin kuin LG Chem väittää – lopullisten päätelmien liitteessä 3a selitetään, miten tuonnin jälkeisistä kustannuksista johtuvat oikaisut tehtiin CIF-hintaa muodostettaessa. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

(181) LG Chem väitti myös, että tuotteen valvontakoodi, jota komissio käytti vertaillessaan LG Chemin tuontihintoja otokseen valittujen unionin tuottajien hintoihin, oli liian yksinkertainen eikä siinä otettu huomioon kaikkia LG Chemin 28 päivänä huhtikuuta 2021 toimittamissa huomautuksissa mainittuja ominaisuuksia eli raaka-ainetta, muotoa, CRC-arvoa, hajunpoisto-ominaisuutta, vaahtomaista koostumusta, paakkuuntumista ja värjäytymistä estäviä ominaisuuksia sekä käyttötarkoitusta. Sen mukaan erityisesti CRC-arvon erot saattaisivat jo yksistään selittää 14,7 prosentin suuruisen hinnan alittavuuden marginaalin.

(182) Komissio viittaa tässä yhteydessä 2.3.5 kohtaan, jossa osoitetaan, että komissio keräsi yksityiskohtaiset tiedot voidakseen analysoida LG Chemin ehdottamien eri ominaisuuksien, myös CRC-arvon, kustannus- ja hintavaikutukset. Nämä tiedot sekä käyttäjiltä kerätyt todennetut tiedot eivät kuitenkaan vahvistaneet tuotteen ominaisuuksien väitettyjä vaikutuksia kustannuksiin ja hintaan, lukuun ottamatta ominaisuuksia, jotka komissio otti vertailussa huomioon. Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan sen olisi pitänyt käyttää yksityiskohtaisempaa tuotteen valvontakoodia.

(183) Lisäksi LG Chem väitti, että komissio teki ilmeisen arviointivirheen oikaistessaan hinnan alittavuuden määrittämiseksi LG Chem Europen tosiasiallisesti veloittamaa hintaa ottamalla huomioon teoreettiset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voiton ja että tämä oikaisu on ristiriidassa perusasetuksen 3 artiklan 2 ja 3 kohdan kanssa, koska kuten asiassa Jindal Saw ja Jindal Saw Italia v. komissio annetussa tuomiossa (12) todetaan, määritettäessä hinnan alittavuutta hintoja on verrattava samassa kaupan portaassa. Unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut asiassa Hansol Paper v. komissio antamassaan tuomiossa (13), että hinnan alittavuuden määrittämisen yhteydessä asiakkaan ostopäätökseen vaikuttavana tekijänä ovat yrityksen ja asiakkaiden välillä neuvotellut hinnat eivätkä välivaiheessa määritetyt hinnat.

(184) Tämä väite oli hylättävä. Ensinnäkin perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa viitataan polkumyynnillä tapahtuneen, unionin tuotannonalalle mahdollisesti vahinkoa aiheuttavan tuonnin vaikutukseen, ei yrityksen (etuyhteydessä olevan tuojan) jälleenmyyntihintaan, jonka se veloittaa unionissa toiselta asiakkaalta.

(185) Toiseksi hinnan alittavuuden marginaalien osalta perusasetuksessa ei säädetä mistään tietystä menetelmästä. Näin ollen komissiolla on tietty harkintavalta vahinkoa aiheuttavan tekijän arvioinnissa. Harkintavaltaa rajoittaa tarve perustaa päätelmät selkeään näyttöön ja tehdä puolueeton tarkastelu, kuten perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa edellytetään.

(186) Hinnan (etenkin vientihinnan) alittavuuden marginaaleja koskevissa laskelmissa huomioon otettavien tekijöiden osalta komission on yksilöitävä ensimmäinen vaihe, jossa kilpailua esiintyy (tai saattaa esiintyä) unionin tuotannonalan kanssa unionin markkinoilla. Käytännössä kyseeseen tulee ensimmäisen etuyhteydettömän tuojan ostohinta, koska kyseisellä yrityksellä on periaatteessa mahdollisuus hankkia tuote joko unionin tuotannonalalta tai ulkomaisilta asiakkailta. Etuyhteydessä olevien tuojien jälleenmyyntihinnat eivät sitä vastoin kuvasta vaihetta, jossa todellinen kilpailu tapahtuu. Kyseessä on vaihe, jossa viejän vakiintunut myyntirakenne yrittää vasta löytää asiakkaat mutta jossa tuontipäätös on jo tehty. Kun vientiä harjoittava tuottaja on perustanut siihen etuyhteydessä olevien yritysten järjestelmän unioniin, se on jo päättänyt, että kauppatavarat hankitaan ulkomailta. Näin ollen vertailukohdan olisi oltava heti sen jälkeen, kun tavara ylittää unionin rajan, eikä jakeluketjun myöhemmässä vaiheessa, esimerkiksi kun tavara myydään loppukäyttäjälle.

(187) Näin varmistetaan johdonmukaisuus myös sellaisissa tapauksissa, joissa vientiä harjoittava tuottaja myy tavarat suoraan etuyhteydettömälle asiakkaalle (joko tuojalle tai loppukäyttäjälle), koska tällöin ei lähtökohtaisesti käytettäisi jälleenmyyntihintoja. Erilainen lähestymistapa johtaisi vientiä harjoittavien tuottajien väliseen syrjintään pelkästään niiden käyttämän myyntikanavan perusteella.

(188) Tällaisessa tapauksessa tuontihintaa ei voida hyväksyä sellaisenaan, koska vientiä harjoittava tuottaja ja tuoja ovat etuyhteydessä. Jotta voidaan vahvistaa luotettava markkinaehtoinen tuontihinta, tämä hinta on näin ollen muodostettava laskennallisesti käyttämällä lähtökohtana etuyhteydessä olevan tuojan jälleenmyyntihintaa. Tätä hinnan muodostamista varten perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan säännöt vientihinnan muodostamisesta ovat asiaankuuluvia, samoin kuin vientihinnan määrittämisessä polkumyyntiä varten. Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan soveltamisen ansiosta saadaan hinta, joka on täysin verrattavissa CIF-hintaan (unionin rajalla), jota käytetään tarkasteltaessa etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvaa myyntiä.

(189) Komissio totesi myös, että yleinen tuomioistuin on hyväksynyt tämän lähestymistavan asiassa Severstal v. komissio antamassaan tuomiossa (14).

(190) LG Chem ei myöskään toimittanut mitään näyttöä siitä, että jakelijoille ja suoraan käyttäjille myytyjen samankaltaisten tuotelajien hinnoissa olisi järjestelmällisiä eroja. Komissio ei myöskään löytänyt näyttöä siitä, että unionin tuotannonala veloittaisi eri hinnan jakelijoilta ja käyttäjiltä.

4.4.3. Hinnan alittavuuden kieltäminen vuoden 2018 osalta hintojen nousuun vedoten

(191) LG Chem väitti vuonna 2018 ilmenneiden hintojen alenemisvaikutusten osalta, että sekä Etelä-Koreasta tulevan tuonnin että unionin tuotannonalan hinnat nousivat vuoden 2017 tasoihin verrattuna. Tällä perusteella väitettiin, että hinnan alittavuutta ei ole voinut ilmetä.

(192) Tuontihintojen kehitystä suhteessa unionin tuotannonalan hintoihin analysoidaan kuitenkin koko tarkastelujakson osalta eli vuoden 2017 ja tutkimusajanjakson väliseltä ajalta. Siinä missä hintakehitystä arvioidaan koko tarkastelujakson osalta, hinnan alittavuutta koskevat laskelmat tehdään kuitenkin vain tutkimusajanjakson (vuoden 2020) osalta. Sen vuoksi Etelä-Korean tuonnin hintojen ja unionin tuotannonalan hintojen nousu vuonna 2018 vuoden 2017 tasoon verrattuna ei ole tässä tapauksessa merkityksellinen tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden laskemisen kannalta. Lisäksi se tosiasia, että hinnat nousivat, ei yksistään ole riittävä osoittamaan, etteivätkö Etelä-Korean tuonnin hinnat alittaneet unionin tuotannonalan hintoja tarkastelujakson aikana, koska tällainen päätelmä voidaan muodostaa vain vertailemalla yksityiskohtaisesti tosiasiallista vientihintaa ja EU:n hintoja.

(193) Hinnan alittavuuden marginaalilla tarkoitetaan määritelmän mukaan määrää, jolla asianomaisesta maasta tulevan tuonnin tosiasiallinen hinta alittaa unionin tuotannonalan tosiasiallisen hinnan. Näiden hintojen ero – tarvittavien oikaisujen jälkeen – ilmaistaan prosentteina unionin tuotannonalan hinnasta.

(194) Etelä-Korean tuonnin keskimääräinen hinta oli myös vuonna 2018 alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat. Näin ollen tilastot viittaavat siihen, että hintojen alittavuutta ilmeni myös vuonna 2018, vaikka sekä Etelä-Korean että unionin tuotannonalan hinnat nousivat kyseisenä aikana.

(195) Näin ollen tämä väite hylättiin.

(196) LG Chem väitti lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ettei se koskaan väittänyt, että vuonna 2018 ei voinut ilmetä hinnan alittavuutta. LG Chemin väitteen tulkintatavan väitettiin loukanneen LG Chemin oikeutta hyvään hallintoon.

(197) Komissio otti huomioon LG Chemin selvennyksen, ettei tämän tarkoituksena ollut esittää edellä mainittua väitettä. Koska LG Chem ei viitannut mihinkään väitteeseen, jonka komissio olisi jättänyt käsittelemättä, komissio ei katsonut rikkoneensa oikeutta hyvään hallintoon.

4.5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.5.1. Yleiset huomautukset

(198) Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

(199) Kuten 41 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

(200) Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit niin otokseen valittujen kuin otoksen ulkopuolisten tuottajien antamien tietojen perusteella, jotka ristiintarkastettiin valituksessa esitettyjen tietojen kanssa. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

(201) Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Asianomaiset osapuolet toivat lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esiin joitakin valituksen ja päätelmien välillä olevia eroja tuotantoa ja myyntiä koskevissa makroindikaattoreissa. Analysoituaan huomautukset komissio hyväksyi nämä väitteet ja korjasi kyseiset luvut. Tämän seurauksena komissio päivitti makrotaloudellisia lukuja sisällyttämällä niihin yhden yrityksen tiedot. Tästä syystä absoluuttiset arvot esitettiin luottamuksellisuuden varmistamiseksi vaihteluväleinä.

(202) Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.5.2. Makrotaloudelliset indikaattorit

4.5.2.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(203) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 4 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2017 2018 2019 Tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (tonnia) [525 000 – 560 000 ] [530 000 – 565 000 ] [540 000 – 575 000 ] [520 000 –555 000 ] Indeksi 100 102 105 98 Tuotantokapasiteetti (tonnia) [540 000 – 580 000 ] [600 000 – 640 000 ] [650 000 – 690 000 ] [650 000 – 690 000 ] Indeksi 100 109 117 117 Kapasiteetin käyttöaste [93 –95 %] [88 –90 %] [84 –86 %] [78 –80 %] Indeksi 100 94 90 83 Lähde: otokseen valitut ja otoksen ulkopuoliset unionin tuottajat.

(204) Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi viisi prosenttiyksikköä vuosien 2017 ja 2019 välillä ja supistui sitten seitsemän prosenttiyksikköä vuoden 2019 ja tutkimusajanjakson välillä. Kaikkiaan tuotantomäärä supistui tarkastelujaksolla kaksi prosenttia.

(205) Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla tasaisesti: vuodesta 2017 vuoteen 2019 se kasvoi [540 000–580 000 tonnista] [650 000–690 000 tonniin] ja pysyi sitten tutkimusajanjaksolla vuoden 2019 tasolla, eli kaikkiaan kapasiteetti kasvoi 17 prosenttia. Superabsorboivia polymeerejä tuottavan unionin tuotannonalan kapasiteetin kasvu johtui yhden unionin tuottajan tarkastelujakson aikana tekemästä merkittävästä investoinnista.

(206) Kuten edellä olevasta taulukosta 4 käy ilmi, vaikka unionin tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla merkittävästi, unionin kapasiteetin käyttöaste heikkeni niin ikään merkittävästi: kun kapasiteetin käyttöaste vuonna 2017 oli [93–95 prosenttia], oli se tutkimusajanjaksolla [78–80 prosenttia]. Tämän suuntauksen seurauksena unionin kapasiteetin käyttöaste