Neuvoston asetus (EY) N:o 2962/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Jugoslaviasta (Serbiaa ja Montenegroa lukuunottamatta) ja Romaniasta ja vastaavasti Turkista ja Venezuelasta peräisin olevien eräiden rautaa tai seostamatonta terästä olevien hitsaamalla saumattujen putkien tuonnissa annettujen asetusten (ETY) N:o 868/90 ja (ETY) N:o 898/91 kumoamisesta



Virallinen lehti nro L 308 , 21/12/1995 s. 0065 - 0074



NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2962/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Jugoslaviasta (Serbiaa ja Montenegroa lukuunottamatta) ja Romaniasta ja vastaavasti Turkista ja Venezuelasta peräisin olevien eräiden rautaa tai seostamatonta terästä olevien hitsaamalla saumattujen putkien tuonnissa annettujen asetusten (ETY) N:o 868/90 ja (ETY) N:o 898/91 kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3283/94 (1) ja erityisesti sen 23 artiklan, ottaa huomioon polkumyynnillä tai vientituella muista kuin Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä heinäkuuta 1988 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2423/88 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan, ottaa huomioon komission neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan sen tekemän ehdotuksen, sekä katsoo, että A. AIKAISEMMAT TUTKIMUKSET 1. Romania ja entinen Jugoslavia (1) Asetuksella (ETY) N:o 868/90 (3) neuvosto otti käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Jugoslaviasta ja Romaniasta peräisin olevien eräiden rautaa tai saostamatonta terästä olevien hitsaamalla saumattujen putkien tuonnissa. (2) Päätöksellä 90/166/ETY (4) komissio hyväksyi Romanian entisen valtion tuonti- ja vientikauppamonopolin sekä jugoslavialaisen tuottajan antaman hintasitoumuksen. 2. Turkki ja Venezuela (3) Asetuksella (EY) N:o 898/91 (5) neuvosto otti käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Turkista ja Venezuelasta peräisin olevien eräiden rautaa tai saostamatonta terästä olevien hitsaamalla saumattujen putkien tuonnissa. (4) Asetuksella (ETY) N:o 3617/90 (6) komissio hyväksyi turkkilaisten ja venezuelalaisten tuottajien ja viejien antamat hintasitoumukset. B. MENEILLÄÄN OLEVA UUDELLEENTARKASTELU 1. Romaniaa koskeva uudelleentarkastelupyyntö (5) Uudelleentarkastelupyynnön teki romanialainen tuottaja S. C. TEPRO S. A. polkumyynnillä Romaniasta tapahtuneen tuonnin markkinaolosuhteiden muuttumisen perusteella. Tuottaja väitti pyynnössään, että suunnitelmatalous oli lopetettu, ja tärkeät taloudelliset uudistukset olivat käynnistyneet. Tuottaja väitti lisäksi, että valtion tuonti- ja vientikaupan entisen monopolijärjestön sitoumuksen hyväksyminen syrji kaikkia romanialaisia kyseisen tuotteen tuottajia, koska sitoumuksen hyväksyminen merkitsi entisen valtion monopolin tunnustamista ainoaksi yhteisöön vieväksi viejäksi, ja kun jäljelle jääneet polkumyyntitullit rasittavat toimenpiteiden voimaantulon jälkeen markkinoille tulleita riippumattomia yrityksiä. Tuottaja väitti lopuksi, että yhteisöön tuotujen tuotteiden hinnat eivät ylittäneet kotimarkkinoilla maksettavia hintoja, ja että polkumyynti oli loppunut. Olosuhteita pidettiin riittävinä kyseisen Romaniasta peräisin olevan tuotteen tuontia koskevan uudelleentarkastelun aloittamiseksi. 2. Uudelleentarkastelun laajentaminen entiseen Jugoslaviaan (Serbiaa ja Montenegroa lukuunottamatta) (6) Ottaen huomioon myös entisessä Jugoslaviassa tapahtuneet maan hajoamisesta johtuvat perusteelliset muutokset ja ottaen huomioon, että kyseisen tuotteen tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön siellä samanaikaisesti kuin Romaniassa, komission aloitteesta tapahtuvaa uudelleentarkastelua myös entisen Jugoslavian tasavaltojen kohdalla pidettiin aiheellisena. (7) Uudelleentarkastelua ei voitu kuitenkaan perustella Serbian ja Montenegron kohdalla, joihin yhteisö on katkaissut kauppasuhteet, ja joita koskeva kauppasaarto on parhaillaan voimassa. Koska kyseisen tuotteen näistä kahdesta maasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden uudelleentarkastelupyyntöä ei ole esitetty, asianmukaisen lopullisen polkumyyntitullin voimassaolo lakkaa 8 päivänä huhtikuuta 1995 (7). 3. Uudelleentarkastelun laajentaminen Turkkiin ja Venezuelaan (8) Koska Turkista ja Venezuelasta tuodut tuotteet ovat samankaltaisia kuin tuotteet, joiden Romaniaa ja entistä Jugoslaviaa koskevien toimenpiteiden uudelleentarkastelu katsottiin aiheelliseksi, uudelleentarkastelu päätettiin ulottaa tehokkuuden ja moitteettoman hallinnon periaatteen mukaisesti koskemaan myös Turkista ja Venezuelasta peräisin olevien hitsaamalla saumattujen putkien tuontia koskevia polkumyyntitoimenpiteitä. 4. Tutkimuksen aloittaminen (9) Edellä esitetyn perusteella ja neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen aloitettiin asetuksen (ETY) N:o 2423/88, jäljempänä "perusasetus", 14 artiklan mukaisesti Romaniasta, entisestä Jugoslaviasta (Serbiaa ja Montenegroa lukuunottamatta), Turkista ja Venezuelasta peräisin olevien eräiden rautaa tai saostamatonta terästä olevien hitsaamalla saumattujen putkien tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden uudelleentarkastelu. Uudelleentarkastelun aloittamisesta ilmoitettiin virallisesti joulukuuta 1993 (8). 5. Tutkimus (10) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta tuottajille, niille viejille, joita asian tiedettiin koskevan, edeltävissä tutkimuksissa komission kanssa yhteistyössä toimineille tuojille sekä viejämaiden ja valituksen tekijöiden edustajille ja antoi asianomaisille osapuolille tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista. Useat asianomaiset osapuolet esittivät kirjalliset kannanottonsa ja tulivat suullisesti kuulluiksi. (11) Komissio lähetti kyselylomakkeet osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai yksityiskohtaista tietoa seuraavilta: Yhteisön tuottajat: - British Steel plc., Corby, Yhdistynyt kuningaskunta - Hoogovens Buizen BV, Oosterhout, Alankomaat - Mannesmannröhren-Werke AG, Mülheim an der Ruhr, Saksa - Perfil en Frío S.A., Pamplona, Espanja - Profil Arbed S.A., Differdange, Luxemburg - Siderúrgica Aristrain Madrid S.L., Madrid, Espanja - Tubeurop France, Paris la Défence, Ranska - Tubi Dalmine Ilva s.r.l., Genova, Italia Tuottajat/viejät: Romania - Metalexportimport S.A., Bukarest - S.C. Tepro S.A., Iasi Kroatia - Zeljezara Sisak "FEMARK" Entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia - FZC 11. Oktomvri, Kumanovo Turkki - Borusan Birlesik Boru Fabrikalari AS, Istanbul - Borusan Ihracat Ithalat ve Dagitim AS, Istanbul - Bosas Boru ve Profi Sanayi AS, Trabzon - Cayirova Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul - Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AS, Kayseri - Mannesmann-Sümerbank Boru Indüstrisi T.A.S., Izmir - Yücel Boru Ihracat Ithalat ve Pazarlama A.S., Istanbul - Yücel Boru ve Profil Indüstrisi AS, Istanbul Venezuela - C.A. Conduven, Caracas, Venezuela (12) Kukaan viejistä, joihin komissio oli ollut yhteydessä (katso johdanto-osan 10 kohta), ei vastannut komission meneillään olevan uudelleentarkastelun aikana lähettämiin kyselylomakkeisiin, ja kukaan uusi tuoja ei ilmoittautunut komissiolle menettelyn aloittamisilmoituksen julkaisemisen jälkeen. (13) Komissio suoritti tutkimuksia kaikkien yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien toimitiloissa, Profil Arbed S.A.:ta ja kaikkia romanialaisia ja turkkilaisia tuojia/viejiä lukuunottamatta. (14) Osapuolille ilmoitettiin pyynnöstä olennaiset tosiseikat ja perustelut, joiden perusteella aiottiin suositella voimassaolevien toimenpiteiden kumoamista. Osapuolille annettiin myös kohtuullinen aika valituksen tekemiseksi ilmoituksen jälkeen. (15) Polkumyyntitutkimukset koskivat 1 päivän tammikuuta 1993 ja 30 päivän marraskuuta 1993 välistä aikaa (tutkimusajanjakso). C. TUTKIMUKSEN KOHTEENA OLEVA JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tuotteen kuvaus (16) Tarkasteltavat tuotteet ovat eräitä hitsaamalla saumattuja, raudasta tai saostamattomasta teräksestä valmistettuja, kierteitettyjä tai kierteitettäviä, sinkillä pinnoitettuja tai pinnoittamattomia, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia, ulkoläpimitaltaan enintään 168,3 mm putkia, jotka kuuluvat CN-koodeihin 7306 30 51, 7306 30 59, ex 7306 30 71 ja ex 7306 30 78. 2. Samankaltainen tuote (17) Yhteisössä, Romaniassa, entisessä Jugoslaviassa (Serbiaa ja Montenegroa lukuunottamatta), Turkissa ja Venezuelassa tuotetut kyseiset tuotteet ovat fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoitukseltaan hyvin samankaltaisia ja kilpailevia tuotteita, ja ovat siten samankaltaisia tuotteita perusasetuksen 2 artiklan 12 kohdan mukaisesti. D. POLKUMYYNTI 1. Entinen Jugoslavia a) Bosnia ja Hertsegovina sekä Slovenia (18) Johdanto-osan 45 ja 77 kohdan perusteella yhteisön teollisuudelle vahinkoa tai vahingon uudelleen alkamisen uhkaa aiheuttavia tekijöitä ei havaittu, minkä vuoksi Bosniaa ja Hertsegovinaa sekä Sloveniaa koskevia polkumyyntimääräyksiä ei tehty. b) Kroatia Normaaliarvo (19) Normaaliarvo määritettiin samankaltaisesta tuotteesta tavanomaisessa ja yhteisön kokonaisvientimäärään nähden määrällisesti riittävässä kaupankäynnissä Kroatian kotimarkkinoilla tutkimusjakson aikana maksettujen hintojen perusteella. Tutkimusjakson aikana vallinneen korkean inflaation perusteella normaaliarvoa on mukautettu kuukausittain. Vientihinnat (20) Vientihinnat määritettiin kyseisestä tuotteesta maksettujen tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella yhteisön riippumattomille ostajille suuntautuneessa viennissä. Vertailu (21) Normaaliarvoa on verrattu vientihintoihin liiketoimi liiketoimelta vapaasti tehtaalla -vaiheessa ja samalla kaupan tasolla. Luottokustannuksia ja tuontimaksuja koskevia mukautuksia on tehty perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b kohdan, sekä c kohdan iii kohdan perusteella. Polkumyyntimarginaali (22) Polkumyyntimarginaali on CIF-vientihinnasta yhteisön rajalla 31,1 prosenttia. c) Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM) (23) Koska vientimyyntiä ei tutkimusjakson aikana esiintynyt, FYROMia koskevia polkumyyntimäärityksiä ei voitu tehdä. 2. Romania a) Johdanto (24) Komission kyselylomakkeeseen perustuvat tiedot, ja tämän jälkeen paikan päällä tehdyt tutkimukset osoittivat, että Romaniassa oli alkanut yksityistäminen, mikä vaikutti sekä tuotteiden hintoihin että kotimarkkinoilla esiintyvien toimijoiden suhteisiin. Yksityistämisen yhteydessä kyseisen tuotteen tuottaja vähitellen itsenäistyi, jolloin yrityksen johto toimii yrityksen nimissä. Tutkimus osoitti lisäksi, että yrityksen kirjanpito, jota oli täydennetty asianmukaisilla kaupallisilla asiakirjoilla, oli kehittynyt yleisten kirjanpitosääntöjen mukaiseksi. Komissio ilmaisi tyytyväisyytensä sen johdosta, että tutkimuksen kohteena olleen romanialaisyrityksen antamia tietoja voitiin käyttää normaaliarvon ja vientihinnan määrityksessä. b) Normaaliarvo (25) Normaaliarvoa ei voitu laskea kotimarkkinoiden myyntitapahtumien perusteella, koska kannattavia myyntitapahtumia ei esiintynyt tutkimusjakson aikana. Normaaliarvo määritettiin tämän vuoksi kaikkien kiinteiden ja muuttuvien tuotantokustannusten perusteella Romanian tavanomaisessa kaupankäynnissä, joihin on lisätty kohtuullinen summa myyntikustannuksina, hallinnollisina ja muina yleisinä kustannuksina ja kohtuullinen voittomarginaali. Sisaryhtiö toimitti kyseisten putkien valmistuksessa tarvittavat teräspuolet tuotantokustannuksia alhaisemmalla hinnalla. Teräspuolien osuus hitsaamalla saumattujen putkien tuotantokustannuksista määriteltiin tarpeelliset tiedot toimittaneen sisaryhtiön valmistamien kuumavalssattujen teräspuolien valmistuskustannusten perusteella. Voittomarginaaliksi määriteltiin 3 prosenttia liikevaihdosta, jota pidettiin kohtuullisena kyseisellä teollisuudenalalla. c) Vientihinnat (26) Vientihinnan määrittämisen yhteydessä todettiin, että kaikki kauppatapahtumat olivat entisen valtion kauppayhtiön Metalexportimportin tekemiä, jonka antama hintasitoumus hyväksyttiin alkuperäisen tutkimuksen päätteeksi. (27) Ottaen huomioon sen, että kyseistä kaupparyhmittymää oli pidettävä tuottajan kanssa etuyhteydessä olevana tutkimusjakson aikana, koska molemmat yksiköt kuuluivat tuolloin Romanian valtiolle, vientihinnat mukautettiin yhtiön yhteisöön suuntautuneessa viennissä maksettujen hintojen perusteella. d) Vertailu (28) Mukautettua normaaliarvoa verrattiin vientihintoihin liiketoimi liiketoimelta vapaasti tehtaalla -vaiheessa vastaavalla kaupan tasolla. (29) Hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi myyntikustannusten mukautuksia tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti. e) Polkumyyntimarginaali (30) Polkumyyntimarginaalin todettiin olevan CIF-vientihinnasta yhteisön rajalla prosentein ilmaistuna 10,3 prosenttia. 3. Turkki a) Johdanto (31) Kahdeksasta komission kanssa tässä tutkimuksessa yhteistyössä toimineesta yhtiöstä kolme yritystä kuului Yücel Boru Groupiin, kaksi yritystä kuului Borusan Groupiin, ja kolme muuta olivat riippumattomia. (32) Tutkimusjakson aikana vain Yücel Boru Group ja Borusan Group, jotka olivat antaneet sitoumuksen ensimmäisen tutkimuksen aikana, veivät tuotetta yhteisöön. (33) Muut kolme yhtiötä eivät vieneet kyseistä tuotetta yhteisöön tutkimusjakson aikana. Yrityksiä koskevia polkumyyntimäärityksiä ei tämän vuoksi voitu tehdä. b) Normaaliarvo (34) Turkissa tutkimusjakson aikana vallinneen korkean inflaation vuoksi normaaliarvoa mukautettiin kuukausittain. (35) Borusan Groupin ja Yücel Boru Groupin normaaliarvot määritettiin samankaltaisen tuotteen myynnissä Turkin kotimarkkinoiden kulutukseen tavanomaisessa kaupankäynnissä maksettujen tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella, kun myynti on ollut määrällisesti riittävää. (36) Silloin kun kotimarkkinoilla tapahtuneita kauppoja ei voitu pitää tavanomaiseen kaupankäyntiin kuuluvina, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan b kohdan ii kohdan perusteella sellaisten tuotantokustannusten mukaisesti, joihin on lisätty kohtuullinen summa myyntikustannuksina, yleisinä ja hallinnollisina kustannuksina ja voittomarginaali, joka vastaa 3 prosenttia liikevaihdosta, mitä pidetään kohtuullisena kyseisellä teollisuudenalalla. c) Vientihinnat (37) Kyseisen kahden ryhmän kohdalla vientihinnat määritettiin yhteisöön myytäväksi viedyistä hitsaamalla saumatuista putkista maksettujen tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. d) Vertailu (38) Normaaliarvoa verrattiin vientihintoihin liiketoimi liiketoimelta vapaasti tehtaalla -vaiheessa samalla kaupan tasolla. Myyntikustannuksiin tehtiin mukautuksia perusasetuksen 2 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti. e) Polkumyyntimarginaalit (39) Polkumyyntimarginaalin todettiin olevan CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla prosentein ilmaistuna: >TAULUKON PAIKKA> 4. Venezuela (40) Koska tutkimusjakson aikana ei esiintynyt kyseisen tuotteen vientiä myytäväksi yhteisöön, polkumyyntimäärityksiä ei voitu tehdä Venezuelan kohdalla. E. YHTEISÖN TEOLLISUUS (41) Yhteisön teollisuus koostuu tässä tutkimuksessa kahdeksasta yhteisön kanssa yhteistyössä toimineesta yhteisön alueelle sijoittautuneesta tuottajasta (katso johdanto-osan 11 kohta), joiden tuotanto on noin 70 prosenttia kyseisen tuotteen kokonaistuotannosta yhteisössä. F. VAHINKO (42) Yhteisön teollisuuden tilanteeseen vaikuttaneiden muutosten arvioimiseksi komissio otti huomioon saatavilla olevat tiedot vuoden 1990 alusta, jolloin Romaniaa ja entistä Jugoslaviaa koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet aloitettiin (katso johdanto-osan 1 ja 2 kohta), tutkimusjakson loppuun marraskuussa 1993. 1. Kulutus (43) Rautaa tai saostamatonta terästä olevien hitsaamalla saumattujen putkien todennäköisen kulutuksen määrittämiseksi yhteisön alueella komissio laski yhteen yhteisön teollisuuden yhteisön markkinoille suuntautuneen kokonaismyynnin sekä CN-koodeihin 7306 30 51, 7306 30 59, 7306 30 71 ja 7306 30 78 kuuluvien tuotteiden kokonaistuonnin yhteisöön. (44) Tällä tavalla määritetty kokonaiskulutus laski 23,2 prosenttia vuoden 1990 ja tutkimusjakson välisenä aikana keskimäärin 105 932 tonnista kuukaudessa keskimäärin 81 334 tonniin kuukaudessa. 2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti a) Tuonnin kokonaismäärä ja markkinaosuus maittain (45) Entisen Jugoslavian tasavaltoja koskevat vientitilastot (joita oli saatavilla vain vuodesta 1992 alkaen) sekä komission kanssa yhteistyössä toimineiden yritysten toimittamat tiedot osoittivat, että kyseisen ajanjakson aikana (katso johdanto-osan 42 kohta) vain Kroatia jatkoi vientiä yhteisön alueelle; FYROM lopetti viennin vuonna 1990 ja Bosnia ja Hertsegovina sekä Slovenia eivät vieneet kyseistä tuotetta yhteisöön. (46) Kroatiasta peräisin oleva tuonti laski jatkuvasti vuoden 1990 keskimäärin 2 297 tonnista kuukaudessa 1 584 tonniin kuukaudessa 1991, 1 293 tonniin kuukaudessa vuonna 1992 ja 1 123 tonniin kuukaudessa tutkimusjakson aikana, samanaikaisesti kun markkinaosuus oli 2,2 prosenttia vuonna 1990, 1,7 prosenttia vuonna 1991, 1,4 prosenttia vuonna 1992 ja 1,4 prosenttia tutkimusjakson aikana. (47) Romaniasta peräisin oleva tuonti oli saman jakson aikana kuukaudessa keskimäärin 179 tonnia vuonna 1990, 132 tonnia vuonna 1991, 1 039 tonnia vuonna 1992 ja 800 tonnia tutkimusjakson aikana. Markkinaosuus vaihteli vastaavasti 0,2 prosentista vuonna 1990, 0,1 prosentista vuonna 1991, 1,2 prosentista vuonna 1992 aina 0,9 prosenttiin tutkimusjakson aikana. (48) Turkista peräisin oleva tuonti kehittyi keskimäärin kuukaudessa tonneina ilmaistuna seuraavasti: 2 384 tonnia vuonna 1990, 1 759 tonnia vuonna 1991, 2 038 tonnia vuonna 1992 ja 3 038 tonnia tutkimusjakson aikana, mikä vastaa keskimääräistä 27 prosentin kokonaiskasvua. Markkinaosuudet kasvoivat vastaavasti 2,3 prosenttia vuonna 1990, 1,9 prosenttia vuonna 1991, 2,3 prosenttia vuonna 1992 ja 3,7 prosenttia tutkimusjakson aikana. (49) Venezuelasta peräisin oleva tuonti laski 1 595 tonnista kuukaudessa vuonna 1990 287 tonniin kuukaudessa vuonna 1991, ja loppui vuonna 1992. b) Kokonaistuonnin määrä ja markkinaosuus (50) Kyseisistä maista peräisin oleva kokonaistuonti kehittyi ajanjakson aikana keskimäärin kuukaudessa tonneina ilmaistuna seuraavasti: 6 456 tonnia vuonna 1990, 3 761 tonnia vuonna 1991, 4 372 tonnia vuonna 1992 ja 4 960 tonnia tutkimusjakson aikana. Vastaava kokonaismarkkinaosuus oli 6,2 prosenttia vuonna 1990, 4,0 prosenttia vuonna 1991, 4,9 prosenttia vuonna 1992 ja 6,0 prosenttia tutkimusjakson aikana. c) Hintasitoumus (51) Hintasitoumuksen arvioimiseksi komission palvelut vertasivat Kroatiasta, Romaniasta ja Turkista peräisin olevan tuonnin keskimääräisiä hintoja (joihin sisältyy CIF-tulli yhteisön rajalla) ja yhteisön tuottajan vapaasti tehtaalla -myyntihintoja. Jotta varmistettaisiin se, että vertailu tehtiin samalla kaupan tasolla, kyseisten maiden vientihinnat oli mukautettava lisäämällä käsittelykustannukset ensimmäiseen riippumattomaan yhteisön ostajaan saakka. Kyseisen tuotteen yhteisöön sijoittautuneiden komission kanssa yhteistyössä toimineiden tuojien puuttuessa tämän tutkimusjakson aikana marginaalit määriteltiin komission käytettävissä olevien tietojen perusteella. (52) Keskimääräiset painotetut hintasopimukset olivat: - Kroatia: 8,0 % - Romania: 0 % - Turkki - Borusan Group: 6,1 % - Yüzcel Boru Group: 0,7 % 3. Yhteisön teollisuuden tilanne a) Tuotanto (53) Komission kanssa yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien kokonaistuotanto laski jyrkästi vuoden 1990 ja tutkimusjakson välisenä aikana keskimäärin 56 390 tonnista kuukaudessa keskimäärin 46 946 tonniin kuukaudessa pudoten 16,75 prosenttia. b) Tuotantokyky ja tuotantokyvyn käyttöaste (54) Tuotantokykyä tarkasteltaessa pitäisi ottaa huomioon, että kyseistä tuotetta valmistetaan yleensä välineillä, joita voidaan käyttää myös tämän tutkimuksen ulkopuolelle jäävien muiden putkityyppien valmistuksessa. Tuotantokyvyn määrällinen arvioiminen ja tuotantokyvyn käyttöasteen täsmällinen arvioiminen kyseisen tuotteen kohdalla on tämän vuoksi yleensä vaikeaa. (55) Tuotantokyvyn käyttöasteen suuntaa-antavaa tietoa voidaan kuitenkin havaita tutkimalla sellaisia yhteisön tuottajia koskevia tietoja, jotka valmistavat pääasiassa vastaavaa tuotetta. Yhteisön teollisuuden käyttöaste putosi tämän perusteella keskimäärin 59 prosentista vuonna 1990 aina 54 prosenttiin tutkimusjakson aikana. On pantava kuitenkin merkille, että tuotantokyvyn käyttöaste ei täysin vastaa tuotannon laskua, koska kyseiseen teollisuudenalaan kohdistui tuotannonsupistuspaineita, ja se jatkoi uudelleenjärjestelyjä keventämällä tai sulkemalla joitakin tuotantolaitoksia. c) Myynti ja markkinaosuus (56) Yhteisön teollisuuden yhteisön markkinoille suuntautunut kokonaistuotanto laski jatkuvasti keskimäärin kuukaudessa ilmaistuna 53 177 tonnista vuonna 1990 aina 46 492 tonniin vuonna 1991, ja 42 671 tonnista vuonna 1992 aina 41 397 tonniin tutkimusjakson aikana, mikä vastaa kokonaismyynnin laskua 22,15 prosentilla. (57) Markkinaosuus oli vastaavasti samana ajanjaksona 50,2 prosenttia vuonna 1990, 49,1 prosenttia vuonna 1991, ja 47,4 prosenttia vuonna 1992, ja 50,9 prosenttia tutkimusjakson aikana. d) Myyntihinnat (58) Kyseisen tutkimuksen piiriin kuuluu pääasiassa kaksi teräsputkiluokkaa: - pinnoittamattomat putket (niin kutsutut mustat hitsaamalla saumatut putket), - galvanoidut hitsaamalla saumatut putket, jotka ovat sinkillä pinnoitettuja. Vuoden 1990 ja tutkimusjakson välisenä aikana yhteisön tuottajien vastaavien tuotteiden tuotanto laski jatkuvasti, 10 prosenttia mustien putkien osalta ja 19 prosenttia galvanoitujen putkien osalta. Tässä yhteydessä olisi pantava merkille, että kyseisten metalliputkien hinnat olivat nousseet erittäin korkealle vuonna 1990 suotuisan markkinatilanteen sekä neljää kyseistä maata koskevien polkumyyntitoimenpiteiden yhteisvaikutuksen johdosta. Vuosien 1987 ja 1990 välisenä aikana hinnat nousivat noin 15 prosenttia mustien putkien osalta ja 22 prosenttia galvanoitujen putkien osalta. c) Kannattavuus (59) Olisi huomattava aluksi, että hitsaamalla saumattujen putkien valmistuksessa tarvittavien raaka-aineiden hintojen jyrkästä laskusta tutkimusjakson aikana aiheutui yhteisön teollisuudelle hyötyä, mikä johtuu tuotantomenetelmän aikana muunnettavien kuumavalssattujen teräspuolien sekä galvanoinnin yhteydessä jatkokäsittelyssä tarvittavan sinkin hintojen laskusta. Tuotantokyvyn käyttöasteen laskun ja kiinteiden kustannusten vastaavan nousun yhteisvaikutuksesta raaka-ainekustannusten pienenemisestä aiheutui vain pieni (mutta jatkuva) tuotannon kokonaiskustannusten lasku Euroopan yhteisön tuottajille. (60) Yhteisön teollisuus oli hyötynyt vuonna 1990 voimakkaasti kehittyneistä kotimarkkinoista sekä tämän jälkeen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden seurauksena polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin merkittävästä laskusta ja näiden hintoja vääristävistä vaikutuksista. Yhteisön riittäviä määriä tuottaneiden tuottajien tietojen perusteella yhteisön teollisuus toimi yleensä suotuisissa olosuhteissa vuonna 1990. (61) Tuotantokustannusten ja hintojen jatkuva lasku johti kuitenkin kielteisiin vaikutuksiin, kun eräät yhteisön tuottajat kärsivät tuntuvia taloudellisia tappioita vuonna 1992 ja tutkimusajanjakson aikana, kun muut tuottajat pystyivät minimoimaan taloudellisen laskusuhdanteen ja hintapaineiden vaikutukset yritysten tuloksiin. f) Työllisyys (62) Yhteisön teollisuuden edellä mainittu uudelleenjärjestely (katso johdanto-osan 55 kohta) johti komission kanssa yhteistyössä toimineiden tuottajien työvoiman supistamiseen noin 800 työntekijällä, mikä vastaa yhden kolmasosan laskua kokonaistyöllisyydessä vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 4. Päätelmä (63) Edellä mainittujen havaintojen perusteella voidaan todeta, että käynnissä olevasta uudelleenjärjestelystä ja polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta yhteisön teollisuuden tilanne heikkeni edelleen jatkuvasti tutkimusajanjakson aikana, jonka vuoksi havaittiin erityisesti tuotannon laskua, markkinaosuuden laskua sekä taloudellisia menetyksiä. G. VAHINGON SYY-YHTEYS (64) Määriteltäessä syitä siihen, että yhteisön teollisuus ei voinut välttää toistuneen laskusuhdanteen aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia vuodesta 1990 alkaen, komissio tutki seuraavien ratkaisevina pidettyjen tekijöiden vaikutusta syy-yhteyteen: - voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden toiminta, - kulutuksen supistuminen, - yhteisön tuottajien kolmansiin maihin suuntautuneen viennin supistuminen, - muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti. 1. Voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus (65) Voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perustuvat päätelmiin, jotka on tehty vuotta 1990 edeltävien kolmesta neljään vuoden aikana suoritettujen tutkimusten perusteella. Komissio hyväksyi hintasitoumukset, joiden tarkoitus oli poistaa polkumyynnin aiheuttamat vahingot. (66) Ensimmäisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen vuonna 1990 tutkimuksen kohteena olevan viennin kokonaismarkkinaosuus laski 12,7 prosentista, joka oli alkuperäisen tutkimusjakson aikainen taso, 6,2 prosenttiin vuonna 1990, minkä jälkeen lasku jatkui 4,0 prosenttiin vuonna 1991, nousi hieman 4,9 prosenttiin vuonna 1992 ja saavutti taas 6 prosentin tason tutkimusajanjakson aikana (katso johdanto-osan 50 kohta). Markkinaosuudet vaihtelivat maittain tarkasteltuina. Romaniasta peräisin oleva tuonti, joka lähes katosi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden asettamisen jälkeen, elpyi hieman, mutta sen osuus jäi alle 1 prosentin. Turkista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus nousi myös hieman, 3,7 prosenttiin. Turkin ja Romanian markkinaosuuden kasvu korvasi yhteenlaskettuna Kroatiasta peräisin olevan tuonnin supistumisen ja Venezuelasta peräisin olevan tuonnin häviämisen aiheuttaman vajauksen, minkä vuoksi tällä ei ollut yhteisön teollisuudelle merkittävää vaikutusta. Kyseisenä ajanjaksona (katso johdanto-osan 42 kohta) hintasitoumuksia ei ole tarkistettu. Yhteisön tuottajien hinnat nousivat polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen voimakkaasti ja saavuttivat lopulta huomattavasti hintasitoumukset ylittävän tason, joka oli noin 15 prosenttia mustien putkien kohdalla ja 20 prosenttia galvanoitujen putkien kohdalla, minkä johdosta yhteisön teollisuuden tuottavuus palasi tyydyttävälle tasolle. Jos Kroatiasta ja Turkista peräisin olevan tuonnin kohdalla hintoja oli pidetty alhaisina, Romaniasta peräisin olevan tuonnin kohdalla alihinnoittelua ei esiintynyt. Kyseisistä kolmesta maasta peräisin oleva vienti oli hinnoiltaan kaiken kaikkiaan huomattavasti korkeampaa kuin muista kolmansista maista peräisin olevan vienti. Maksetut hinnat olivat 17-23 prosenttia turkkilaisten tuotteiden hintoja alhaisemmat. Turkin ja Romanian yhteenlaskettu markkinaosuus oli tämän lisäksi 4,6 prosenttia tutkimusjakson aikana, jota on verrattava muun alhaisilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin 7 prosentin osuuteen (katso johdanto-osan 73 kohta). Tämän perusteella voidaan todeta, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä näyttää olleen tehokas vaikutus ja että kyseisistä maista peräisin olevien tuotteiden tuonnin vaikutus yhteisön teollisuudelle ei ollut selvästi havaittavissa kyseisen ajanjakson aikana. 2. Muiden tekijöiden vaikutus a) Yleistä (67) Vaikka yhteisön teollisuuden tilaa selvittäneet tutkimukset (katso johdanto-osan 53-63 kohta) ovat osoittaneet, että yhteisön teollisuuden myynti, hinnat sekä tuottavuus heikkenivät jälleen huomattavasti vuoden 1990 tutkimusajanjakson välisenä aikana, on kiinnitettävä huomio myös muihin kehitykseen mahdollisesti vaikuttaneisiin tekijöihin. b) Kulutuksen lasku (68) Kuten johdanto-osan 46 kohdan perusteella havaitaan, kulutus laski tasaisesti vuoden 1990 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana pudoten 23,2 prosenttia. Tämä vastaa käytännössä yhteisön teollisuuden myynnin menetystä yhteisön markkinoilla. (69) Yhteisön teollisuus pystyi lopulta puolustamaan markkina-asemiaan. Lievä lasku vuonna 1990 50,2 prosentista vuoden 1991 49,1 prosenttiin ja 47,4 prosenttiin vuonna 1992 johtui pääasiassa muiden kuin tämän tutkimuksen piiriin kuuluvan tuonnin kasvusta, jonka kehitys kääntyi tutkimusajanjakson aikana päinvastaiseksi, minkä johdosta yhteisön teollisuuden osuus nousi 50,9 prosenttiin. c) Yhteisön tuottajien kolmansiin maihin suuntautuneen viennin supistuminen (70) Tarkasteltavana ajanjaksona yhteisön tuottajien kokonaisvienti kolmansiin maihin oli keskimäärin 11 413 tonnia kuukaudessa vuonna 1990, 14 064 tonnia kuukaudessa vuonna 1991, 11 888 tonnia kuukaudessa vuonna 1992 ja 10 203 tonnia kuukaudessa tutkimusajanjakson aikana, mikä vastaa viennin kokonaismäärän laskua keskimäärin 10,6 prosenttia. d) Muista maista peräisin oleva tuonti (71) Kolmansista maista peräisin oleva muu kuin tarkasteltavana oleva tuonti oli keskimäärin 17 860 tonnia kuukaudessa vuonna 1990, 17 582 tonnia kuukaudessa vuonna 1991, 18 335 tonnia kuukaudessa vuonna 1992 ja 15 176 tonnia kuukaudessa tutkimusajanjakson aikana. (72) Vastaavat markkinaosuudet kehittyivät seuraavasti: 16,9 prosenttia vuonna 1990, 18,6 prosenttia vuonna 1991, 20,4 prosenttia vuonna 1992 ja 18,7 prosenttia tutkimusjakson aikana. (73) Tämän kaltaisen tuonnin hinnanmuodostuksen läheisempi tarkastelu osoittaa, että eräiden maiden, joiden markkinaosuus oli 8,5 prosenttia vuonna 1992, hinnat olivat jatkuvasti 12-18 prosenttia alhaisemmat kuin tämän tutkimuksen kohteena olevien maiden antamat sitoumukset. 3. Päätelmä (74) Yhteisön teollisuuden myynti laski johdanto-osan 68 kohdan perusteella lähes kulutuksen heikkenemistä vastaavasti, ja suhteettoman voimakas lasku vuonna 1991 ja vuonna 1992 johtuvat pääasiassa kolmansista maista peräisin olevan muiden kuin tämän tutkimuksen piiriin kuuluvan tuonnin johdosta. Kehitys kääntyi päinvastaiseksi tutkimusjakson aikana, jolloin yhteisön teollisuuden voitto koko jaksolla oli vähäiset 0,7 prosenttia. (75) Valituksen tehneen yhteisön teollisuuden edustajan tilanteen jatkuvan heikkenemisen, joka on aiheuttanut myynnin, tuotannon, tuotantokyvyn käyttöasteen ja työllisyyden äkillisen laskun, sekä yleisen kannattavuuden puutteen ei näissä olosuhteissa voida katsoa johtuneen tutkimuksen kohteena olevasta tuonnista. Vaikka joissakin tapauksissa markkinaosuus nousi hieman, esimerkiksi Turkista peräisin olevan sitoumusta noudattavan tuonnin osalta, tämän tuonnin vaikutusta yhteisöön ei voida pitää huomattavana, kun muuta tuontia tapahtui jatkuvasti alhaisemmilla hinnoilla. Yhteisön teollisuuden heikentynyt tilanne ei edellä esitetyn perusteella vaikuta aiheutuneen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksesta erikseen tarkasteltuna. H. VAHINGON UUDELLEEN ALKAMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Yleistä (76) Ottaen huomioon, että voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat tehokkaasti estäneet tarkastelun kohteena olevan tuonnin aiheuttaman huomattavan vahingon ja että yhteisön teollisuuden tilanteen paranematta jääminen on muiden tekijöiden aiheuttama, tutkimus analysoi myös huomattavan vahingon uudelleen alkamisen todennäköisyyttä, jos voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin. Tässä yhteydessä on muistettava, että huomattavan vahingon uudelleen alkamisen aiheuttavien olosuhteiden on oltava selvästi nähtävissä ja odotettavissa olevien vahinkojen on oltava uhkaavia. 2. Slovenia sekä Bosnia ja Hertsegovina (77) Kyseisen tuotteen tuontia koskevia tietoja ei ole havaittu sen jälkeen, kun Eurostatin kyseisiä maita koskevat maakohtaiset kauppatilastot julkaistiin. Komission käytössä olevien tietojen perusteella näissä maissa ei myöskään ole kyseisen tuotteen valmistuksessa tarvittavaa merkittävää välineistöä. 3. FYROM (78) Maasta peräisin olevaa vientiä ei ole havaittu maakohtaisten kauppatilastojen julkaisemisen jälkeen. Komission käytössä olevien tietojen mukaan FYROMilla on merkittävät valmistuksen ensivaiheen materiaalin, kuumavalssattujen teräspuolien, valmistuksessa tarvittavat välineet sekä niistä valmistettavien tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden valmistuksessa tarvittavat tuotantovälineet. Maan tämänhetkisissä olosuhteissa, jotka vastaavat käytännössä kansainvälistä kauppasaartoa, ei ole todennäköistä, että kyseisen tuotteen tuonnilla yhteisöön olisi lyhyellä aikavälillä yhteisön teollisuudelle huomattavaa vahinkoa aiheuttava vaikutus. 4. Venezuela (79) Venezuelasta peräisin oleva vienti on vuodesta 1992 kokonaan loppunut. Hitsaamalla suljettujen putkien tuotanto on kehittynyt riittäväksi tyydyttämään kotimarkkinoiden pääasiallisen käyttäjän, öljyteollisuuden, tarvitsemat kaasumaisten ja nestemäisten tuotteiden porauksessa, tuotannossa, jalostamisessa ja jakelussa tarvittavat putket. (80) Öljyteollisuuden kysynnän heilahdellessa ylituotanto toimitetaan yleensä Amerikan mantereella sijaitseviin naapurimaihin. Ottaen huomioon kyseisen tuotteen suhteellisen korkeat kuljetuskustannukset on epätodennäköistä, että voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen kannustaisi venezuelalaista tuottajaa suuntaamaan vientinsä yhteisöön niin, että uhkaavan vahingon uudelleen alkaminen olisi todennäköistä. 5. Kroatia (81) Kroatiasta peräisin oleva tuonti laski jatkuvasti ja oli lähellä 1:tä prosenttia tutkimusjakson aikana. Kroatialainen viejä, joka on ilmoittanut pyrkivänsä voimassa oleviin sitoumuksiin liittyvään tarkasteluun, on toimittanut komissiolle tätä kehityssuuntaa vahvistavia tuoreita tietoja. (82) Kroatian viennin jatkuva vetäytyminen yhteisön markkinoilta huomattavasta polkumyyntimarginaalista huolimatta johtuu Kroatian hitsaamalla saumattuja putkia valmistavan teollisuuden kohtaamista merkittävistä sisäisistä vaikeuksista entisen Jugoslavian tasavallan hajoamisen jälkeen. Kroatialaisen tuottajan ongelma on entisen jugoslavialaisen teollisuuden tuottamien, perinteisesti käytettyjen raaka-aineiden korvaaminen tuontiraaka-aineilla, jotka on ostettava kovalla valuutalla. Lisäksi aluetta ympäröivä sotilaallinen konflikti häiritsee tuotantotoimintaa. Tämän vuoksi on hyvin epätodennäköistä, että maasta peräisin oleva vahingollisen tuonnin kasvu muodostaisi merkittävää uhkaa. 6. Romania (83) Tuonti Romaniasta, joka on perinteisesti ollut hitsaamalla saumattujen putkien toimittaja yhteisöön, on lähes kadonnut yhteisön markkinoilta, ja sen markkinaosuus on laskenut vähimmäistasolle. Tämä on johtunut osittain suunnitelmatalouden hitaasti etenevän uudistamisen alkuvaiheessa maata kohdanneista vaikeuksista. Putkien tuotanto on lähes pysähtynyt, koska vaikeuksien kanssa kamppaileva terästeollisuus ei ole voinut toimittaa tarvittavia raaka-aineita ja varaosia vanhentuneiden, pääosin venäläistä alkuperää olevien tuotantovälineiden kunnostamiseksi, minkä vuoksi yksi suuri 200 000 tonnin tuotantokapasiteetin laitos on hylätty. Romanian tuotantovälineiden teho on arvioiden mukaan laskenut ennen yhteiskunnallisia muutoksia vallinneesta 600 000 tonnista tämänhetkiseen alle 150 000 tonniin. (84) Romaniasta peräisin oleva Euroopan yhteisöön suuntautuva vienti elpyi hieman vuonna 1992 ja tutkimusajanjakson aikana. Sen markkinaosuus pysytteli kuitenkin vähimmäistasolla. Romaniasta peräisin olevan tuonnin lievää kasvua sen jälkeen, kun se oli laskenut lähelle nollaa, ei voida pitää osoituksena merkittävästä viennin kasvun uhasta, niin että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden lakkauttamisesta aiheutuisi yhteisön teollisuudelle huomattavaa vahinkoa Romanian teräs- ja putkiteollisuuden taloudelliset vaikeudet huomioon ottaen. 7. Turkki (85) Turkki on ainoa meneillään olevan polkumyyntimenettelyn maa, joka polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimaan saattamisen jälkeen on säilyttänyt markkinaosuutensa ja on jopa pystynyt lisäämään sitä tutkimusjakson aikana, pääosin Venezuelan ja Kroatian kustannuksella. Turkkilaiset tuottajat ovat antaneet sitoumukset, joita komission havaintojen mukaan on noudatettu. (86) Arvioitaessa Turkista peräisin olevan tuonnin laajenemisen todennäköisyyttä niin, että se voisi aiheuttaa yhteisön teollisuudelle vahinkoa, komissio otti huomioon Turkin käytössä olevan tuotantokapasiteetin, kotimarkkinoiden kulutusnäkymät, vientikapasiteetin ja turkkilaisten viejien todennäköisen hintoihin liittyvän käyttäytymisen, jos hintasitoumukset puretaan. (87) Turkin kyseisen tuotteen komission kanssa yhteistyössä toimineen päätuottajan tuotantokyky on merkittävä ja vastaa noin 700 000 tonnin vuosittaista tuotantoa. Kun lukuun lisätään 20 prosenttia kahden pienemmän vain alueellisesti merkittävän tuottajan huomioon ottamiseksi, Turkin tuotantokapasiteetti on noin 840 000 tonnia. Tuotantokyvyn huomattavaa laajentumista tai supistamista ei ole suunniteltu lähitulevaisuudessa. Yhteisöön verrattuna, jonka talous on kehittynyttä ja joissa kyseisten tuotteiden markkinat ovat supistumassa, kulutus on päinvastoin kasvanut Turkissa, ja suuntauksen arvellaan jatkuvan, joskin hitaampana. Hitsaamalla saumattujen putkien kulutusta koskevat arviot Turkissa ovat 392 000 tonnia vuonna 1990 ja 520 000 tonnia vuonna 1993, minkä lisäksi kulutuksen on arveltu saavuttavan 557 000 tonnia vuonna 1995. (88) Jos tuotannossa käytetään hyväksi enimmillään 90 prosenttia tuotantokyvystä, teoreettinen vientikapasiteetti on 200 000 vuodessa. Turkin kokonaisvienti tutkimusjakson aikana oli 76 000 tonnia, josta 45 prosenttia suuntautui yhteisöön ja 55 prosenttia kolmansiin maihin. Jos tämän kaltainen kehitys jatkuu vuonna 1995, noin 90 000 tonnia kyseistä tuotetta kuljetettaisiin toimitettavaksi yhteisön alueelle. Vaikka kyseinen laskelma on vain suuntaa-antava ja perustuu teoreettisiin olettamuksiin, se osoittaa, että Turkin putkiteollisuudella on tuotantokykyä lisätä huomattavasti vientiään yhteisöön. (89) Turkin viennin kehitystä yhteisöön tutkimusjakson jälkeen koskevat tiedot osoittavat, että Turkin kokonaistuotanto ja markkinaosuus ovat jatkuvasti kasvaneet. Vaikka komission käytössä ei tällä hetkellä ole yksityiskohtaista tietoa yhteisön teollisuudelle aiheutuvien vaikutusten arvioimiseksi, voidaan todeta, että yhteisön markkinoiden myynti ja hintatilanne ovat tämän perusteella edistyneet huomattavasti. Turkkilaisten viejien antamien sitoumusten noudattamista koskeva seuranta, erityisesti neljännesvuosittain annetut kertomukset tähän asti toteutuneista vientimääristä ja vientihinnoista osoittavat, että turkkilaiset viejät eivät ainoastaan noudattaneet täsmällisesti annettuja hintasitoumuksia, vaan myös nostaneet hintoja, jos se on ollut markkinaolosuhteiden perusteella mahdollista. (90) Edellä mainitun perusteella voidaan todeta, että Turkin vienti saatta epäilemättä vaikuttaa yhteisön teollisuuteen vahingollisesti. On olemassa mahdollisesti myös vaara, että turkkilaiset viejät pyrkivät nostamaan hintojaan, jos yhteisön markkinaolosuhteet kiristyvät uudelleen tulevaisuudessa. Ei ole kuitenkaan osoitettavissa merkkejä siitä, että tällaisen tilanteen uhka olisi välitön tai todennäköinen. (91) Jos tilanne tästä huolimatta tulevaisuudessa heikkenee niin, että teollisuudelle aiheutuu polkumyynnistä johtuvaa materiaalista vahinkoa, yhteisön teollisuus voi harkintansa mukaan tehdä komissiolle asiaa koskevan uuden valituksen. I. POLKUMYYNTITULLIEN KUMOAMINEN (92) Edellä esitetyn perusteella voimassaolevat eräiden rautaa tai saostamatonta terästä olevien Romaniasta, entisestä Jugoslaviasta (lukuunottamatta Serbiaa ja Montenegroa), Turkista ja Venezuelasta peräisin olevien hitsaamalla saumattujen putkien tuontia koskevat polkumyyntitullit olisi kumottava ja polkumyynnin vastainen menettely päätettävä. Vastaavat päätöksellä 90/166/ETY ja asetuksella (ETY) N:o 3617/90 esitetyt ja hyväksytyt hintasitoumukset ovat tarpeettomia, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kumotaan asetus (ETY) N:o 868/90 ja asetus (ETY) N:o 898/91. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1995. Neuvoston puolesta J. BORRELL FONTELLES Puheenjohtaja (1) EYVL N:o L 349, 31.12.1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1251/95 (EYVL N:o L 122, 2.6.1995, s. 1) (2) EYVL N:o L 209, 2.8.1988, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 522/94 (EYVL N:o L 66, 10.3.1994, s. 10) (3) EYVL N:o L 91, 6.4.1990, s. 8 (4) EYVL N:o L 91, 6.4.1990, s. 36 (5) EYVL N:o L 91, 12.4.1991, s. 1 (6) EYVL N:o L 351, 15.12.1990, s. 17 (7) EYVL N:o C 77, 29.3.1995, s. 2 (8) EYVL N:o C 344, 22.12.1993, s. 5