KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/1996,

annettu 28 päivänä marraskuuta 2019,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaan kuningaskunnasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

(1) Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 682/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’, tietyn Thaimaasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00 kuuluvan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 3,1–12,9 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.

(2) Neuvoston asetuksella (EY) N:o 954/2008 (3) muutettiin asetusta (EY) N:o 682/2007 yhdelle yritykselle ja ”kaikille muille yrityksille” määrätyn tullin määrän osalta. Muutetut tullit ovat suuruudeltaan 3,1–14,3 prosenttia. Kahdelta thaimaalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joiden tarjoamat sitoumukset oli hyväksytty komission päätöksellä 2007/424/EY (4), tuleva tuonti vapautettiin tullista.

(3) Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 847/2009 (5) katsottiin, etteivät kiinteään vähimmäistuontihintaan perustuvat hintasitoumukset enää olleet tarkoituksenmukaisia polkumyynnin vahingollisten vaikutusten torjumiseksi. Hyväksytyt sitoumukset peruutettiin, ja kymmenen muun thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan sitoumustarjoukset hylättiin.

(4) Neuvosto otti asetuksella (EU) N:o 875/2013 (6) uudelleen käyttöön lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen, jäljempänä ’aiempi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’.

(5) Neuvosto muutti asetuksella (EU) N:o 307/2014 (7) osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksella (EU) N:o 875/2013 yritykselle River Kwai International Food Industry Co., Ltd vahvistettua polkumyyntitullia.

(6) Euroopan unionin tuomioistuimen 14 päivänä joulukuuta 2017 asiassa T-460/14 ja 28 päivänä maaliskuuta 2019 asiassa C-144/18 P antamien tuomioiden seurauksena komissio avasi uudelleen (8)29 päivänä elokuuta 2019 tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen, joka johti asetuksen (EU) N:o 307/2014 hyväksymiseen. Tutkimus avattiin uudelleen vain siltä osin kuin se koski yritystä River Kwai International Food Industry Co. Ltd ja tutkimusta jatkettiin siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni.

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

(7) Julkaistuaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (9) komissio vastaanotti tarkastelupyynnön asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(8) Tarkastelupyynnön esitti 13 päivänä kesäkuuta 2018 eurooppalainen maissinjalostajien järjestö (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux – AETMD), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 50 prosenttia tietyn jyvinä olevan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin kokonaistuotannosta unionissa.

(9) Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3 Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(10) Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani vireille toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun tietyn Thaimaan kuningaskunnasta, jäljempänä ’Thaimaa’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa unioniin. Komissio julkaisi 12 päivänä syyskuuta 2018Euroopan unionin virallisessa lehdessä (10) tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(11) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2017 ja 30 päivän kesäkuuta 2018 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2015 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5 Asianomaiset osapuolet

(12) Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen pyynnön esittäjille, tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Thaimaassa ja Thaimaan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille sekä järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

(13) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.6 Otanta

(14) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.6.1 Unionin tuottajia koskeva otanta

(15) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista.

(16) Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen unionin tuottajan otoksen, joka perustui suurimpiin tuotantomääriin vuonna 2017, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia.

(17) Saatujen huomautusten perusteella komissio korvasi alustavassa otoksessa yhden yrityksen seuraavaksi suurimmalla unionin tuottajalla. Yritys osoitti, että sillä ei ollut tarvittavia resursseja toimia yhteistyössä tässä tarkastelussa. Lopulliseen otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin arvioiduista kokonaistuotantomäärästä oli yli 60 prosenttia. Muita huomautuksia ei esitetty. Komissio päätteli, että otos on unionin tuotannonalaa edustava.

1.6.2 Tuojia koskeva otanta

(18) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Vain yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot.

(19) Tuojia koskeva otanta ei näin ollen ollut tarpeen.

1.6.3 Thaimaassa toimivia tuottajia koskeva otanta

(20) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Thaimaassa toimivia tiedossa olevia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Thaimaan kuningaskunnan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyden niihin.

(21) Kolme asianomaisen maan tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vastausten vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. Kaikki kolme tuottajaa veivät tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja ovat näin ollen vientiä harjoittavia tuottajia. Niiden osuus kaikesta Thaimaasta unioniin suuntautuvasta viennistä on noin 80 prosenttia.

1.7 Kyselyvastaukset

(22) Kyselylomakkeiden kopiot asetettiin saataville kaupan pääosaston verkkosivustolle vireillepanon yhteydessä. Komissio lähetti kirjeet otokseen valituille kolmelle unionin tuottajalle, etuyhteydettömälle tuojalle ja kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jotka toimittivat pyydetyt tiedot, ja pyysi niitä täyttämään niille tarkoitetut kyselylomakkeet.

(23) Kyselyvastaukset saatiin kolmelta unionin tuottajalta ja kolmelta asianomaisen maan yhteisyössä toimineelta tuottajalta.

(24) Etuyhteydetön tuoja ei vastannut kyselyyn.

1.8 Todentaminen

(25) Komissio pyysi ja tarkisti yhteistyössä toimineiden osapuolten kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: Unionin tuottajat — Bonduelle SA, Renescure, Ranska — Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Italia — Groupe d’aucy, Theix, Ranska Thaimaassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat — Karn Corn Co. Ltd, Kanchanaburi, Thaimaa — River Kwai International Food Industrial Company Limited (RKI), Kanchanaburi, Thaimaa — Siam Del Monte Co. Limited, Bangkok, Thaimaa.

2. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkastelun kohteena oleva tuote

(26) Tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava etikan tai etikkahapon avulla valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2001 90 30 (Taric-koodi 2001903010), ja Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka on valmistettu tai säilötty muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla ja joka ei kuulu nimikkeeseen 2006 vaan luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2005 80 00 (Taric-koodi 2005800010), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

(27) Tutkimuksessa kävi ilmi, että säilöntätavasta riippumatta tarkastelun kohteena olevan tuotteen eri tyypeillä on kaikilla samat biologiset ja kemialliset ominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset.

2.2 Samankaltainen tuote

(28) Alkuperäisen tutkimuksen ja aiemman tarkastelua koskevan tutkimuksen tavoin tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat biologiset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset: — tarkastelun kohteena oleva tuote; — Thaimaan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; ja — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(29) Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNTI

3.1 Thaimaa

3.1.1 Alustavat huomautukset

(30) Tietyn jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonti Thaimaasta jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joskin vähemmässä määrin kuin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (eli 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välillä). Eurostatin mukaan Thaimaasta peräisin olevan sokerimaissin tuonnin osuus unionin markkinoilla oli noin 3,9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun se alkuperäisen tutkimuksen aikana oli 12,7 prosenttia ja aiemman tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana 6 prosenttia. Absoluuttisesti tarkasteltuna Thaimaasta tuli tuontia 13 643 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Alkuperäisen tutkimuksen aikana tuonti oli 41 973 tonnia ja aiemman tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana 21 856 tonnia.

3.1.2 Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.1.2.1 Normaaliarvo

(31) Komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(32) Tällä perusteella vain yhden vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

(33) Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin sen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, unioniin vietäviksi myymät tuotelajit tai niihin verrattavissa.

(34) Seuraavaksi komissio tutki, oliko tämän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin.

(35) Tämän jälkeen komissio määritti tuotelajit, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa, ja tuotelajit, joita ei myyty kotimarkkinoilla tai joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa.

(36) Niistä tuotelajeista, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa, komissio määritti riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneen kannattavan myynnin osuuden kustakin tuotelajista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voidakseen päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

(37) Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos a) vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja b) tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

(38) Tällöin normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotetuksi keskiarvoksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(39) Normaaliarvo on ainoastaan tuotelajien kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos a) tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä, tai b) tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.

(40) Niiden tuotelajien kotimarkkinamyynnin analyysi, joilla oli edustavaa kotimarkkinamyyntiä, osoitti, että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotannon yksikkökustannuksia alempi. Normaaliarvo laskettiin sen vuoksi ainoastaan kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona.

(41) Jos samankaltaisen tuotteen jotakin tuotelajia ei myyty lainkaan tai ei myyty riittävästi tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavia määriä kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

(42) Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana seuraavat: a) painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka syntyivät yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana; ja b) yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

(43) Tuotantokustannuksia oikaistiin tarvittaessa.

(44) Niiden kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, jotka eivät myyneet samankaltaista tuotetta kotimarkkinoilla lainkaan, normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

(45) Normaaliarvo muodostettiin siten, että kunkin Euroopan unioniin viedyn tuotelajin valmistuskustannuksiin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.

(46) Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto toiselle niistä kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta, jotka eivät myyneet samankaltaista tuotetta kotimarkkinoilla, laskettiin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan sen tosiasiallisen määrän perusteella, jota sovellettiin saman yleisen tuoteluokan tuotantoon ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla.

(47) Toisen vientiä harjoittavan tuottajan, joka ei myynyt samankaltaista tuotetta eikä samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvia tuotteita kotimarkkinoilla, myynti- hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti kahden muun yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samaan yleisen tuoteluokan keskimääräisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton perusteella. Tällä menetelmällä varmistetaan, että näin määritetty voitto ei ylitä muiden viejien yleensä saamaa voittoa samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä, kuten perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdassa edellytetään.

3.1.2.2 Vientihinta

(48) Kaikki yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkastelun kohteena olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkastelun kohteena olevasta unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva hinta.

3.1.2.3 Vertailu

(49) Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

(50) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

(51) Vientihintaa oikaistiin tarvittaessa kuljetus-, käsittely- ja lastaus- sekä luottokustannusten, pankkimaksujen ja palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

(52) Vientihintaa oikaistiin alaspäin 1–2 prosenttia kuljetuskustannusten, 0,5–1,5 prosenttia käsittely- ja lastauskustannusten, 0–0,5 prosenttia luottokustannusten, 0–0,5 prosenttia pankkimaksujen ja 0,5–1,5 prosenttia palkkioiden osalta.

(53) Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi negatiivista hyvitystä (positiivista oikaisua) vientihintaan väitetystä tullikorvauksesta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ”Muut tekijät” mukaisesti. Nämä vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että ne saavat tullikorvauksen Thaimaan viranomaisilta, kun tarkastelun kohteena oleva tuote myydään vientiin, myös unionin markkinoille.

(54) Vientiä harjoittavat tuottajat kykenivät osoittamaan, että niille maksetaan summa, joka on alle 0,5 prosenttia laskun arvosta. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät kuitenkaan kyenneet osoittamaan mitään yhteyttä saadun tullikorvauksen ja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sisältyvistä materiaaleista maksettujen tuontimaksujen välillä. Sen vuoksi 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan nojalla esitetyt negatiivista hyvitystä koskevat pyynnöt hylättiin.

(55) Normaaliarvoa oikaistiin alaspäin 1–2 prosenttia kuljetuskustannusten ja 0,5–1 prosenttia luottokustannusten osalta.

(56) Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi normaaliarvon oikaisemista, jotta voitiin ottaa huomioon erot kotimarkkinamyyntiin myönnetyn luoton kustannuksissa, jotka laskettiin käyttämällä thaimaalaisen liikepankin myöntämien kaupallisten luottojen lyhyen aikavälin korkoa. Komissio toteaa, että väitetty korko oli veloitettava teoreettinen enimmäiskorko, jota sovellettiin ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. Se oli merkittävästi korkeampi kuin vastaavan lyhytaikaisen lainasopimuksen mukaan veloitettava tosiasiallinen korko, joka löytyi tilinpäätöstiedoista ja jota sovellettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi komissio oikaisi pyydettyä hyvitystä niin, että se perustui vastaavissa liiketoimissa sovellettuun tosiasialliseen korkoprosenttiin.

(57) Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi alennetun voittomarginaalin käyttöä, jos komissio muodostaa normaaliarvon laskennallisesti, jotta otetaan huomioon se, että merkkituotteen (oma tuotemerkki) myyntiin kotimarkkinoilla liittyy suurempi voitto kuin merkittömän tuotteen (eli ei oma tuotemerkki, tyypillisesti asiakkaan tuotemerkki) myyntiin unionin markkinoilla.

(58) Komissio hyväksyi nämä pyynnöt, kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, soveltuvassa määrin ja teki oikaisun perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan nojalla. Yksityiskohtaiset tiedot on ilmoitettu asianomaisille yrityksille.

3.1.2.4 Polkumyyntimarginaalit

(59) Komissio vertasi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkastelun kohteena olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

(60) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia polkumyyntimarginaaliaan koskevista laskelmista, joissa oli mahdollisesti tehty laskuvirhe. Huomautuksia tutkittuaan komissio tarkisti laskelmiaan laskuvirheen korjaamiseksi ja määritti tarkistetun polkumyyntimarginaalin kyseiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Komissio totesi, että vientiä harjoittava tuottaja ei ollut harjoittanut polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(61) Laskuvirhettä koskevien täydentävien lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja toimitti huomautuksia tarkistettujen laskelmien vaikutuksesta omaan polkumyyntimarginaaliinsa. Huomautukset toimitettiin myöhässä, neljä päivää huomautusten esittämiselle annetun määräajan jälkeen, eikä huomautuksista toimitettu ei-luottamuksellista versiota. Näin ollen komissio ei voinut virallisesti ottaa huomautuksia huomioon. Komissio kuitenkin totesi, että huomautuksilla ei olisi ollut mitään vaikutusta kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaaliin, joka oli ilmoitettu aiemmin.

(62) Yhtä vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevan laskuvirheen korjaamisesta huolimatta komission päätelmät koko maata koskevasta polkumyynnistä pysyvät ennallaan. Tämä johtuu siitä, että kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan, joiden osuus yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista unioniin oli yli 90 prosenttia, todettiin harjoittavan polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävän tasoisesti.

(63) Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali, joka perustui kaikkien kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan painotettuun keskimääräiseen polkumyyntimarginaaliin, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ylitti vähimmäisrajan (4,3 prosenttia). Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(64) Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tätä varten analysoitiin seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Thaimassa sekä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason välinen suhde.

4.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Thaimaassa

(65) Komission käytettävissä olevat tiedot tuotannosta ja käyttämättömästä kapasiteetista ovat kolmen yhteistyössä toimineen thaimaalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja, pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamia tietoja ja pyynnön esittäjän menettelyn aikana toimittamia lisätietoja.

(66) Yksi thaimaalainen tuottaja, RKI, toimitti tuotantoa ja kapasiteettia koskevat luvut erikseen puolivalmisteista ja valmisteista. Ainoa ero näiden tuoteluokkien välillä oli se, että valmisteiden tölkissä oli etiketti mutta puolivalmisteiden ei. Komissio piti puolivalmisteita koskevaa kapasiteettia merkityksellisimpänä lukuna tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta, koska valmisteita koskevan kapasiteetin laskemisen perustana käytettiin etiketöintikoneen tämänhetkistä käyttöaikaa, jota voitaisiin lisätä.

(67) Lisäksi komissio katsoi tarkastuskäynnin aikana saatujen tietojen perusteella, että RKI:n puolivalmisteiden tuotantokapasiteettia koskevissa laskelmissa käytetty tuotosprosentti oli liian alhainen, ja tarkisti sitä ylöspäin.

(68) Komissio arvioi kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkastelun kohteena olevan tuotteen käyttämättömän kapasiteetin olevan noin 70 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska kolmen yhteistyössä toimineen tuottajan osuus kaikkien thaimaalaisten tuottajien arvioidusta kokonaisjalostuskapasiteetista (tarkastelupyynnön mukaan 300 000 tonnia) oli noin 45 prosenttia, komissio arvioi ekstrapoloimalla, että kaikkien thaimaalaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti olisi yhteensä noin 150 000 tonnia. Tämä on noin 40 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja lähes 11-kertaisesti Thaimaasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntatuvan viennin kokonaismäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(69) Pyynnön esittäjän toimittama näyttö osoitti myös, että jalostusta varten käytettävissä olevan raa’an sokerimaissin määrän vuonna 2018 odotettiin olevan 12,5–25 prosenttia suurempi kuin vuonna 2017 (11). Lisäksi yksi yhteistyöstä kieltäytynyt thaimaalainen sokerimaissin tuottaja, Sunsweet Public Company Limited, investoi 170,6 miljoonaa bahtia (THB) (noin 4,5 miljoonaa euroa) vuonna 2018 koneisiin ja laitteisiin lisätäkseen tuotantokapasiteettia ja tehostaakseen tuotantoa (12).

(70) Sen vuoksi komissio päätteli, että sokerimaissin thaimaalaisilla tuottajilla on merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia, jotta ne voivat lisätä vientiä unionin markkinoille, jos voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

4.2 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde

(71) Voidakseen määrittää tuonnin mahdollisen kehityksen siinä tapauksessa, että voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, komissio tarkasteli unionin markkinoiden houkuttelevuutta hintojen osalta. Thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myynnistä unionin markkinoille oli 85 prosenttia perinteisesti avattavia suuria tölkkejä ja kolmansien maiden markkinoille noin 42 prosenttia myös perinteisesti avattavia suuria tölkkejä, joten analyysissä keskityttiin näihin tuotelajeihin.

(72) Tällaisen myynnin vertailu noudettuna lähettäjältä -tasolla osoitti, että hinnat unionin markkinoille olivat noin 20 prosenttia korkeammat kuin saman tuotelajin hinnat kolmansiin maihin. Kun otetaan huomioon unionin markkinoiden merkittävästi korkeammat hinnat, on selvää, että unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Tämä havainto pätee kaikkiin thaimaalaisiin viejiin, koska yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus kaikesta Thaimaasta unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 80 prosenttia (ks. 21 kappale).

(73) Komissio totesi myös, että niihin vientiä harjoittaviin thaimaalaisiin tuottajiin, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, sovellettiin keskimäärin korkeampia polkumyyntitulleja kuin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin. Sen vuoksi on todennäköisempää, että nämä yritykset lisäisivät vientiä unionin markkinoille, jos voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta.

(74) Koska Thaimaan vientimäärät (41 973 tonnia) ja sen markkinaosuus (12,7 %) alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla olivat merkittävät ja koska tarkastelun kohteena olevan tuotteen vienti Thaimaasta unionin markkinoille jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (vientimäärä 13 643 tonnia ja markkinaosuus 3,9 %), komissio päätteli, että unionin markkinat ovat houkuttelevat tarkastelun kohteena olevan tuotteen thaimaalaisten tuottajien kannalta.

(75) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Thaimaan viranomaiset väittivät, että vientimäärä Thaimaasta putosi merkittävästi (-67 prosenttia) verrattuna alkuperäiseen tutkimusajanjaksoon. Ne myös väittivät, että koska tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 1 prosentin ja Thaimaasta unioniin tulevan viennin markkinaosuus pysyi vakaana 3,9 prosentissa, polkumyynnin jatkuminen ei ollut todennäköistä.

(76) Thaimaan viranomaiset eivät kuitenkaan kiistä sitä tosiseikkaa, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta myyntiin polkumyyntihinnoilla unioniin, eikä sitä, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta vietiin edelleen merkittäviä määriä voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Sen vuoksi komissio pitää voimassa polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevan päätelmänsä.

(77) Thaimaan viranomaiset väittivät vielä, että Thaimaan tuotantokapasiteettiin ja sen seurauksena käyttämättömään kapasiteettiin tehty oikaisu (ks. 66–70 kappale) oli perusteeton, mutteivät esittäneet näyttöä väitteensä tueksi. Se thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja, jonka tuotantokapasiteettia oikaisu koski, ei kiistänyt oikaisua. Tämän vuoksi väite hylättiin.

(78) Thaimaan viranomaiset väittivät lisäksi, että koska Thaimaan vientimäärä oli vain 0,9 prosenttia yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien koko käyttämättömästä kapasiteetista, unionin markkinat eivät enää ole houkuttelevat thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta.

(79) Vientimäärä Thaimaasta oli itse asiassa noin 9 prosenttia (13) Thaimaan koko käyttämättömästä kapasiteetista. Tämä vahvistaa sen, että thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät edelleen merkittäviä määriä unioniin voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta ja niillä on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jotta ne voivat lisätä tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

(80) Näin ollen jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta, tuonti Thaimaasta unioniin todennäköisesti lisääntyy merkittävästi ja tapahtuu polkumyyntihinnoin.

4.3 Päätelmät

(81) Kun otetaan erityisesti huomioon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettu polkumyyntimarginaali, Thaimaan merkittävä käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, komissio päätteli näin ollen, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja että unionin markkinoille tulisi merkittäviä määriä vientiä polkumyynnillä. Sen vuoksi katsotaan, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.

5. VAHINKO

5.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(82) Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla noin 20 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

(83) Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin noin 376 000 tonnia unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella. Kuten 15 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 60 prosenttia.

5.2 Unionin kulutus

(84) Komissio määritti unionin kulutuksen laskemalla yhteen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän määrän ja Comtext-tietokannasta (Eurostat) saatujen tietojen mukaisen unioniin suuntautuvan tuonnin kokonaismäärän.

(85) Kulutus kasvoi unionissa tarkastelujaksolla hieman eli 2 prosenttia. Taulukko 1 Unionin kulutus (tonnia) 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kokonaiskulutus 343 325 347 950 354 821 348 682 Indeksi (2015 = 100) 100 101 103 102 Lähde: Eurostat, Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

5.3 Tuonti asianomaisesta maasta

5.3.1 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(86) Komissio määritti Thaimaasta unioniin suuntautuvan tuonnin määrän Comtext-tietokannan (Eurostat) tietojen perusteella ja tuonnin markkinaosuuden vertaamalla tätä tuontimäärää unionin kulutukseen (ks. taulukko 1).

(87) Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Thaimaasta unioniin lisääntyi 3 prosenttia vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä eli 13 307 tonnista noin 13 643 tonniin, minkä jälkeen se väheni 12 prosenttia vuonna 2016. Taulukko 2 Thaimaasta unioniin tulevan tuonnin määrä (tonnia) 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Thaimaasta tulevan tuonnin määrä 13 307 11 674 12 341 13 643 Indeksi (2015 = 100) 100 88 93 103 Lähde: Eurostat.

(88) Thaimaalaisten viejien osuus unionin markkinoista kehittyi tuontimäärää vastaavasti ja oli 3,9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 3 Thaimaasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Thaimaasta tulevan tuonnin osuus 3,9 3,4 3,5 3,9 Indeksi (2015 = 100) 100 87 90 100 Lähde: Eurostat, Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

5.3.2 Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja alihinnoittelu

(89) Komissio määritti tuonnin hinnat Comtext-tietokannan (Eurostat) tietojen perusteella.

(90) Thaimaasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen keskimääräinen hinta laski 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Taulukko 4 Thaimaasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/tonni) 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Thaimaasta tulevan tuonnin hinta 929 913 869 786 Indeksi (2015 = 100) 100 98 94 85 Lähde: Eurostat.

(91) Komissio määritti alihinnoittelun tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia: a) otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja b) ja vastaavat otokseen valituilta yhteistyössä toimineilta thaimaalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tavanomaisten tuontitullien ja tuontikustannusten huomioon ottamiseksi, mukaan luettuna purkamis- ja tulliselvityskustannukset.

(92) Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen alihinnoittelumarginaalin olevan -0,7–4,25 prosenttia. Otokseen valittujen thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontimäärästä noin 79 prosenttia alitti unionin tuotannonalan hinnat.

5.4 Muista kolmansista maista kuin Thaimaasta tuleva tuonti

(93) Sokerimaissin tuonti muista kolmansista maista kuin Thaimaasta tuli pääasiassa Amerikan yhdysvalloista ja Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’.

(94) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 2,2 prosentista 1,2 prosenttiin. Thaimaan ohella kahden suurimman viejämaan yksilölliset markkinaosuudet olivat alle 1 prosentin. Taulukko 5 Tuonnin markkinaosuus 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Yhdysvallat 0,9 % 0,8 % 0,6 % 0,6 % Kiina 0,6 % 0,4 % 0,3 % 0,4 % Muut maat 0,7 % 0,5 % 0,2 % 0,2 % Yhteensä 2,2 % 1,7 % 1,1 % 1,2 % Indeksi (2015 = 100) 100 79 52 55 Lähde: Eurostat.

5.5 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.5.1 Yleisiä huomautuksia

(95) Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

(96) Markkinoille on luonteenomaista, että sillä on kaksi myyntikanavaa: myynti tuottajan omalla tuotemerkillä ja myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä. Ensin mainitun myyntikanavan käyttämisestä aiheutuu usein korkeammat myyntikulut kuin toiseksi mainitun myyntikanavan käyttämisestä erityisesti markkinoinnin ja mainonnan osalta, jolloin myyntihinnatkin ovat korkeammat.

(97) Tutkimuksessa todettiin, että otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien koko kilpaileva tuonti tapahtui toiseksi mainittua myyntikanavaa eli vähittäismyyjien tuotemerkin myyntikanavaa käyttäen. Vahinkoanalyysissä katsottiin asianmukaiseksi erotella tarvittaessa toisistaan unionin tuotannonalan myynti omalla tuotemerkillä ja vähittäismyyjän tuotemerkillä, koska polkumyyntituonnin aiheuttama kilpailu kohdistuu unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntiin vähittäismyyjän tuotemerkillä. Erottelu tehtiin erityisesti myyntimäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden määrittämiseksi. Jotta saataisiin kokonaiskäsitys, myös kokonaismäärät (jotka sisältävät omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) esitetään ja selitetään jäljempänä olevissa taulukoissa 9, 13 ja 16. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä oli noin 67 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä ja noin 57 prosenttia sen myynnin arvosta.

(98) Koska unionissa sokerimaissia jalostetaan ainoastaan kesäkuukausien aikana, useat vahinkoindikaattorit ovat lähes samat vuonna 2017 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (1 päivän heinäkuuta 2017 ja 30 päivän kesäkuuta 2018 välillä). Tämä koskee erityisesti tuotantoa ja tuotantokapasiteettia.

(99) Kuten 14 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arviointiin käytettiin otantamenetelmää.

(100) Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit unionin tuotannonalan toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tarkastettujen kyselyvastausten perusteella.

(101) Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella.

(102) Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

(103) Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

(104) Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

5.5.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

5.5.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(105) Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 5 prosenttia vuonna 2015 vallinneelta noin 359 000 tonnin tasolta. Taulukko 6 Unionin tuotanto 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotanto (tonnia) 359 250 343 539 376 337 376 437 Indeksi (2015 = 100) 100 96 105 105 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

(106) Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Taulukko 7 Unionin tuotantokapasiteetti 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kapasiteetti (tonnia) 465 311 465 370 465 876 465 876 Indeksi (2015 = 100) 100 100 100 100 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

(107) Kapasiteetin käyttöaste noudatteli samaa suuntausta kuin tuotanto ja kasvoi 5 prosenttia tarkastelujakson aikana (81 prosenttiin). Taulukko 8 Unionin kapasiteetin käyttöaste 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kapasiteetin käyttöaste (%) 77 74 81 81 Indeksi (2015 = 100) 100 96 105 105 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

5.5.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus

(108) Unionin tuotannonalan oman tuotannon myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoille lisääntyi 3 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 9 Unionin myyntimäärä 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myynti unionissa (vähittäismyyjän tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia) 214 495 219 646 225 522 220 839 Indeksi (2015 = 100) 100 102 105 103 Myynti unionissa (omalla ja vähittäismyyjän tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia) 322 501 330 246 338 455 330 875 Indeksi (2015 = 100) 100 102 105 103 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

(109) Unionin tuotannonalan tuotannon kokonaismyynti (joka sisältää omat ja vähittäismyyjien tuotemerkit) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla noudatteli samaa suuntausta kuin vähittäismyyjien tuotemerkin myynti eli se lisääntyi 3 prosenttia tarkastelujaksolla.

(110) Unionin tuotannonalan markkinaosuus oli 94 prosenttia vuonna 2015, ja se kohosi yhden prosenttiyksikön eli 95 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 10 Unionin markkinaosuus 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin tuotannonalan markkinaosuus (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (%) 94 95 95 95 Indeksi (2015 = 100) 100 101 101 101 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

5.5.2.3 Kasvu

(111) Unionin kulutus kasvoi hieman eli 2 prosenttia vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mutta unionin tuotannonala onnistui kasvattamaan markkinaosuuttaan 1 prosentilla lisäämällä myyntiään.

5.5.2.4 Työllisyys ja tuottavuus

(112) Unionin tuotannonalan työllisyystaso laski ensin 11 prosenttia vuosien 2015 ja 2017 välillä ja kohosi sen jälkeen 6 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan työllisyys heikkeni 5 prosenttia tarkastelujakson aikana eli noin 2 200 työntekijästä noin 2 100 työntekijään (kokoaikavastaavana). Taulukko 11 Työllisyys 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työllisyys kokoaikavastaavina (FTE) 2 203 1 993 1 964 2 092 Indeksi (2015 = 100) 100 90 89 95 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

(113) Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus mitattuna tuotoksena (tonneina) kokoaikaista työntekijää kohti vuodessa kasvoi ensin 17 prosenttia vuosien 2015 ja 2017 välillä (lähtötaso 163 tonnia kokoaikaista työntekijää kohti), minkä jälkeen se laski 7 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuottavuus kohosi kaiken kaikkiaan 10 prosenttia ja oli 180 tonnia kokoaikaista työntekijää kohti vuodessa. Tässä tulee esiin edistyneiden koneiden lisääntynyt käyttö manuaalisen työn tekijöiden kustannuksella. Taulukko 12 Unionin tuottavuus 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuottavuus (tonnia/FTE) 163 172 192 180 Indeksi (2015 = 100) 100 106 117 110 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

5.5.2.5 Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

(114) Tutkimuksessa vahvistettiin polkumyynnin jatkuminen ja se, että koko maata koskeva polkumyyntimarginaali (ks. 63 kappale) ylittää vähimmäistason.

(115) Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteellisen vähäistä, mutta sen taso oli kuitenkin merkittävä (3,9 %).

(116) Tarkastellut makro- ja mikroindikaattorit osoittavat, että vaikka polkumyyntitoimenpiteillä on osittain saavutettu haluttu tulos eli on saatu poistettua unionin tuottajille aiheutunut vahinko, tuotannonalaan kohdistuu edelleen jatkuvaa painetta thaimaalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamien matalien hintojen vuoksi.

(117) Tulos vähittäismyyjien segmentillä, joka kilpailee suoraan Thaimaasta tulevan tuonnin kanssa, on kannattavuusluvuin tarkasteltuna heikko. Unionin tuotannonalan myyntihinnat tällä markkinasegmentillä laskivat 8 prosenttia tarkastelujakson aikana, kun taas tuotantokustannukset kohosivat noin 1 prosentin samalla kaudella. Unionin tuotannonala ei ole selvästikään ollut sellaisessa asemassa, että se olisi pystynyt kattamaan kustannuksiaan, mistä aiheutui merkittäviä tappioita. Koska merkittävä osa unionin tuotannonalan sokerimaissista myydään vähittäismyyjien tuotemerkillä (noin 67 prosenttia unionin tuotannonalan myynnin kokonaismäärästä ja noin 57 prosenttia myynnin arvosta), tämä vaikutti kokonaiskannattavuuteen. Näin ollen vähittäismyyjien segmentillä ei voitu todeta varsinaista elpymistä aiemmasta polkumyynnistä, ja unionin tuotannonalan katsotaan olevan edelleen epävakaassa tilanteessa.

5.5.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

5.5.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(118) Unionin tuotannonalan vähittäismyyjien tuotemerkillä etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotteiden yksikköhinnat laskivat tarkastelujaksolla 8 prosenttia ja olivat 1 114 euroa/tonni.

(119) Unionin tuotannonalan sekä omilla että vähittäismyyjien tuotemerkillä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla myymien tuotteiden hinnat laskivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia ja olivat 1 311 euroa/tonni. Taulukko 13 Yksikköhinta unionin markkinoilla 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin yksikköhinta (vähittäismyyjän tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni) 1 204 1 106 1 095 1 114 Indeksi (2015 = 100) 100 92 91 92 Unionin yksikköhinta (omalla ja vähittäismyyjän tuotemerkillä) etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni) 1 365 1 291 1 289 1 311 Indeksi (2015 = 100) 100 95 94 96 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

5.5.3.2 Työvoimakustannukset

(120) Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kohosivat vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia, koska kokonaistyövoimakustannukset kohosivat 2 prosenttia ja työllisyys (kokoaikaiseksi muutettuna) heikkeni 5 prosenttia samalla kaudella. Taulukko 14 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työvoimakustannukset (euroa/FTE) 30 529 32 581 35 537 32 903 Indeksi (2015 = 100) 100 107 116 108 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset. FTE = kokoaikatyötä vastaavat luvut.

5.5.3.3 Varastot

(121) Unionin tuotannonalan loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana. Ne pienenivät 6 prosenttia vuosina 2016 ja 2017 ja 59 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. On kuitenkin syytä huomata, että kalenterivuoden lopun suuret varastot ovat yhteydessä siihen, että sadonkorjuu ja säilöminen päättyvät yleensä kunkin vuoden syyskuussa. Varastoja täydennetään siis vain kesän sadonkorjuun aikana ja sitten ne käytetään vuoden aikana, minkä vuoksi varastojen tasoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana on arvioitava erikseen. Taulukko 15 Varastot 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (tonnia) 198 629 186 248 186 136 80 885 Indeksi (2015 = 100) 100 94 94 41 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

5.5.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(122) Unionin tuotannonalan vähittäismyyjän tuotemerkillä varustettujen tuotteiden myynnin kannattavuus (nettomyynnin prosenttiosuutena ilmaistuna) aleni vuonna 2015 saadusta 5,2 prosentin voitosta 0,7 prosentin tappioon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(123) Unionin tuotannonalan tuotteiden – niin omalla kuin vähittäismyyjän tuotemerkillä tapahtuvan – myynnin kannattavuus aleni myös vuoden 2015 tasolta 10 prosentista 6,7 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lasku ei ole näin ollen yhtä jyrkkä kuin vähittäismyyjän tuotemerkillä tapahtuvan myynnin lasku. Kannattavuuden lasku johtuu siitä, että tarkastelujaksolla myyntihinnat laskivat 4 prosenttia, kun taas tuotantokustannukset (etenkin jalostamattoman sokerimaissin ja tölkkien osalta) nousivat samalla kaudella 1 prosentin. Unionin tuotannonala ei ole selvästikään ollut sellaisessa asemassa, että se olisi pystynyt siirtämään kohonneet tuotantokustannukset asiakkaidensa maksettaviksi.

(124) Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se laski vuoden 2015 noin 49 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 31,7 prosenttiin (eli laskua oli 35 prosenttia tarkastelujakson aikana).

(125) Operatiivisen toiminnan nettokassavirta oli noin 17 miljoonaa euroa vuonna 2015. Se kasvoi noin 24 miljoonaan euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (eli kasvua oli 42 prosenttia). Yksikään otokseen valituista unionin tuottajista ei ilmoittanut, että niillä olisi vaikeuksia saada pääomaa. Taulukko 16 Kannattavuus ja investointien tuotto 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin kannattavuus (vähittäismyyjän tuotemerkki) (% nettomyynnistä) 5,2 -1,4 -2,6 -0,7 Indeksi (2015 = 100) 100 -27 -50 -13 Unionin kannattavuus (oma ja vähittäismyyjän tuotemerkki) (% nettomyynnistä) 10,0 6,1 4,8 6,7 Indeksi (2015 = 100) 100 61 48 67 Investointien tuotto (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) 49,0 27,3 23,7 31,7 Indeksi (2015 = 100) 100 56 48 65 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset. Taulukko 17 Kassavirta 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kassavirta (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (euroa) 17 197 966 32 293 239 16 496 604 24 404 977 Indeksi (2015 = 100) 100 188 96 142 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

(126) Unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon kasvoivat vakaasti tarkastelujaksolla noin 4 miljoonasta eurosta (vuonna 2015) noin 8 miljoonaan euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 85 prosenttia. Investoinnit tehtiin olemassa olevan laitteiston uusimiseen ja tuottavuuden lisäämiseen. Taulukko 18 Investoinnit 2015 2016 2017 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Nettoinvestoinnit (euroa) 4 446 615 5 622 002 7 744 202 8 232 340 Indeksi (2015 = 100) 100 126 174 185 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

5.6 Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

(127) Useat indikaattorit kehittyivät kielteiseen suuntaan vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Investointien tuotto samoin kuin myynnin kannattavuus heikkenivät, ja työllisyys pieneni 5 prosenttia. Tuonti Thaimaasta lisääntyi ja keskimääräiset hinnat alenivat. Erittäin hyvä satovuosi 2014 johti varastojen korkeaan tasoon vuonna 2015. Samalla kaudella Thaimaasta halvoin hinnoin tuleva tuonti pahensi vielä unionin tuotannonalaan kohdistuvaa negatiivista vaikutusta. Tämän vuoksi unionin tuotannonala alensi hintoja ja vähensi tuotantoa vuonna 2016 sekä purki varastoja, mikä vaikutti negatiivisesti sen kannattavuuteen. Unionin tuotannonala kykeni vasta vuonna 2017 kasvattamaan tuotantoa, mutta kannattavuus oli alimmalla tasollaan tuotannon ja myynnin yhden kalenterivuoden viiveen vuoksi.

(128) Unionin tuotannonalan sokerimaissin myynti vähittäismyyjän tuotemerkin segmentillä oli tappiollista suurimman osan tarkastelujaksoa. Tuotannonala tarvitsee vähittäismyyjien tuotemerkillä tapahtuvaa myyntiä, koska sen osuus on yli puolet sen myynnistä. Kun otetaan huomioon vähittäismyyjien tuotemerkillä tapahtuvan myynnin merkitys koko myynnin arvosta, kannattavuus heikkeni kaikkiaan 10 prosentista 6,7 prosenttiin.

(129) Jotkin indikaattorit kertoivat myös myönteisestä kehityksestä. Kapasiteetin käyttöaste kohosi 81 prosenttia. Myös kassavirta ja investoinnit lisääntyivät merkittävästi. Unionin tuotannonalan vähittäismyyjien tuotemerkeillä tapahtunut myynti, joka kilpailee suoraan thaimaalaisen tuonnin kanssa, kasvoi 3 prosenttia. Molempien segmenttien yhteenlaskettu kokonaismyynti lisääntyi saman verran. On kuitenkin syytä huomata, että Thaimaasta tuleva tuonti esti unionin tuotannonalaa siirtämästä kustannusten kohoamista asiakkaille, minkä vuoksi unionin tuotannonala ei kyennyt saavuttamaan tyydyttävää kannattavuustasoa, jotta se olisi pystynyt säilyttämään merkittävän markkinaosuuden markkinoilla, joilla kilpailevat ainoastaan unionin tuotannonala ja Thaimaasta tuleva tuonti, koska muista kolmansista maista tuleva tuonti on hajanaista ja vähäpätöistä.

(130) Unionin tuotannonala on eri tilanteessa näillä kahdella segmentillä (vähittäismyyjän tuotemerkki ja oma tuotemerkki). Unionin tuotannonalan oman tuotemerkin segmenttiin ei kohdistu voimakasta suoraa kilpailua. Tuotemerkin omistajilla on vahvat neuvotteluasemat ja markkinat ovat vakiintuneet. Toisaalta vähittäismyyjät asettava hinnat vähittäismyyjien tuotemerkin segmentillä. Thaimaasta tulevan tuonnin aiheuttaman kilpailun vuoksi hintoihin kohdistuu jatkuvasti painetta. Tämän seurauksena unionin tuottajien on vaikea siirtää tuotantokustannusten nousua (lähinnä sokerimaissin ja tölkkien) vähittäismyyjille, koska Thaimaasta tuleva tuonti aiheuttaa hintapainetta.

(131) Vaikuttaa siltä, että unionin tuotannonala on kyennyt lisäämään markkinaosuuttaan panemalla etusijalle hinnan sijaan määrän. Ei voida kuitenkaan jättää huomiotta sitä, että suurin osa unionin tuotannonalan sokerimaissin tuotannosta (vähittäismyyjien tuotemerkki) on ollut tappiollista suurimman osan tarkastelujaksoa.

(132) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Thaimaan viranomaiset ja kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät, että uhkana on Kiinasta alemmilla tuontihinnoilla tulevan sokerimaissin lisääntyvä tuontimäärä pikemminkin kuin Thaimaasta tuleva tuonti.

(133) Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta on alempi, mutta tuontimäärät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat edelleen mitättömät (0,4 prosentin markkinaosuus), minkä vuoksi kyseistä tuontia ei tarkasteltu vahingon arvioinnissa. Tämä väite hylättiin.

(134) Thaimaan viranomaiset ja kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät vielä, että unionin tuotannonalan alisuoriutuminen johtui erityisistä sääolosuhteista Euroopassa vuonna 2018. Nämä kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa viittasivat lehtiartikkeliin (14), jossa käsiteltiin vuoden 2018 maissisatoa. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että vuoden 2018 sokerimaissin sato ei vaikuta unionin tuotannonalan tuloksiin tarkastelujaksolla (joka päättyy kesäkuussa 2018), koska myynti kesäkuuhun 2018 asti perustuu edellisen vuoden satoon. Toiseksi artikkeli ei ole merkityksellinen, koska maissi on eri kasvi kuin sokerimaissi, eikä sitä käytetä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen.

(135) Unionin tuotannonala väitti, että vahingon arvioinnissa olisi erotettava toisistaan suuret tölkit, joita myydään vähittäismyyjien tuotemerkin segmentillä, jossa thaimaalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on 20–30 prosentin markkinaosuus, unionin tuotannonalan kannattavuus oli heikko ja sille aiheutui merkittävää vahinkoa.

(136) Kuten 96 kappaleessa todetaan, sokerimaissin markkinoille on tyypillistä, että käytetään kahta myyntikanavaa, vähittäismyyjien tuotemerkkiä ja omaa tuotemerkkiä. Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti ja kuten tullin käyttöönottoon johtaneessa alkuperäisessä tutkimuksessakin, vahingon määrittäminen perustui unionin tuotannonalan kokonaistulokseen (oma tuotemerkki + vähittäismyyjän tuotemerkki) sekä useiden vahinkoindikaattoreiden (kannattavuus, myyntimäärä ja myyntihinnat) osalta vähittäismyyjän tuotemerkkiin. Ei ole olemassa mitään muuttuneita olosuhteita, joilla voitaisiin perustella eri menetelmän käyttäminen. Sen vuoksi väite hylättiin.

(137) Unionin tuotannonalan vahinkoon liittyvä kuva on epäyhtenäinen. Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy niille asetettuun tavoitteeseen eli on poistettu joiltakin osin unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko, joka johtui Thaimaasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. Unionin tuotannonala kuitenkin edelleen epävakaassa ja riskialttiissa tilanteessa, kun otetaan huomioon etenkin alhainen kannattavuus.

(138) Näin ollen komissio päätteli, että vaikka unionin tuotannonalalle aiheutui jonkin verran vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, sitä ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuna merkittävänä vahinkona.

6. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(139) Komissio päätteli 138 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Thaimaasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista aiheutuneen vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Edellä kuvattujen suuntausten perusteella vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa. Kuten useiden vahinkoindikaattoreiden negatiivinen kehitys kuitenkin osoittaa, unionin tuotannonala on edelleen epävakaassa ja riskialttiissa tilanteessa.

(140) Tässä yhteydessä komissio tarkasteli asianomaisen maan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja asianomaisesta maasta tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

6.1 Käyttämätön tuotanto-/jalostuskapasiteetti

(141) Thaimaalaisilla viejillä on merkittävä käyttämätön tuotantokapasiteetti, joka mahdollistaa viennin nopean lisäämisen (ks. 68–70 kappale). Lisäksi Thaimaan käyttämättömän jalostuskapasiteetin arvioidaan olevan noin 150 000 tonnia, mikä on noin kymmenkertaisesti Thaimaan vientimäärä unioniin.

6.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(142) Koska unionin markkinoiden hinnat ovat kolmansien maiden markkinoita kannattavammat (ks. 72 kappale), on todennäköistä, että merkittäviä määriä sokerimaissia, joka nykyisellään viedään kyseisiin maihin, suunnattaisiin unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta.

(143) Tämän perusteella voidaan todeta, että jos toimenpiteet eivät ole käytössä, thaimaalaiset vientiä harjoittavat tuottajat tehostavat todennäköisesti voimakkaasti läsnäoloaan unionin markkinoilla sekä määrän että markkinaosuuden osalta ja tuonti tapahtuu polkumyyntihinnoilla, jotka aiheuttavat lisääntynyttä hintapainetta unionin tuotannonalan myyntihintoihin.

6.3 Vaikutus unionin tuotannonalaan

(144) Kun Thaimaasta todennäköisesti tulisi suuri määrä tuontia unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla, unionin tuotannonalan olisi vähennettävä tuotantoaan tai alennettava hintojaan. Pienelläkin alihinnoittelulla on merkittävä vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen, kuten käy ilmi vähittäismyyjän tuotemerkkiä koskevasta analyysistä 122 ja 123 kappaleessa.

(145) Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan riskialtis tilanne, tuotantomäärien ja myyntihintojen aleneminen johtaisi hyvin nopeasti sen kannattavuuden ja muiden suoritusindikaattoreiden heikkenemiseen.

6.4 Päätelmät vahingon toistumisen todennäköisyydestä

(146) Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

(147) Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa huomautti, että merkittävän vahingon toistuminen ei ole todennäköistä, koska komissio ei esittänyt riittävää tosiasioihin perustuvaa näyttöä siitä pääasiassa siksi, että unionin markkinat eivät ole tarkastelun kohteena olevan tuotteen pääasialliset ja suosituimmat markkinat ja taloudelliset indikaattorit osoittavat positiivista kehitystä. Saman seikan ottivat esiin myös Thaimaan viranomaiset.

(148) Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskeva näyttö esitetään 139–145 kappaleessa, joissa komissio teki tulevaa tilannetta koskeva arvion vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Tällainen analyysi ei perustu yksinomaan nykytilanteeseen tarkastelun kohteena olevan tuotteen pääasiallisten ja suosituimpien markkinoiden sekä unionin tuotannonalan suorituskyvyn osalta, vaan siinä tarkastellaan todennäköistä tilannetta unionin markkinoilla, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin. Tästä syystä väite hylättiin.

7. UNIONIN ETU

(149) Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

7.1 Unionin tuotannonalan etu

(150) Kuten 139 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonala on edelleen epävakaassa ja riskialttiissa tilanteessa. Tuotannonalalle olisi käyttöä toimenpiteiden jatkumisesta saatavasta huojennuksesta, koska se voisi nostaa myyntihintojaan (erityisesti vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) kattaakseen nousseet tuotantokustannukset. Tämä antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa rahoitustilannettaan.

7.2 Vähittäismyyjien ja kuluttajien etu

(151) Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa pääteltiin, että vaikka toimenpiteiden voimassaoloa jatkettaisiin, sillä ei olisi kohtuutonta vaikutusta vähittäismyyjiin.

(152) Tässä tutkimuksessa komissio ei löytänyt mitään näyttöä, joka osoittaisi tilanteen muuttuneen aiemman tarkastelun jälkeen. Yksikään vähittäismyyjä ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa eikä väittänyt, että tämä päätelmä ei olisi enää pätevä. Näin ollen komissio vahvisti, ettei tällä hetkellä voimassa olevilla toimenpiteillä ollut merkittävää negatiivista vaikutusta vähittäismyyjien taloudelliseen tilanteeseen ja ettei toimenpiteiden jatkuminen vaikuttaisi niihin kohtuuttomasti.

(153) Kuluttajien osalta voidaan todeta, että kotitalouksien sokerimaissiin käyttämä rahamäärä vuodessa on vähäinen. Kun otetaan huomion voimassa olevien toimenpiteiden kohtuullinen taso, toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen vaikutukset kuluttajiin olisivat todennäköisesti mitättömän vähäiset.

(154) Näin ollen katsotaan, että ehdotetut toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuta huomattavalla tavalla unionin vähittäismyyjien ja kuluttajien tilanteeseen.

7.3 Toimitusvaikeudet ja kilpailu unionin markkinoilla

(155) Unionin kulutus pysyi vakaalla tasolla noin 365 000 tonnissa. Unionin tuotannonalan kapasiteetti on tarkastelujaksolla ollut jatkuvasti suurempi kuin unionin kysyntä: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin taso oli noin 466 000 tonnia. Vaikuttaa siltä, että unionin tuotannonalalla on käyttämätöntä kapasiteettia tuotannon lisäämiseksi, jos kysyntä kasvaa. Osa kysynnästä voidaan tyydyttää myös tuonnilla muista kolmansista maista kuten Yhdysvalloista ja Kiinasta. Polkumyyntitoimenpiteillähän ei ole tarkoitus lopettaa tuontia Thaimaasta unioniin. Kun otetaan huomioon polkumyyntitullin alhainen taso, voidaan olettaa, että Thaimaasta tulevalla tuonnilla on jatkossakin tietty osuus unionin markkinoista.

(156) Edellä esitetyn perusteella ei voida päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa johtaisi pulaan tuotteesta unionin markkinoilla tai rajoittaisi kilpailua unionin markkinoilla.

7.4 Unionin etua koskevat päätelmät

(157) Komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien tämänhetkisten toimenpiteiden voimassaoloa.

8. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

(158) Polkumyynnin jatkumisesta, vahingon toistumisesta ja unionin edusta komission tekemien päätelmien perusteella olisi pidettävä voimassa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, joita sovelletaan tiettyyn Thaimaasta peräisin olevaan valmistettuun tai säilöttyyn sokerimaissiin.

(159) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Niille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.

(160) Asetuksen (EU) 2018/1046 (15) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

(161) Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Thaimaan kuningaskunnasta peräisin olevaa jyvinä tuotavaa etikan tai etikkahapon avulla valmistettua tai säilöttyä jäädyttämätöntä sokerimaissia (Zea mays var. saccharata), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2001 90 30, (Taric-koodi 2001903010), ja Thaimaan kuningaskunnasta peräisin olevaa jyvinä tuotavaa valmistettua tai säilöttyä jäädyttämätöntä sokerimaissia (Zea mays var. saccharata), joka on valmistettu tai säilötty muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla ja joka ei kuulu nimikkeeseen 2006 vaan luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2005 80 00 (Taric-koodi 2005800010). 2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: Yritys Polkumyyntitulli (%) Taric-lisäkoodi Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 711 30, Thaimaa 3,1 A789 Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thaimaa 14,3 A890 Malee Sampran Public Co., Ltd Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thaimaa 12,8 A790 River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Thaimaa 12,8 A791 Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thaimaa 11,1 A792 Liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat 12,9 A793 Kaikki muut yritykset 14,3 A999 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla Edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa niin, että siihen sisällytetään uusi vientiä harjoittava tuottaja ja kyseiselle tuottajalle osoitetaan painotettu keskimääräinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan yhteistyössä toimineisiin mutta alkuperäisen tutkimuksen otokseen sisältymättömiin yrityksiin, jos jokin uusi Thaimaassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että a) se ei ole vienyt unioniin 1 kohdassa kuvattua tuotetta 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana (alkuperäinen tutkimusajanjakso), b) se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Thaimaassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, ja c) joko se on tosiasiallisesti vienyt tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen.

3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 28 päivänä marraskuuta 2019. Komission puolesta Puheenjohtaja Jean-Claude JUNCKER

(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Neuvoston asetus (EY) N:o 682/2007, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2007, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 159, 20.6.2007, s. 14).

(3) Neuvoston asetus (EY) N:o 954/2008, annettu 25 päivänä syyskuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 682/2007 muuttamisesta (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 1).

(4) Komission päätös 2007/424/EY, tehty 18 päivänä kesäkuuta 2007, tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä (EUVL L 159, 20.6.2007, s. 42).

(5) Neuvoston asetus (EY) N:o 847/2009, annettu 15 päivänä syyskuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 682/2007 muuttamisesta (EUVL L 246, 18.9.2009, s. 1).

(6) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 875/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 244, 13.9.2013, s. 1).

(7) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 307/2014, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2014, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 875/2013 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen (EUVL L 91, 27.3.2014, s. 1).

(8) Ilmoitus asiassa T-460/14 14. joulukuuta 2017 annetusta tuomiosta ja asiassa C-144/18 P 28. maaliskuuta 2019 annetusta tuomiosta, jotka liittyvät neuvoston täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 307/2014 lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 875/2013 muuttamisesta (EUVL C 291, 29.8.2019, p. 3).

(9) Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 440, 21.12.2017, s. 21).

(10) Ilmoitus tietyn Thaimaan kuningaskunnasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 322, 12.9.2018, s. 4).

(11) IEG Vu artikkeli, 24.10.2018, AETMD:n 29.3.2019 päivätyissä huomautuksissa, liite 8.

(12) AETMD:n 29.3.2019 päivätyt huomautukset.

(13) Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta vietiin 13 643 tonnia (ks. taulukko 2) ja käyttämätön kapasiteetti oli yhteensä 150 000 tonnia.

(14) https://www.lemonde.fr/economie/article/2018/10/20/la-roumanie-vampirise-le-marche-europeen-du-mais_5372297_3234.html?xtmc=dracula&xtcr=1.

(15) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).