T OSEKKI: LIITTYMISTÄ VALMISTELEVA KUMPPANUUS (98/C 202/02)

1. JOHDANTO

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio suositti heinäkuussa 1997 neuvostolle antamassaan lausunnossa, että liittymisneuvottelut olisi aloitettava T Osekin kanssa heti, kun se on edistynyt riittävästi Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien edellytysten täyttämisessä. Tämä suositus perustuu lausunnossa olleeseen arviointiin, jonka perusteella komissio katsoo, että i) T Osekki täyttää vakaita instituutioita, oikeusvaltiota, ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen suojelua koskevat perusteet, ii) T Osekkiä voidaan pitää toimivana markkinataloutena, joka kykenee selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä aikavälillä ja iii) T Osekki pystyy todennäköisesti soveltamaan yhteisön säännöstöä keskipitkällä aikavälillä, edellyttäen että se jatkaa pyrkimyksiään yhteisön säännöstön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöään ja tehostaa toimintaansa yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi.

Eurooppa-sopimus säilyy Euroopan unionin ja T Osekin välisten suhteiden perustana. Liittymistä valmistelevaa strategiaa kuitenkin vahvistetaan, jotta apua voidaan suunnata kunkin hakijamaan erityisiin tarpeisiin lausunnossa todettujen erityisten ongelmien ratkaisemisen tukemiseksi. Komissio toteaa Agenda 2000 -asiakirjassa: "Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla on kaksi päätavoitetta. Ensimmäisenä tavoitteena on yhdistää unionin tarjoamat eri tukimuodot yksiin puitteisiin osaksi liittymistä valmistelevaa kumppanuutta ja työskennellä näissä puitteissa hakijamaiden kanssa selkeästi määriteltyjen jäsenyyttä valmistelevien ohjelmien pohjalta, joihin sisältyy hakijoiden sitoutuminen erityisesti ensisijaisiin tavoitteisiin ja niiden toteuttamisaikatauluun. Toisena päätavoitteena on perehdyttää hakijamaat unionin politiikkoihin ja menettelytapoihin antamalla niille mahdollisuus osallistua yhteisön ohjelmiin".

Luxemburgissa vuoden 1997 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että liittymistä valmisteleva kumppanuus on olennainen osa vahvistettua liittymistä valmistelevaa strategiaa, ja sillä otetaan käyttöön kaikki hakijamaille suunnattavat apumuodot yksiin puitteisiin yhdistettyinä. Komissio on tehnyt päätöksen tästä liittymistä valmistelevasta kumppanuudesta kuultuaan T Osekkiä ja noudattaen neuvoston vahvistamia periaatteita, ensisijaisia tavoitteita, välivaiheen tavoitteita ja edellytyksiä.

2. TAVOITTEET

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnossa T Osekin hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi. Lisäksi kehykseen on tarkoitus sisällyttää näiden ensisijaisten tavoitteiden täytäntöönpanemisen avustamiseksi T Osekille myönnettävissä olevat rahavarat sekä kyseiseen apuun liittyvät edellytykset. Liittymistä valmisteleva kumppanuus tarjoaa kehyksen useille politiikan välineille, joita käytetään jäsenyyttä hakeneiden maiden auttamiseksi niiden valmistautuessa jäsenyyteen. Näihin välineisiin kuuluvat muun muassa yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jonka T Osekin on määrä hyväksyä, sekä talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteinen arviointi, sopimus järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan sekä sisämarkkinoiden yleiset ohjeet. Kukin näistä välineistä on luonteeltaan erilainen, ja niitä valmistellaan ja ne pannaan täytäntöön erityistä menettelyä noudattaen. Ne eivät ole olennainen osa tätä kumppanuutta, mutta niiden ensisijaiset tavoitteet ovat kumppanuuden mukaisia.

3. PERIAATTEET

Kunkin jäsenyyttä hakeneen maan osalta määritetyt keskeisimmät ensisijaiset tavoitteet liittyvät maiden kykyyn täyttää Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset, joiden mukaan jäsenyys edellyttää, että:

- hakijamaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen;

- hakijamaassa on toimiva markkinatalous, ja se pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa;

- hakijamaa pystyy vastaamaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, mukaan lukien poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.

Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti hakijamaiden tarvetta mukauttaa hallintorakenteensa yhteisön politiikkojen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi liittymisen jälkeen, ja Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on välttämätöntä, mutta yksinään riittämätöntä; on tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan.

4. ENSISIJAISET TAVOITTEET JA VÄLIVAIHEEN TAVOITTEET

Komission lausunnoissa ja niitä koskevassa neuvoston tarkastelussa on tuotu esiin sellaisten toimien laajuus, jotka hakijamaiden on vielä toteutettava tietyillä aloilla valmistautuakseen unioniin liittymiseen. Kyseisissä lausunnoissa ja tarkastelussa katsottiin, että mikään näistä maista ei täytä tällä hetkellä kokonaan kaikkia Kööpenhaminassa vahvistettuja edellytyksiä. Tämä tilanne edellyttää välivaiheen tavoitteiden määrittelemistä ensisijaisille tavoitteille, ja niihin kuhunkin on liityttävä asianomaisten maiden kanssa yhdessä asetetut selkeät tavoitteet. Näiden tavoitteiden saavuttamisesta riippuu hakijamaille myönnettävän avun määrä sekä jo joidenkin maiden kanssa käynnissä olevissa neuvotteluissa edistyminen ja muiden hakijamaiden kanssa käytävien neuvottelujen käynnistäminen. Ensisijaiset tavoitteet ja välivaiheen tavoitteet on jaettu kahteen ryhmään eli lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteisiin. Lyhyen aikavälin tavoitteiden valinnassa on perusteena käytetty T Osekin realistisia mahdollisuuksia toteuttaa tavoitteet tai edistyä niiden toteuttamisessa pitkälle vuoden 1998 loppuun mennessä. Koska aika on lyhyt ja ottaen huomioon tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava hallinnollinen toimintavalmius lyhyen aikavälin tavoitteiden lukumäärä on pieni. Keskipitkän aikavälin ensisijaisiksi tavoitteiksi määriteltyjen tavoitteiden toteuttamisen oletetaan vievän yli vuoden, vaikkakin toteuttaminen voi alkaa ja sen olisi alettava jo vuoden 1998 aikana.

T Osekkiä pyydetään laatimaan maaliskuun loppuun mennessä yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma, jossa olisi vahvistettava aikataulu näiden ensisijaisten tavoitteiden ja välivaiheen tavoitteiden toteuttamiseksi sekä mainittava mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan tarvittavien henkilöstön ja rahavarojen määrä.

Liittymistä valmisteleva kumppanuus merkitsee sitä, että T Osekin on huolehdittava kaikista lausunnossa mainituista asioista, joista esitetään tiivistelmä liitteessä. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ei yksinään riitä, vaan on myös tarpeen varmistaa, että sitä todella sovelletaan unionissa voimassa olevien perusteiden mukaisesti. Kaikilla jäljempänä mainituilla aloilla tarvitaan yhteisön säännöstön uskottavaa ja tehokasta voimaansaattamista ja täytäntöönpanoa.

Komission lausunnon ja sitä koskevan neuvoston tarkastelun perusteella T Osekille on määritetty jäljempänä esitetyt lyhyen ja keskipitkän aikavälin ensisijaiset tavoitteet sekä välivaiheen tavoitteet.

4.1. Lyhyen aikavälin tavoitteet (1998)

- Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden vahvistaminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; sisäisen ja ulkoisen tasapainon säilyttämiseksi tarvittavan politiikan täytäntöönpano; yritysten hallintokehyksen parantaminen erityisesti nopeuttamalla tiettyjen teollisuusalojen, kuten teräsalan, sekä pankkien rakennemuutosta, täytäntöönpanemalla rahoitusalaa sääntelevä lainsäädäntö (pankit ja sijoitusyhtiöt) ja ottamalla käyttöön uuden arvopaperi- ja pörssikomitean toteuttama valvonta.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: valmiuksien parantaminen pankkien valvonnan, arvopapereiden, vakuutusten, sisäisen varainhoidon valvonnan, ympäristön ja maatalouden aloilla; kasviensuojelusta ja eläinlääkinnästä vastaavien hallintojen vahvistaminen erityisesti ulkorajoilla olevilla toimipaikoilla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden parantamisen aloittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien henkisen omaisuuden (lainsäädäntö ja täytäntöönpano), varmentamisen ja standardoinnin alat (lainsäädäntötoimenpiteiden yhdenmukaistaminen edelleen ja eurooppalaista vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevan sopimuksen tekeminen), trustien vastaisen lainsäädännön muuttaminen, valtionavun valvontaa koskevan lainsäädäntökehyksen kehittäminen edelleen ja avoimuuden lisääminen toteuttamalla ylimääräinen valtionavun määritys.

- Oikeus- ja sisäasiat: tehokkaan rajavalvonnan kehittäminen.

- Ympäristö: puitelainsäädännön saattamisen osaksi kansallista lainsäädäntöä jatkaminen, yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien täytäntöönpanostrategioiden laatiminen ja täytäntöönpano; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpanon aloittaminen.

4.2. Keskipitkän aikavälin tavoitteet

- Poliittiset edellytykset: lisäpyrkimykset romaniväestön yhtäläisen aseman turvaamiseksi; painovapauden varmistavien lakien lujittaminen; lisähuomiota on kiinnitettävä yhtäläisiin mahdollisuuksiin julkisen sektorin työpaikan saannissa.

- Talouspolitiikka: talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden yhteisen arvioinnin säännöllinen tarkastelu Eurooppa-sopimuksen yhteydessä, minkä tavoitteena on Kööpenhaminassa vahvistettujen, unionin jäsenyyttä koskevien edellytysten täyttäminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto talous- ja rahapolitiikan alalla (talouspolitiikan yhteensovittaminen, lähentymisohjelmien esittäminen, liiallisten alijäämien välttäminen); vaikka T Osekin ei oleteta ottavan käyttöön euroa heti unioniin liityttyään, sen odotetaan harjoittavan politiikkaa, jonka tavoitteena on tosiasiallinen lähentyminen unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien tavoitteiden mukaisesti sekä nimellinen lähentyminen, joka mahdollistaa lopullisena tavoitteena euron käyttöönoton.

- Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: julkishallinnon nykyaikaistamisen jatkaminen; tuomioistuinjärjestelmän parantaminen ja yhteisön lainsäädäntöä ja sen soveltamista koskevan koulutuksen järjestäminen tuomioistuimille; tullin toiminnan parantaminen; riippumattomien tieto- ja kuluttajansuojan valvontaelinten perustaminen, oikeus- ja sisäasioiden instituutioiden lujittaminen (riittävän ja tarpeeksi koulutetun henkilöstön varmistaminen erityisesti poliisivoimissa, rajavartiostossa, ministeriöissä ja tuomioistuimissa), ydinturvallisuusviranomaisen lujittaminen, varainhoidon valvontavalmiuksien yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen; tulli- ja verohallintojen uudistaminen yhteisön säännöstön soveltamisvalmiuden varmistamiseksi sekä elintarvikevalvonnan hallinnon lujittaminen.

- Sisämarkkinat: mukaan lukien julkisia hankintoja, kirjanpitoa, tietosuojaa, rahoituspalveluja, välillistä verotusta, audiovisuaalisia palveluja ja kuluttajansuojaa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen; standardointi- ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten kehittäminen edelleen; markkinavalvontajärjestelmän perustaminen ja toiminta; teollisuustuotteita koskevan teknisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen; kilpailuviranomaisten lujittaminen; kilpailulainsäädännön yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen ja tehokas täytäntöönpano; yritysten kehittämisen edistäminen, mukaan lukien pienet ja keskisuuret yritykset; yhdenmukaistaminen yhteisön säännöstöön nähden televiestinnän, kuluttajansuojan ja sisäisten energiamarkkinoiden aloilla.

- Oikeus- ja sisäasiat: tehokkaan rajavalvonnan kehittäminen, muuttoliikepolitiikan ja turvapaikanhakumenettelyjen uudistamisen täytäntöönpano ja huumausaineiden, järjestäytyneen rikollisuuden (erityisesti rahanpesu, huumeet ja ihmiskauppa) ja korruption torjuminen, aikaisempaa tehokkaampi tuomioistuinten toiminta ja lainsäädännön täytäntöönpano, viisumimenettelyjen yhdenmukaistaminen unionin käytännön mukaiseksi ja kansainvälisiin sopimuksiin liittyvän yhdenmukaistamisen päätökseen saattaminen ottaen erityisesti huomioon Schengenin sopimusten määräykset.

- Maatalous: mukaan lukien yhdenmukaistaminen yhteisön maataloussäännöstöön nähden (mukaan lukien eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevat asiat sekä erityisesti ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset); huomion kiinnittäminen maatalouden ympäristöasioihin ja biologiseen monimuotoisuuteen; yhteisön maatalouspolitiikan täytäntöönpanovalmiuden kehittäminen erityisesti hallinnon perusjärjestelmien ja hallintorakenteiden osalta maatalouden markkinoiden valvomiseksi sekä rakennetoimenpiteiden ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi; eläinlääkintää ja kasviensuojelua koskevien vaatimusten käyttöönotto ja täytäntöönpano; tiettyjen elintarvikkeiden jalostuslaitosten sekä testaus- ja analysointilaitosten toiminnan parantaminen; maatalouselintarvikealan rakenneuudistus.

- Liikenne: lisäpyrkimykset yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstöön nähden erityisesti maantiekuljetusten (markkinoille pääsy, turvallisuussäännöt ja verotus) ja rautatiekuljetusten aloilla sekä tarpeelliset, liikenteen infrastruktuuriin suuntautuvat investoinnit Euroopan laajuisten verkkojen laajentamiseksi.

- Työllisyys ja sosiaalikysymykset: sopivien työmarkkinarakenteiden kehittäminen ja työllisyyspolitiikan yhteinen tarkastelu valmistautumiseksi osallistumaan unionin yhteensovittamiseen; työvoima-, työterveys- ja työturvallisuuslainsäädännön yhteensovittaminen sekä täytäntöönpanojärjestelmien kehittäminen; erityisesti työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan kehysdirektiivin säännösten antaminen varhaisessa vaiheessa; naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien voimaan saattaminen; aktiivisen ja itsenäisen sosiaalisen vuoropuhelun kehittäminen edelleen; sosiaaliturvan kehittäminen; sitoutuminen saattamaan kansanterveyden vaatimukset unionin vaatimusten mukaisiksi.

- Ympäristö: valvonta- ja täytäntöönpanorakenteiden sekä -valmiuksien kehittäminen; yksittäisiä säädöksiä koskevien lähentämisohjelmien jatkuva suunnittelu ja täytäntöönpano; erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota ilma-, vesi- ja jätehuoltoaloihin; ympäristönsuojeluvaatimukset ja kestävän kehityksen tarve on otettava huomioon kansallisia alakohtaisia politiikkoja laadittaessa ja täytäntöönpantaessa.

- Aluepolitiikka ja yhteenkuuluvuus: oikeudellisen, hallinnollisen ja talousarviota koskevan kehyksen käyttöönotto yhdenmukaista aluepolitiikkaa varten, jotta T Osekki voi osallistua unionin rakenneohjelmiin siihen liityttyään.

5. YHTEISÖN TEKNISEN AVUN JA RAHOITUSAVUN TÄRKEIMMÄT VÄLINEET

5.1. Rahavarojen ohjelmointi

Vuosille 1995-1997 myönnetyt Phare-ohjelman määrärahat olivat yhteensä 224 miljoonaa ecua. Edellyttäen, että Phare-ohjelman talousarvio hyväksytään jäljellä olevan ajanjakson osalta, komissio vahvistaa määrärahat vuosille 1998 ja 1999. Rahoitusehdotukset esitetään Phare-ohjelman hallintokomitealle asetuksen (ETY) N:o 3906/89 mukaisesti. Jäsenyyttä hakeneiden maiden osallistumista yhteisrahoitukseen edellytetään järjestelmällisesti kaikissa investointihankkeissa. Komissio toimii T Osekin, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä valmisteleviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi. Vuodesta 2000 alkaen annettava rahoitusapu sisältää maataloudelle annettavan avun ja rakennevälineen, joilla asetetaan koheesiorahastoa vastaavat toimenpiteet etusijalle. T Osekki saa lisäksi rahoitusta suoraan yhteisön säännöstöön liittyvistä monikansallisista ohjelmista.

Phare-ohjelma on vahvistetun liittymistä valmistelevan strategian tärkein rahoitusväline. Phare-ohjelman ensisijaisena tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita valmistautumaan unioniin liittymiseen keskittämällä avunanto yhteisön säännöstön käyttöönottoon ja erityisesti liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa määriteltyihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Komissio allekirjoittaa T Osekin kanssa vuosittain rahoituspöytäkirjan, jossa T Osekki sitoutuu täyttämään tässä liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa määritellyt eri tavoitteet ja komissio sitoutuu osallistumaan niiden toteuttamisen rahoittamiseen. Yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnissa otetaan huomioon ensisijaiset tavoitteet ja yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman aikataulu.

Lisäksi rahoitusavun myöntäminen on tiiviisti sidoksissa T Osekin hallituksen yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa kansallisessa ohjelmassa tekemien sitoumusten noudattamiseen. Tiettyjä liittymistä valmistelevia toimia voidaan lujittaa jo nyt (esim. instituutioiden rakentamisen tukeminen), mutta muut, kuten esimerkiksi ympäristöön ja ydinturvaan liittyvien yhteisön säännöstön vaatimusten täyttämiseksi suunniteltujen merkittävimpien investointihankkeiden rahoitus on ohjelmoitava viiden tai kuuden vuoden ajanjaksolle.

Phare-apua kanavoidaan vuodesta 1998 alkaen seuraavien toimien avulla:

- Instituutioiden rakentaminen (noin 30 prosenttia), johon sisältyvät demokraattisten instituutioiden, oikeusvaltion, julkishallinnon ja kaikkien julkisista palveluista vastaavien laitosten lujittaminen, jotta voidaan perustaa tarvittavat institutionaaliset ja hallinnolliset rakenteet sekä kouluttaa yhteisön säännöstön soveltamisen edellyttämä henkilöstö. Instituutioiden rakentamisen tukeminen tapahtuu käytännössä muun muassa koulutuksen ja teknisen avun muodossa sekä T Osekin ja jäsenvaltioiden vastaavien laitosten ja hallintojen välisen kummitoiminnan (twinning) avulla. Alussa tämä kummitoiminta keskittyy ensisijaisiin aloihin kuten rahoitukseen, maatalouteen, ympäristöön sekä oikeus- ja sisäasioihin.

- Investointien tukeminen (noin 70 prosenttia), jonka tavoitteena on mahdollistaa tarvittavat investoinnit T Osekin infrastruktuurin mukauttamiseksi yhteisön säännöstön mukaiseksi. Tämä tuki keskittyy i) rakenteellisiin toimiin, johon sisältyvät erityisesti maatalouden rakenneuudistus, alueellinen kehittäminen sekä investoinnit inhimilliseen ja henkiseen pääomaan ja johon voisivat sisältyä Phare-määrärahat tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmiin osallistumiseksi, ii) yhteisön vaatimusten noudattamiseen erityisesti ympäristön, maatalouden, teollisuuden, työturvallisuuden ja -terveyden, liikenteen ja televiestinnän aloilla, iii) laaja-alaisen infrastruktuurin (1) yhteisrahoitukseen ja iv) pienten ja keskisuurten yritysten kehittämiseen (2).

5.2. Kansainvälisten rahoituslaitosten tehtävät

Liittymistä valmisteleva kumppanuus antaa uutta voimaa ja uuden keskittymiskohteen T Osekin ja kansainvälisten rahoituslaitosten väliselle yhteistyölle. Liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä käytettäviksi tarjotut avustusvarat toimivat alkupääomana ja katalysaattorina kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta saataville kehittämisrahoituksen suuremmille määrille. Komissio kehittää tätä toimintaa yhdessä hakijamaiden, EIP:n ja kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti EBRD:n ja Maailmanpankin, kanssa liittymistä edeltäviin ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvien hankkeiden yhteisrahoituksen helpottamiseksi.

Vuodet 1997-1999 kattavan uuden lainanantovaltuutuksen mukaisesti EIP voi rahoittaa Keski- ja Itä-Euroopan maita 3 520 miljoonalla eculla. Vuoden 1998 alkupuolella EIP:n hallintoneuvoston hyväksymällä liittymistä valmistelevalla välineellä korotetaan tätä määrää 7 miljardiin ecuun. EIP:n lainoja käytetään liittymisprosessin helpottamiseksi kaikilla aloilla, joille EIP myöntää rahoitusta.

6. EDELLYTYKSET

Yhteisön avun edellytyksenä on, että T Osekki noudattaa Eurooppa-sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan, jatkaa toimia Kööpenhaminassa vahvistettujen edellytysten täyttämiseksi ja edistyy tämän liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanossa. Näiden yleisten edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa neuvoston päätöksen antamiseen rahoitusavun keskeyttämisestä 16. maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 4 artiklan nojalla.

7. LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN AVUN TÄYTÄNTÖÖNPANO

T Osekille annettavan rahoitusavun myöntämisen edellytyksenä on T Osekin ehdottamien hankkeiden toteuttamiskelpoisuus, jotta ne voidaan sisällyttää rahoituspöytäkirjaan. Jos hankkeista on järjestettävä tarjouskilpailu, komissio rahoittaa ainoastaan hankkeita, jotka ovat valmiita tarjouskilpailumenettelyyn rahoituspöytäkirjaa allekirjoitettaessa. Lisäksi samaa alaa koskevista aikaisemmista tai jo olemassa olevista sitoumuksista on oltava sovittu kokonaisuudessaan tai niistä on oltava sopimassa parhaillaan. Tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi rahoitettavat hankkeet eivät saa olla periaatteessa 2:ta tai 3:a miljoonaa ecua pienempiä erityisesti infrastruktuurihankkeiden tapauksessa. Jos nämä periaatteet johtavat tilanteeseen, jossa T Osekki ei pysty käyttämään sille osoitettua koko ohjeellista määrärahaa, määrärahaa pienennetään asianmukaisesti. Ohjeellisen ja lopullisen määrärahan erotus siirretään horisontaaliseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja/tai laaja-alaista infrastruktuuria koskevaan välineeseen. Tästä määrästä ei makseta myöhempiä suorituksia.

T Osekin hallitusta pyydetään ottamaan käyttöön täytäntöönpanorakenne, jolla varmistetaan yhdenmukaisuus ja täydentävyys kaikkiin Euroopan unionin rahoitusavun muotoihin ja kansallisiin varoihin nähden. Kansallinen koordinoija vastaa yleisen liittymisprosessin ja yhteisön rahoitusavun ohjelmoinnin välisestä tiiviistä yhteydestä.

T Osekin hallitus perustaa vuoden 1998 aikana (mieluimmin valtiovarainministeriön yhteyteen) kansallisen rahaston investointien edistämistä ja instituutioiden rakentamista varten. Kyseisen rahaston toiminnasta vastaa kansallinen valtuuttava viranomainen. Kansallinen rahasto vastaa keskusyksikkönä, jonka kautta Phare-varat ja muiden yhteisön rahoitusavun muotojen varat ohjataan, näiden varojen hallinnosta hajautetussa täytäntöönpanossa avoimuuden lisäämiseksi ja varojen hajaantumisen vähentämiseksi. Sillä on kokonaisvastuu varojen hallinnosta, mukaan lukien rahoituspöytäkirjan määräysten noudattaminen, ja sillä on velvollisuus antaa selvitys varojen käytöstä komissiolle. Rahasto myös varmistaa rahoituspöytäkirjassa tarkoitettujen kansallisten ja muiden yhteisrahoitukseen sisältyvien varojen liikkuvuuden ja valvoo niitä. Kansallisen rahaston yksityiskohtaisista tehtävistä ja vastuualueista määrätään erillisessä rahoituspöytäkirjassa.

Komissio harjoittaa yhteistyössä T Osekin hallituksen kanssa rahoitusavun täytäntöönpanon hajauttamista edistävää politiikkaa Euroopan yhteisöjen varainhoitoasetuksen, ja erityisesti sen 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja edellyttäen että tietyt edellytykset täyttyvät. Tämän tarkoituksena on luoda asetettujen rajojen mukaisesti asteittain komission ja T Osekin välinen suhde, jossa vastuu jaetaan rakennerahastojen täytäntöönpanossa jäsenvaltioiden välillä vallitsevan suhteen periaatteiden mukaisesti.

Tässä yhteydessä komissio voi T Osekin sitä pyytäessä tutkia mahdollisuutta soveltaa Phare-hankkeiden tarjouskilpailu- ja sopimuksentekomenettelyissä kansallisia hankintamenettelyjä erityisesti investointien alalla. Komissio tekee päätöksen asiassa sen tutkittua muun muassa T Osekin hankintalainsäädännön yhdenmukaisuutta yhteisön julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja yhteisön varainhoitoasetuksen perussäännöksiin nähden, mukaan lukien syrjimätön osallistuminen tarjouskilpailuihin ja 118 artiklan säännökset. Komissio päättää kansallisten hankintasääntöjen soveltamisesta tapauskohtaisesti, mikä vahvistetaan erillisellä rahoituspöytäkirjalla.

Ohjelman täytäntöönpanon valvonta tapahtuu yhdessä komission kanssa erillisissä rahoituspöytäkirjoissa vahvistettua menettelyä noudattaen. Phare-ohjelman mukaisen avun täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan varmistamiseksi kuhunkin Phare-ohjelmaan sisältyvät määrällisesti ilmaistut fyysiset ja rahoitukselliset tavoitteet, jotka esitetään yksityiskohtaisesti rahoituspöytäkirjassa. Toimien tehokkuuden ja asetettujen tavoitteiden toteutumisen arvioimiseksi kaikille Phare-ohjelmasta rahoitetuille toimille suoritetaan jälkiarviointi.

8. VALVONTA

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanoa valvotaan Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. Valvominen aloitetaan vuonna 1998, ennen kuin komissio antaa neuvostolle ensimmäisen säännöllisin väliajoin annettavan kertomuksensa, jossa arvioidaan T Osekin edistymistä, mukaan lukien liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpano.

Liittymistä valmistelevan kumppanuuden asianomaisia osa-alueita käsitellään osa-alueesta vastaavassa alakomiteassa. Assosiaatiokomitea käsittelee ensisijaisiin tavoitteisiin ja välivaiheen tavoitteisiin liittyvää yleistä kehitystä, edistymistä ja ongelmia sekä alakomiteoiden sille käsiteltäviksi toimittamia erityisiä kysymyksiä. Assosiaatiokomitea raportoi assosiaationeuvostolle liittymistä valmistelevan kumppanuuden täytäntöönpanosta.

Phare-ohjelman hallintokomitea varmistaa, että rahoituspäätökset ovat liittymistä valmistelevan kumppanuuden mukaisia.

Liittymistä valmistelevaa kumppanuutta muutetaan tarvittaessa 16 päivänä maaliskuuta 1998 annetun asetuksen (EY) N:o 622/98 2 artiklan mukaisesti. Komissio ehdottaa, että tätä kumppanuutta tarkastellaan ennen vuoden 1999 loppua ja säännöllisin väliajoin sen jälkeen. Näissä tarkasteluissa arvioidaan tarvetta tarkentaa välivaiheen tavoitteita sen perusteella, kuinka T Osekki on edistynyt tämän kumppanuuden mukaisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

(1) Investointihankkeissa T Osekin edellytetään noudattavan täydentävyyden periaatetta osallistumalla vähintään 25 prosentin rahoitusosuudella yhteisesti rahoitettuihin hankkeisiin.

(2) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten on käytettävissä horisontaalinen väline pienille yrityksille tarkoitettujen investointipääomien puutteen korjaamiseksi.

LIITE

T Osekin tasavallan on käsiteltävä kaikkia lausunnossa mainittuja asioita. Tässä liitteessä esitetään tiivistelmänomainen luettelo näistä kysymyksistä toimenpidesuosituksina. Ne luetellaan siinä järjestyksessä kuin ne esiintyvät lausunnossa, eikä niitä näin ollen ole asetettu tärkeys- tai kiirellisyysjärjestykseen. Ensisijaiset toimintatavoitteet on kunkin hakijamaan osalta esitetty itse liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen sisältyvinä ensisijaisina tavoitteina ja välivaiheen tavoitteina.

1. Poliittiset arviointiperusteet

Painovapautta säätelevissä laeissa vielä jäljellä olevat heikkoudet on korjattava. Erityistä huomiota on kiinnitettävä niihin edellytyksiin, joilla jatketaan entisen turvallisuuspalvelun jäsenten ja kommunistihallinnossa aktiivisesti toimineiden henkilöiden julkisissa viroissa toimimisen kieltävän lain voimassaoloa. On ponnisteltava tuomioistuimien ylikuormituksen purkamiseksi erityisesti tuomarien kokemusta ja pätevyyttä lisäämällä. Korruption torjuntaa on tehostettava. Romanien syrjintää koskeva ongelma on ratkaistava erityisesti kansalaisuuslain avulla.

2. Taloudelliset arviointiperusteet

Toimenpiteitä on toteutettava ulkoisen ja sisäisen makrotaloudellisen tasapainon palauttamiseksi. Maan on toteutettava erityisesti sekä rakenteellisia että makrotaloudellisia toimenpiteitä maksutaseen vajeen valvomiseksi.

Eräs ensisijaisista toimista on oltava yritysjohtamisen puitteita parantavien toimenpiteiden toteuttamisen jatkaminen erityisesti yritysten rakenneuudistusta nopeuttamalla. Vielä valtion omistuksessa olevat pankit on sen vuoksi yksityistettävä. Pankkitoimintaa ja investointeja koskeviin lakeihin äskettäin tehdyt muutokset on pantava täysimääräisesti täytäntöön.

Toimenpiteitä on toteutettava rahoitusalan lujittamiseksi T Osekin tasavallassa sekä avoimuuden parantamiseksi ja investoijien luottamuksen palauttamiseksi. Erityisesti uudelle arvopaperi- ja valuuttatoimikunnalle on sallittava voimakas säätelevä asema. Pankkialaa on myös lujitettava ja pankkivalvontaa tehostettava.

3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet

3.1. Rajattomat sisämarkkinat

Neljä vapautta

Yleinen toimintaympäristö - Ponnisteluja tarvitaan vielä erityisesti julkisten hankintojen, teollis- ja tekijänoikeuksien suojan ja henkilötietojen suojan täytäntöönpanoa koskevien rakenteiden alalla. Vähäisempiä ponnisteluja vaaditaan yhtiöoikeuden ja kirjanpidon alalla T Osekin lainsäädännön täysimääräiseksi yhtenäistämiseksi Euroopan yhteisön lainsäädännön kanssa.

Tavaroiden vapaa liikkuvuus - Puitelainsäädäntö, jonka avulla T Osekin tasavalta voi panna täytäntöön Euroopan unionin järjestelmän, on annettu. Täysimääräinen mukauttaminen Euroopan yhteisön lainsäädäntöön on saatava päätökseen. Nyt on tarpeen saattaa päätökseen uutta lähestymistapaa koskevan lainsäädännön täysimääräinen mukauttaminen, lujittaa vaatimustenmukaisuuden arvioinnin infrastruktuuria, saattaa päätökseen kemikaaleja ja lääkeaineita koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen, parantaa elintarvikkeita koskevaa lainsäädäntöä, nopeuttaa moottoriajoneuvoja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamista ja ottaa käyttöön markkinoiden valvontamekanismi. T Osekin tasavallan on jatkettava edelleen teollisuustuotteita koskevan lainsäädännön nopeaa lähentämistä Euroopan unionin järjestelmän täysimääräiseksi käyttöönottamiseksi.

Pääomien vapaa liikkuvuus - Lakeja on muutettava, jotta muualla kuin T Osekissä asuvat voivat hankkia maasta kiinteistöjä.

Palvelujen vapaa liikkuvuus - Huomattavia lisäponnisteluja on tehtävä rahoituspalvelujen alalla. Pankkivalvontaa on lujitettava. Vakuutuksia, arvopaperipörssiä, sijoitusyhtiöitä ja rahastoja koskeva lainsäädäntö on mukautettava täysin. Sisämarkkinoiden valkoisessa kirjassa esitettyjen toimenpiteiden (ensimmäisen vaiheen direktiivit) toteuttamista vakuutusalalla on nopeutettava.

Henkilöiden vapaa liikkuvuus - Lisäponnisteluja on tehtävä tarpeellisten oikeudellisten ja täytäntöönpanoa koskevien toimenpiteiden varmistamiseksi tutkintotodistusten ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen osalta. Lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseksi tarvittavien lainsäädäntö- ja täytäntöönpanotoimien varmistamiseksi.

Kilpailu

Kartellien vastaista lainsäädäntöä on täydennettävä ja edelleen mukautettava yhteisön oikeuteen. Valtiontukien alalla lisäponnistelut ovat tarpeen täyden avoimuuden varmistamiseksi. Erityisesti tietoa olisi annettava kaikista voimassa olevista suorista ja epäsuorista tukitoimenpiteistä, jotka on myöntänyt valtio, alueelliset tai paikalliset viranomaiset tai jotka on myönnetty julkisista määrärahoista, kattavamman valtiontuki-inventaarion laatimiseksi ja jatkuvaksi päivittämiseksi samalta pohjalta kuin yhteisössä. Lisäksi on luotava tarvittava oikeudellinen kehys valtiontuen myöntämiselle Euroopan yhteisön valtiontukia koskevan lainsäädännön mukaisesti. Valtiontukien tarkastusviranomaiselle on annettava riittävät toimivaltuudet, pätevää henkilöstöä ja seurannan täytäntöönpanemiseksi tarpeelliset menettelyt ja käytännön välineet. Perinteisillä monopolialoilla vapauttamista ja avautumista kilpailulle koskevaa politiikkaa on jatkettava.

3.2. Innovaatiot

Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso

Oikeudellista kehystä on lujitettava ja parannettava kiinnittäen erityistä huomiota korkea-asteen koulutukseen (rahoituksen ja tarjonnan monipuolistaminen, yliopistojen strategisen hallinnon parantaminen, yliopistojen ulkopuolisen alan kehittäminen) ja opintosuunnitelman mukauttamiseen Euroopan yhteisön sääntelemissä ammateissa. Strategisempi lähestymistapa on tarpeen ammatillisen koulutusjärjestelmän uudistamisessa.

Tutkimus ja teknologinen kehittäminen

Innovaation tasoa on parannettava talouselämässä ja tutkimuslaitosten, teollisuuden sekä pk-yritysten välisiä yhteyksiä on vahvistettava.

Televiestintä

Politiikkaa on muutettava sääntelyviranomaiselta vaaditun riippumattomuuden varmistamiseksi ja annettava sille vakuuttava kilpailua edistävä luonne. Tarvitaan uusi lainsäädäntö varmistamaan T Osekin lainsäädännön ja Euroopan unionin direktiivien vastaavuus. Samalla on huomattava, että yhteisön säännöstössä edellytetään nykyisin, että valtiot varmistavat ajanmukaisten puhelinpalvelujen saatavuuden kaikkialla kohtuulliseen hintaan. Tämän velvollisuuden täyttäminen vaatii huomattavia järjestelmäinvestointeja.

Audiovisuaalinen ala

Tarvitaan huomattavia ja yhtenäisiä ponnisteluja T Osekin audiovisuaalista alaa koskevan lainsäädännön saamiseksi Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaiseksi. Lainsäädännön puutteellisuuteen on puututtava lähetysten vastaanottoa koskevan vapauden, eurooppalaisen ja uuden tuotannon edistämisen, riippumattomien tuottajien ja erillisten mainosten alalla.

3.3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset

Talous- ja rahaliitto

Keskuspankkia koskeva lainsäädäntö on muutettava Euroopan yhteisön säännöstön mukaiseksi. Pankkialan yksityistämistä ja rakenneuudistusta on jatkettava ja konkurssimenettelyjä pantava täytäntöön asianmukaisesti.

Verotus

Erityisesti on ponnisteltava ALV-kannan rakenteen sekä ulkomaisiin verovelvollisiin ja matkailijoihin sovellettavan ALV:n palautusjärjestelmän osalta.

Valmisteverojen alalla olisi erityistä huomiota kiinnitettävä varastojärjestelmän luomiseen väliaikaisen valmisteverottomuusjärjestelmän mukaisesti kuljetettavia tavaroita varten. Valmisteverojen rakenteet ja määrät on saatettava yhteisön mallin mukaisiksi.

Tilastot

Huomiota on kiinnitettävä vielä joihinkin avoimuutta ja luottamuksellisuutta koskeviin kysymyksiin. Puutteita esiintyy yritysrekisterissä sekä alueellisessa, rahoitus- ja maataloustilastoinnissa.

3.4. Politiikat eri aloilla

Teollisuus

Kilpailukyvyn parantamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla edistetään avoimia, kilpailuun perustuvia markkinoita ja Euroopan yhteisön teollisuuspolitiikan muodostavan välineistön omaksumista sekä markkinoiden toiminnan osalta (valmistevaatimukset ja markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että teollisuuden sopeutumiskykyyn liittyvien toimien osalta (vakaa makrotaloudellinen ympäristö, teknologia, koulutus jne.). Tietyillä teollisuudenaloilla, erityisesti terästeollisuudessa, on toteutettava rakenneuudistus.

Maatalous

Erityisiä ponnisteluja on tehtävä eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevien vaatimusten täytäntöönpanemiseksi ja soveltamiseksi, laitosten nykyaikaistamiseksi Euroopan yhteisön standardien mukaisiksi, hallintorakenteiden lujittamiseksi, jotta YMP:n poliittisten välineiden täytäntöönpanoon ja soveltamiseen tarvittava kapasiteetti voidaan varmistaa, sekä maatalouselintarvikealan rakenteen uudistamiseksi edelleen, jotta kilpailukykyä voidaan parantaa.

Energia

Lähentämisponnisteluja on jatkettava erityisesti monopolien mukauttamisen (muun muassa tuonti- ja vientikysymykset), verkkoihin pääsyn, energian hinnoittelun, hätätilanteisiin varautumisen (muun muassa pakollisten öljyvarastojen kokoaminen) sekä kiinteitä polttoaineita ja uraania koskevan valtion tukitoimien osalta, ja energiatehokkuutta ja polttoaineiden laatua koskevien standardien kehittymistä on seurattava tiiviisti.

Erityistä huomiota on kiinnitettävä ydinturvallisuusohjelmien ajoissa tapahtuvaan täytäntöönpanoon kaikkien ydinreaktoreiden kunnostamiseksi Euroopan unionissa yleisesti hyväksytylle turvallisuustasolle ja jäteongelmaan on löydettävä pidemmän aikavälin ratkaisuja. Ydinturvallisuusviranomaisen vahvistamista on tuettava.

Liikenne

T Osekin tasavallan on parannettava maanteiden tavarakuljetusten kotimaan markkinoidensa toimintaa (erityisesti markkinoillepääsyn, turvallisuussääntöjen ja verotuksen osalta) ja rautatiealan rahoituksen avoimuutta. Tulevan laajennetun Euroopan laajuisen liikenneverkon perustan toteuttamiseksi tarvittavat voimavarat on annettava käyttöön. Kansallisella tasolla olisi ryhdyttävä kehittämään erityisiä strategioita liikenteen infrastruktuurin kehittämisen ja rahoittamisen varmistamiseksi. Hallinnollisia rakenteita ja erityisesti muun muassa turvallisuuden alan valvontaelimiä on pikaisesti lujitettava.

Pienet ja keskisuuret yritykset

Pk-yrityksiä koskevan politiikan johdonmukaisuutta on kehitettävä ja lisättävä pk-yrityksiä tukevan oikeudellisen ja hallinnollisen ympäristön luomiseksi.

3.5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus

Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset

Ponnisteluja on jatkettava lainsäädännön lähentämiseksi työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisen osalta erityisillä aloilla. Työntekijöiden suojelua työnantajan maksukyvyttömyys- ja joukkoirtisanomistapauksissa koskevaa työlainsäädäntöä on mukautettava edelleen. Lainsäädäntöä on tarpeen mukauttaa työsuhteeseen sovellettavista ehdoista ja työajasta työntekijöille tiedottamisen osalta, kun on kyse yritysten siirroista. Tietojen antamista työntekijöille ja heidän kuulemistaan tiettyjen Euroopan yhteisön direktiivien mukaisesti on kehitettävä edelleen. Kansallista lainsäädäntöä on tarpeen muuttaa vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden käyttöönottamiseksi erityisesti työnsaannin ja kansallisuuteen perustuvan syrjivän kohtelun poistamisen osalta. Siirtotyöläisten sosiaaliturvaan on tehtävä tiettyjä teknisiä mukautuksia. Savukepakkausten varoitusmerkintöjä ja enimmäistervapitoisuutta koskevat Euroopan yhteisön direktiivit on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä. T Osekin terveydenhuoltojärjestelmän rahoitusjärjestelmää on tarkasteltava uudelleen.

Aluepolitiikka ja koheesio

Euroopan unionin säännöstön mukainen integroitu aluepolitiikka edellyttää oikeudellisen, hallinnollisen ja rahoituksellisen viitekehyksen luomista.

3.6. Elämänlaatu ja ympäristö

Ympäristö

Eri alojen lainsäädännössä ja johdetussa oikeudessa olevat talouden välineitä, lainsäädännön täytäntöönpanoa ja soveltamista koskevat puutteet on korjattava. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien kehysdirektiivien ja ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun direktiivin (IPPC-direktiivi) saattamiseen nopeasti osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä vesi-, ilma- ja jätealaa koskevan lainsäädännön rahoitusstrategioiden laatimiseen.

Kansallinen lainsäädäntö ei tietyillä aloilla ole kovinkaan paljon yhteisön säännöstön mukainen. On keskityttävä lainsäädännön tehokkaaseen täytäntöönpanoon ja soveltamiseen, myös taloudellisten välineiden tehokkuuteen. Sekä julkisella että yksityisellä tasolla tarvitaan voimakasta investointia. Toimilupajärjestelmän tai kansalaisten osallistumisen kaltaisia liitännäismekanismeja on otettava käyttöön tai parannettava, ja lainsäädännön täytäntöönpanoon ja soveltamiseen osallistuvia toimielimiä on lujitettava.

Kuluttajansuoja

Harhaanjohtavaa mainontaa ja kohtuuttomia sopimusehtoja koskevaa lainsäädäntöä on tarpeen mukauttaa edelleen. Lainsäädäntöä on annettava sellaisilla aloilla kuin muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuva myynti, etämyynti, matkapakettien ja kiinteistöjen osa-aikainen käyttöoikeus ja kulutusluotot. Joitakin tärkeitä tekijöitä puuttuu yleistä tuoteturvallisuutta ja vaarallisia jäljitelmiä koskevien velvoitteiden osalta. Kuluttajansuojaan liittyvien eri elinten vastuualat on järjestettävä ja yhteensovitettava ja lainsäädännön täytäntöönpano on varmistettava. On kehitettävä tehokas ja riippumaton kuluttajaliike, jota julkiset viranomaiset tukevat.

3.7. Oikeus- ja sisäasiat

Lainsäädännössä on paikattava joitakin suuria aukkoja. On ponnisteltava maahanmuuttovirtojen saamiseksi hallintaan. On puututtava toimielinten voimavarojen niukkuuteen ja asiantuntemuksen puutteeseen uuden lainsäädännön osalta poliisi- ja oikeuslaitoksessa. Maahanmuuttoa ja turvapaikkaa koskeva yhteisön säännöstö on vahvistettava. Oikeuslaitoksen (tuomarit ja syyttäjät) riippumattomuutta on vahvistettava ja sen toimintaa parannettava. Hallintotuomioistuimia on tarpeen perustaa. Poliisilaitoksen, rajavartioston ja oikeuslaitoksen sisäistä viestintää ja keskinäistä yhteistyötä on parannettava. Hallintohenkilöstön on tehtävä huomattava osa hallinnollisesta työstä poliisi- ja oikeushallinnossa. Poliisin ja rajavartioston on noudatettava Schengenin mallia. Politiikkoja on lujitettava järjestäytyneen rikollisuuden eri muotojen, muun muassa naiskaupan, rahanpesun sekä huumeiden, aseiden, räjähteiden ja ydinaineiden kaupan torjumiseksi. Toimielinten korruptioon on puututtava.

Rajahallinnon viestintäjärjestelmiä on parannettava. Tehokkaita järjestelmiä huumekaupan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi on tarpeen kehittää ja ylläpitää.

3.8. Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka

Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet

T Osekin on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen yhteisön tekemiä erilaisia yhteistyö- ja suosituimmuussopimuksia, monen- ja kahdenvälisiä kauppapoliittisia sitoumuksia sekä yhteisön yksipuolisia kaupan puolustuskeinoja. Samalla on kumottava alan kansallinen lainsäädäntö.

Kehitysyhteistyö

T Osekin on valmistauduttava soveltamaan liittymisestään alkaen Lomén yleissopimuksen kauppajärjestelyjä AKT-valtioihin ja osallistumaan yhdessä muiden jäsenvaltioiden kanssa Euroopan kehitysrahaston rahoitukseen.

Tulli

Tullilainsäädäntö on saatettava yhdenmukaiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa, ja organisaatio ja henkilöstön tehtävät on saatettava nykyaikaisen tullihallinnon vaatimuksia vastaaviksi. T Osekin viranomaisten on nopeutettava verovapaita myymälöitä koskevan järjestelmän purkamista Saksan ja Itävallan rajalla. Toimia on tehostettava niiden atk-järjestelmien käyttöönottamiseksi, joita täysi osallistuminen tulliliiton ja sisämarkkinoiden toimintaan edellyttää. Tulliviranomaisia on erityisesti pyrittävä valmistamaan siihen, että niiden on ryhdyttävä soveltamaan taloudellisesti vaikuttavia tullimenettelyjä, tullisuspensiojärjestelmää ja tariffikiintiöitä ja -kattoja. Strategisessa suunnittelussa on varauduttava vahvistamaan T Osekin ja Euroopan unioniin liittymishetkellä kuulumattomien maiden välisellä ulkorajalla sijaitsevia tullitoimipaikkoja.

3.9. Varainhoitoa koskevat kysymykset

Varainhoidon valvonta

Varainhoito ja valvontamekanismit on otettava käyttöön yhteisön politiikkojen tyydyttävän täytäntöönpanon varmistamiseksi (erityisesti riippumaton valvonta). Petosten torjumiseksi on tarpeen varmistaa asianmukainen henkilöstön määrä ja yhtenäinen tietojärjestelmä tiedonvaihtoa varten sekä kehittää petostenvastainen yksikkö suojaamaan yhteisön taloudellisia etuja.

4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä

Julkista hallintoa yleisesti valvovan keskusosaston sekä julkista hallintoa säätelevän lain puuttuminen ovat suurimmat rakenteelliset heikkoudet, joihin on puututtava.

Oikeushallinnosta vastaavat yksiköt kärsivät useimmissa ministeriöissä henkilöstöpulasta. On puututtava kokeneesta henkilöstöstä vallitsevaan pulaan muun muassa pankkitarkastuksen ja pääomamarkkinoiden alalla sekä lainsäädännön täytäntöönpanoa ja soveltamista koskevien rakenteiden puuttumiseen muun muassa ympäristöpolitiikan alalla. Henkilöstön hankintaa ja ylennyksiä koskevia sääntöjä on parannettava ja palkkausongelmaan puututtava. Valvontaa ja sääteleviä elimiä on lujitettava eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun, elintarvikevalvonnan ja kuluttajansuojan alalla.

Korruption torjuntaa on tehostettava.