L 400/86 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Neuvoston päätös, 
tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, 
Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, te knologian kehittämisen ja demonstroinnin 
puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemise ksi toteutettavasta erityisohjelmasta 
"Yhteistyö" 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
(2006/971/EY) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopim uksen ja erityisesti sen 166 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
1, 
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
                                                 
1 Lausunto annettu 30. marraskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). 
2 EUVL C 185, 8.8.2006, s. 10. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/87 
 sekä katsoo seuraavaa: 
1) Euroopan yhteisön seitsemännestä tutk imuksen, teknologian kehittämisen ja 
demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (j äljempänä 'puiteohjelma') 20 päivänä 
joulukuuta 2006 tehty Euroopan parlamen tin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY1 
pannaan Euroopan yhteisön perustamissopi muksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti 
täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetää n täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset 
säännöt, vahvistetaan erityisohjelmien kest o sekä määrätään tarp eellisiksi arvioiduista 
varoista. 
2) Puiteohjelma rakentuu neljäntyyppisistä toimista : valtioiden rajat ylittävästä yhteistyöstä 
politiikan tarpeiden mukaan määritellyillä aihe alueilla ("Yhteistyö"); tutkijalähtöisestä 
tutkimuksesta, joka perustuu tutkimusyhteisön al oitteisiin ("Ideat"); tutkijoiden koulutusta 
ja urakehitystä varten annettavasta tuesta ("Ihmiset") sekä tutkimusvalmiuksien luomista 
varten annettavasta tuesta ("Valmiudet"). Tällä erityisohjelmalla olisi pantava täytäntöön "Yhteistyö"-osioon sisältyvät epäsuorat toimet. 
3) Tässä erityisohjelmassa olisi sovelletta va sääntöjä, jotka koskevat yritysten, 
tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelmaan sekä sen tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä 'osa llistumista ja tulosten levittämistä koskevat 
säännöt'). 
                                                
 
1 EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1. 
L 400/88 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 4) Puiteohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioi ssa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita 
toimia, jotka ovat tarpeen Lissabonin tavoitteiden edellyttämien strategisten toimenpiteiden 
toteuttamiseksi, sekä niiden ohella erityis esti rakennerahastoja, maataloutta, koulutusta, 
kulttuuria, kilpailukykyä ja innovointia, te ollisuutta, terveyttä, kuluttajansuojaa, 
työllisyyttä, energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevia toimia. 
5) Tästä puiteohjelmasta tuettavien innovoint iin ja pk-yrityksiin liittyvien toimien olisi 
täydennettävä toimia, jotka toteutetaan kilpailukykyä ja innovointia koskevan 
puiteohjelman yhteydessä ja jotka edistävät osaltaan tutkimuksen ja innovoinnin lähentymistä, ja edistettävä  kaikkia innovoinnin muotoja. 
6) Puiteohjelmaa täytäntöön pantaessa voidaan  toteuttaa täydentäviä ohjelmia, joihin 
osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot, päättää yhteis ön osallistumisesta useiden 
jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai perustaa yhteisyrityksiä taikka ottaa 
käyttöön muita järjestelyjä perustamissopim uksen 168, 169 ja 171 artiklassa tarkoitetulla 
tavalla. 
7) Erityisohjelmasta olisi rahoitettava Eur oopan investointipank ille (EIP) myönnettävää 
avustusta "riskinjaon rahoitusvälineen" muodos tamista varten, jotta voitaisiin parantaa 
EIP:n lainojen saatavuutta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/89 
 8) Erityisohjelmasta olisi tuettava pk-yritysten asianmukaista osallistumista niitä 
hyödyttävien konkreettisten toimenpiteiden ja  erityistoimien avu lla, muita yhteisön 
ohjelmia täydentävällä tavalla. 
9) Yhteisö on tehnyt perustamissopimuksen 170 artiklan nojalla useita tutkimuksen alaa 
koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvä listä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, 
jotta yhteisö voitaisiin kytkeä entistä tiiviimmin osaksi maailmanlaajuista tutkimusyhteisöä. Erityisohjelma n olisi sen vuoksi oltava avoi n kaikille maille, jotka ovat 
tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja lisäk si sen olisi oltava hankekohtaisesti avoin 
kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisill e tieteellisen yhteist yön järjestöille, jos 
niiden osallistuminen on mole mminpuolisen edun mukaista. 
10) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimusto iminnassa olisi noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan union in perusoikeuskirjaan  sisältyvät eettiset 
periaatteet. 
11) Puiteohjelman toteuttamisella olisi edistettävä kestävää kehitystä. 
L 400/90 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 12) Olisi varmistettava, että puiteohjelman va rainhoito on moitteetonta ja  että puiteohjelma on 
toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen sekä samalla taattava oikeusvarmuus ja se, että ohjelma on hel posti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, 
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvi oon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 
25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvost on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002
1 ja 
mainitun varainhoitoasetuksen soveltamiss äännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun 
komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/20022 sekä niiden mahdollisten tulevien 
muutosten mukaisesti. 
13) Olisi myös toteutettava asianmukaiset ja Euroopan yhteisöjen tal oudellisiin etuihin nähden 
oikeasuhteiset toimenpiteet sekä myönnettyjen tukien vaikuttavuuden että näiden varojen 
käytön tehokkuuden seuraamiseksi väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä 
tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomas ti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen 
perimiseksi takaisin  Euroopan yhteisöjen taloudellisten et ujen suojaamisesta 18 päivänä 
joulukuuta 1995 annetun neuvoston aset uksen (EY, Euratom) N:o 2988/953, komission 
paikan päällä suorittamista tarkastuksis ta ja todentamisista Euroopan yhteisöjen 
taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten  ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 
11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvosto n asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/964 ja 
Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF)  tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/19995 mukaisesti. 
                                                 
1 EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. 
2 EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellai sena kuin se on m uutettuna komission 
asetuksella (EY, Euratom) N:o 1261/2005 (EUVL L 201, 2.8.2005, s. 3). 
3 EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. 
4 EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. 
5 EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/91 
 14) Tämän päätöksen täytäntöönpanotoimenpiteet ova t pääasiassa hallinto toimenpiteitä, ja ne 
olisi näin ollen hyväksyttävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa 
käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 19 99 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY1 
4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä  noudattaen. Toisaalta ihmisalkioiden ja 
ihmisalkioiden kantasolujen käyttöä sisä ltävään tutkimukseen liittyy tämän päätöksen 
4 artiklassa esitettyjä eettisiä kysymyksi ä. Tämän lisäksi TTK-toimet, joihin kuuluu 
"Turvallisuus"-aihealueella tehtävää tutkimusta , ovat uusi ja hyvin ar ka alue erityisesti 
mahdollisten uhkien ja vaara tilanteiden osalta. Tämän vuoksi kyseisten hankkeiden 
rahoittamistoimenpiteet olisi näin ollen hyvä ksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 artiklassa 
säädettyä sääntelymenettelyä noudattaen. 
15) Kullakin aihealueella olisi oltava oma budjettikohtansa Euroopan yhteisöjen yleisessä 
talousarviossa. 
16) Ohjelman täytäntöönpanossa on otettava asianmukaisesti huomioon sukupuolten tasa-arvo 
sekä muun muassa niiden tutkijoiden t yöehdot, työhönottoprosessien avoimuus sekä 
urakehitys, jotka otetaan työskentelem ään tämän ohjelman toimien yhteydessä 
rahoitettavissa hankkeissa ja ohjelmissa . Näitä seikkoja koskevana vaikkakin 
vapaaehtoisena ohjeena on eurooppa laisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden 
työhönoton säännöstöstä 11 päivänä maalis kuuta 2005 annettu komission suositus, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
                                                 
1 EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaise na kuin se on muutettuna päätöksellä 
2006/512/EY(EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11). 
L 400/92 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 1 artikla 
Vahvistetaan tutkimukseen, teknologian kehittämiseen sekä demonstrointiin liittyviä yhteisön 
toimia koskeva "Yhteistyö"-erityisohjelma, jäljem pänä 'erityisohjelma', ajanjaksoksi, joka alkaa 
1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013. 
2 artikla 
Erityisohjelmassa tuetaan erityyppi siä "Yhteistyö"-erityisohjelman piiriin kuuluvia tutkimustoimia, 
jotka toteutetaan valtioiden rajat ylittävä nä yhteistyönä seuraavilla aihealueilla: 
a) Terveys; b) Elintarvikkeet, maatalous, kalatalous ja bioteknologia; 
c) Tieto- ja viestintäteknologia; d) Nanotieteet, nanoteknologia, materi aalit ja uudet tuot antoteknologiat; 
e) Energia; 
f) Ympäristö (myös ilmastonmuutos); g) Liikenne (myös ilmailu); 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/93 
 h) Yhteiskunta- ja taloustieteet  sekä humanistiset tieteet; 
i) Avaruus; j) Turvallisuus. Tämän erityisohjelman täytäntöön panemiseksi voi olla tarpeen, että to teutetaan täydentäviä 
ohjelmia, joihin osallistuvat vain tietyt jäsenvaltiot,  että yhteisö osallistuu  useiden jäsenvaltioiden 
yhdessä käynnistämiin ohjelmiin tai että perustet aan yhteisyrityksiä taikka muita järjestelyjä 
perustamissopimuksen 168, 169 ja  171 artiklan mukaisesti. 
Näiden toimien tavoitteet ja pääp iirteet määritetään  liitteessä I. 
3 artikla 
Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi  katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelman liitteen 
II mukaisesti 32 413 miljoonaa euroa, josta komi ssion hallintomenojen osuuden on oltava alle 
6 prosenttia. Rahoitusmäärän ohjeellinen ja kautuminen esitetään liitteessä II. 
4 artikla 
1. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita. 
L 400/94 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 2. Erityisohjelmasta ei rahoiteta seuraavia tutkimusaloja: 
– lisääntymistarkoituksessa tehtävään ih misen kloonaukseen liittyvä tutkimus, 
– tutkimus, jossa pyritään muuttamaan ihmi sen geeniperimää siten, että muutoksesta 
saattaa tulla periytyvä1, 
– tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalk ioita vain tutkimustarkoituksiin tai 
kantasolujen tuottamista varten, esimerki ksi somaattisten solujen tuman siirron 
avulla. 
3. Ihmisen – sekä aikuisen ihmisen että ihmi salkion – kantasoluja koskevaa tutkimusta 
voidaan rahoittaa tutkimusehdotuksen sisällös tä ja asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n 
lainsäädännöstä riippuen. 
Ihmisalkion kantasolujen tutkimusta kos kevien rahoitushakem usten on sisällettävä 
tarvittavat tiedot jäsenvaltioiden toimivaltais ten viranomaisten toteuttamista toimilupia ja 
valvontaa koskevista toimenpiteistä sekä ti edot annettavista eett isistä hyväksynnöistä. 
Laitosten, organisaatioiden ja  tutkijoiden on ihmisalkiois ta saatavien kantasolujen 
hankinnan osalta oltava tiukan lupajärjeste lmän ja valvonnan alaisia asianomais(t)en 
jäsenvaltio(ide)n lain säädännön mukaisesti. 
                                                 
1 Sukurauhasten syövän hoitoon liitty vää tutkimusta voidaan rahoittaa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/95 
 4. Edellä määritettyjä tutkimusaloja tarkastell aan tieteen edistymisen perusteella ennen tämän 
ohjelman toista vaihetta (2010–2013). 
5 artikla 
1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä  puiteohjelman liittee ssä III määritettyjä 
rahoitusjärjestelyjä. 
2. Erityisohjelman liitteessä III määritetään järjestelyt, jotka koskevat riskinjako-
rahoitusvälineenä käytettävän avustuksen m yöntämistä Euroopan investointipankille. 
3. Liitteessä IV esitetään ohjeellinen luettelo ma hdollisista yhteisistä teknologia-aloitteista, 
joista voidaan tehdä erilliset päätökset, ja oh jeellinen luettelo aloi tteista kansallisten 
tutkimusohjelmien mahdollista yhteistoteutusta varten, josta voidaan te hdä erillinen päätös 
perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla. 
4. Tässä erityisohjelmassa sovelle taan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia 
sääntöjä. 
6 artikla 
1. Komissio laatii tämän erityisohjelman täytäntöönpanoa varten työohjelman, jossa 
määritellään tarkemmin liitteessä I esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset 
painopisteet, kullakin ehdotuspyynnön kohteena olevalla aihealueella sovellettava 
rahoitusjärjestely sekä tä ytäntöönpanon aikataulu. 
L 400/96 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 2. Työohjelmassa otetaan huomioon olennais et tutkimustoimet, joita toteutetaan 
jäsenvaltioiden, assosioitune iden valtioiden sekä eur ooppalaisten ja kansainvälisten 
organisaatioiden toimesta, se kä Euroopan tasolla saatava li säarvo, vaikutukset teollisuuden 
kilpailukykyyn ja merkitys yhteisön muid en politiikkojen kannalta. Työohjelma 
päivitetään tarpeen mukaan. 
3. Rahoitusjärjestelyjen puitteissa toteute ttavia epäsuoria toimia koskevien ehdotusten 
arvioinnissa ja hankkeiden vali nnassa sovelletaan osallistumis ta ja tulosten levittämistä 
koskevien sääntöjen 15 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyjä kriteereitä. 
4. Työohjelmassa voidaan yksilöidä: 
a) organisaatioita, jotka saav at tukea jäsenmaksun muodossa; 
b) toimia yksittäisten oikeussubjektien toimien tukemiseksi. 
7 artikla 
1. Erityisohjelman täytäntöönpanosta vastaa komissio. 
2. Tämän päätöksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetty ä hallintomenettelyä so velletaan seuraaviin 
toimenpiteisiin: 
a) 6 artiklassa tarkoitettu työohjelma, sove llettavat rahoitusjärjest elyt, ehdotuspyyntöjen 
sisältö sekä sovellettava t arviointi- ja valintape rusteet mukaan lukien; 
b) tehtäessä muutoksia liitteen II mukais een rahoituksen kokonais määrän ohjeelliseen 
jakautumiseen; 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/97 
 c) 2 artiklassa tarkoitettuj en, aihealueisiin a–g ja i ku uluvien toimien rahoituksen 
hyväksyminen tapauksissa, joissa tämän ohjelman mukainen yhteisön arvioitu 
rahoitusosuus on 1,5 miljoonaa euroa tai enemmän; 
d) muiden kuin tämän kohdan c alakohdassa ta rkoitettujen, 2 artiklassa tarkoitettujen 
aihealueeseen j kuuluvien toimien rahoituksen hyväksyminen tapauksissa, joissa tämän ohjelman mukainen yhteisön arvioitu  rahoitusosuus on 0,6 miljoonaa euroa tai 
enemmän; 
e) puiteohjelman 7 artiklan 2 ja 3 kohda ssa tarkoitettujen arviointien toimeksiannon 
laatiminen. 
3. Tämän päätöksen 8 artiklan 3 kohdassa s äädettyä sääntelymenettelyä sovelletaan 
seuraaviin toimenpiteisiin: 
a) 2 artiklan j alakohdassa tarkoitetun aihealueen työ ohjelma ja siihen kuuluvien 
toimien rahoituksen hyväksyminen; 
b) sellaisten toimien rahoituksen hyväksym inen, joihin liittyy ihmisalkioiden ja 
ihmisalkioiden kantasolujen käyttöä. 
8 artikla 
1. Komissiota avustaa komitea. 
L 400/98 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaa n päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa. 
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa ta rkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi 
kuukaudeksi. 
3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaa n päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa. 
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa ta rkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi 
kuukaudeksi. 
4. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle  erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä 
edistymisestä ja antaa sille oikea-aikaisia tietoja kaikista tämän ohjelman mukaisesti 
ehdotetuista tai rahoitetuista TTK -toimista liitteen V mukaisesti. 
5. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 
9 artikla 
Komissio järjestää tämän erityi sohjelman kattamilla aloilla toteutettujen toimien osalta 
puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 7 artiklassa tarkoitet un riippumattoman seurannan, arvioinnin ja 
uudelleentarkastelun. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/99 
 10 artikla 
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena pä ivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin 
virallisessa lehdessä . 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2006. 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja  J. KORKEAOJA 
 
L 400/100 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 LIITE I  
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET  
SEKÄ AIHEALUEIDEN JA TOIMIEN PÄÄPIIRTEET 
Tässä erityisohjelmassa tuetaan erilaajuista valtioid en rajat ylittävää yhteis työtä, joka toteutetaan 
Euroopan unionissa tai sen ulkopuolell a. Tukea annetaan tietyille ai healueille, jotk a sijoittuvat 
sellaisille osaamisen ja teknologian  kehityksen kannalta keskeisille aloille, joilla on tuettava ja 
lisättävä tutkimusta, jotta pystyttäisiin vastaamaan  Euroopan kohtaamiin sosiaalis iin ja taloudellisiin 
sekä kansanterveyttä, ympäristöä ja teollisuutta koskeviin haasteisiin. 
Koko erityisohjelmaa koskevana yleisenä ta voitteena on, että samalla kun edistetään 
huippuosaamisen terävintä kärkeä e dustavaa tutkimusta, jonka en sisijaisena ta rkoituksena on 
tietämyksen lisääminen, edistetään myös kestävää kehitystä. 
Yhteisön toimia toteutetaan seuraavilla kymmenellä aihe-alueella: 
1) Terveys 2) Elintarvikkeet, maatalous,  kalatalous ja bioteknologia 
3) Tieto- ja viestintäteknologia 4) Nanotieteet, nanoteknologia, materi aalit ja uudet tuot antoteknologiat 
5) Energia 6) Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/101 
 7) Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) 
8) Yhteiskunta- ja taloustieteet  sekä humanistiset tieteet 
9) Avaruus 10) Turvallisuus. Jäljempänä kuvataan kunkin aihe alueen osalta tavoite, toimie n toteutuksessa sovellettava 
lähestymistapa sekä toimien sisältö. Kuvaus käsitt ää myös laajamittaiset aloitteet (joita selostetaan 
pääpiirteittäin liitteessä IV), kansainvälisen yhteistyön, yllättäv ät tarpeet sekä ennakoimattomat 
yhteisön politiikkaan liittyvät tarpeet. 
Kestävän kehityksen periaate otetaan toiminna ssa asianmukaisesti huomioon. Miesten ja naisten 
välisiä yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan, perust amissopimuksen 2 ja 3 artiklassa vahvistetun 
yhteisön politiikan tavoitteen muka isesti erityisohjelmassa varmistetaan miesten ja naisten tasa-
arvoa ja naistutkijoiden osallistumista edistävi en asianmukaisten toimien toteuttaminen. Lisäksi 
erityisohjelman toimissa otetaan tarpeen mukaan huomioon tutkimustoimintaan ja siihen perustuviin mahdollisiin sovelluksiin liittyvät eettis et, sosiaaliset, oikeudelliset ja laajemmat 
kulttuuriin liittyvät näkökohdat sekä tieteen ja tek nologian kehityksen sosioekonomiset vaikutukset 
ja tulevaisuudennäkymät. 
L 400/102 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Monitieteinen ja tieteidenvälinen tu tkimus sekä yhteiset ehdotuspyynnöt 
Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisiin tieteel lisiin ja teknologisiin painopistealoihin, jotka 
koskevat yhteisesti eri aihealueita. Tällaisia voivat olla muun mua ssa meritieteet ja -teknologiat. 
Monitieteisyyttä edistetään tark astelemalla yhteisesti eri aihealue iden näkökulmasta tutkimus- ja 
teknologia-aiheita, jotka ovat relevantteja useamman kuin yhde n aihealueen kannalta. Useita 
aihealueita koskevien toimien toteutuksessa: 
– käytetään aihealueiden yhteisiä ehdotuspyynt öjä, jos tutkimusaihe  on selvästi relevantti 
kunkin asianomaisen aihealueen toimien kannalta; 
– hyödynnetään "yllättäviä tarpe ita" koskevaa tointa, jossa painotetaan erityisesti 
tieteidenvälistä tutkimusta; 
– kuullaan työohjelmaa laadittaessa ulkopuolisia tahoja, tutkijat muka an luettuina, jotka 
edustavat laajasti eri tieteenaloja ja taustaryhmiä; 
– raportoidaan säännöllisesti ti eteidenvälisistä tutkimusaloista osana koko ohjelmaa 
koskevaa seurantaa, arviointia  ja uudelleentarkastelua. 
– huolehditaan siitä, että politiikan kannalta olennainen tutkimus on sopusoinnussa yhteisön 
eri aloilla harjoittaman politiikan kanssa. 
Koordinoinnista tämän erityisoh jelman aihealueiden ja seitsemännen puiteohjelman muiden 
erityisohjelmien toimien, kuten "Valmiudet"-erity isohjelman tutkimusinfrastruktuureja koskevien 
toimien, välillä huolehtii Euroopan komissio.1 
                                                 
1 Ohjelman täytäntöönpanon helpottamiseksi komissio korvaa vahvistamiensa suuntaviivojen 
mukaisesti jokaisen esityslistassa määritel lyn ohjelmakomitean kokouksen osalta kustakin 
jäsenvaltiosta yhden edustajan kulut sekä erity istä asiantuntemusta vaativien esityslistan 
kohtien osalta kustakin jäsenvaltiosta yhde n asiantuntijan tai neuvonantajan kulut. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/103 
 Muuttuvien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen 
Jotta voitaisiin varmistaa, että aihealueet ovat ja tkuvasti relevantteja alan toimijoiden kannalta ja 
että nämä osallistuvat toimintaan jatkuvas ti, tukeudutaan muiden tietolähteiden ohella 
"eurooppalaisten teknologiayhteisöjen" (European Technology Platforms) tekemään työhön. Näin 
erityisohjelmalla ja alan toimijoiden panoksel la edistetään relevanttien – esimerkiksi 
eurooppalaisten teknologiayhteisöjen laatimien – stra tegisten tutkimuslinjaus ten toteutusta niiltä 
osin kuin näistä linjauksista on saat avissa aidosti lisäarvoa Euroopan tasolla. Tutkimustarpeet, jotka 
on yksilöity tähän mennessä laadituis sa strategisissa tutkimuslinjauksissa, on jo yleisellä tasolla 
paljolti sisällytetty kymmenen aihealueen määrit telyihin. Eurooppalaiset teknologiayhteisöt ja 
mahdollisesti myös alueiden tutkimusklusterit voivat osaltaan helpottaa ja järjestää alan toimijoiden, pk-yritykset mukaan luettuina, os allistumista niiden erityisalaan liittyviin 
tutkimushankkeisiin, myös hankkeisiin, jotka voiva t saada rahoitusta puite ohjelmasta. Niiden 
yksityiskohtainen tekninen sisältö otetaan huomi oon myöhemmin laadittaessa seikkaperäistä 
työohjelmaa erityisiä ehdotuspyyntöjä varten. 
Erityisohjelmassa huolehditaan myös siitä, että ai healueet ovat jatkuvas ti relevantteja yhteisön 
politiikan ja säännösten laatimisen, täytäntöönpan on ja arvioinnin kannalt a. Tämä koskee yhteisön 
politiikkaa muun muassa terveyde n, turvallisuuden, kuluttajansuojan, energiahuollon, ympäristön, 
kehitysavun, kalastuksen, meri asioiden, maatalouden, eläinten  terveyden ja hyvinvoinnin, 
liikenteen, koulutuksen, tietoyhteiskunnan ja vies tinten, työllisyyden, sosiaaliasioiden, koheesion 
sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden al ueen luomisen aloilla. Sama koskee myös 
esinormatiivista ja normien laadintaan liittyvää tutkimusta, jota tarvitaan standardien yhteentoimivuuden ja laadun ja ni iden täytäntöönpanon parantamis eksi. Tässä yhteydessä voidaan 
käyttää apuna foorumeja, joiden  puitteissa eri sidosryhmät pohtivat yhdessä tiedeyhteisön kanssa 
sosiaali-, ympäristö- tai muun politiikan kannalt a olennaisia strategisia tutkimuslinjauksia. 
L 400/104 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Kullakin aihealueella toteutetaan määriteltyjen toim ien lisäksi joustavasti ja avoimuuden periaatetta 
noudattaen erityistoimia, joilla vast ataan "yllättäviin ta rpeisiin" ja "ennakoim attomiin politiikkaan 
liittyviin tarpeisiin". Tällaise t toimet takaavat yksinkertai sen, yhtenäisen ja koordinoidun 
lähestymistavan koko erityisohjelmassa. Samoin ne mahdollistavat rahoituksen eri aihealueita 
yhteisesti koskevalle tai aiheal ueiden ulkopuolelle sijoittuvalle poikkitieteiselle tutkimukselle. 
• Tulevat ja uudet teknologiat:  näiden osalta voidaan anta a tukea tutkimukselle, jonka 
tavoitteena on määrittää tai selvi ttää tarkemmin uusia tieteellisi ä ja teknologisia mahdollisuuksia 
tietyllä alalla ja/tai niiden ja muiden merkittävi en alojen ja tieteiden leikkauskohdassa tukemalla 
erityisesti spontaaneja tutkimusehdotuksia ja yht eisiä ehdotuspyyntöjä; keh ittää uusia ideoita ja 
radikaalisti uusia käyttömahdollisuuksia sekä tutkia uusia vaihtoehtoja tutkimuksen kehityslinjauksiksi, erityisesti jos niiden avul la voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä 
läpimurtoja. Varmistetaan ri ittävä koordinointi "Ideat" 
-ohjelmassa toteutettujen toimien kanssa, jotta vältettäisiin päällekkäisyyttä ja taattaisiin varojen optimaalinen käyttö. Toteutustapoja ovat: 
– avoin, "alhaalta ylöspäin" etenevä tutkimus, jossa tutkijat määrittävät itse 
tutkimusaiheita luodakseen uusia tieteen ja teknologian mahdollisuuksia ("Adventure"-toimet") tai arvioidakseen uusia  tutkimuslöytöjä tai äskettäin havaittuja 
ilmiöitä, joihin voi liittyä yhteiskunnan kannalta riskej ä tai ongelmia ("Insight"-
toimet); 
– toimet, joissa keskitytään yksittäisiin erittäin  haastaviin tavoitteisiin sellaisilla tieteen 
ja teknologian kehittymä ssä olevilla aloilla, joil la on luvassa merkittäviä 
edistysaskeleita ja potentiaa lisesti huomattavia vaikutuks ia talouden ja yhteiskunnan 
kehitykseen ("Pathfinder"-toimet); näissä toimissa voidaan käyttää toisiaan 
täydentävien hankkeiden muodostamia hankeryhmiä. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/105 
 • Ennakoimattomat politii kkaan liittyvät tarpeet:  Tavoitteena on kyetä vastaamaan joustavasti 
puiteohjelman toteutuksen aikana syntyviin uusiin politiikan tarpeisiin. Tällaisia voivat olla 
esimerkiksi nopeaa reagointia ed ellyttävät odottamattomat kehitys kulut tai tapahtumat, kuten 
uudet epidemiat, elintarvikke iden turvallisuudessa ilmenevät  ongelmat, luonnonkatastrofien 
edellyttämät toimet tai avustustoimet. Ennakoimatto miin tarpeisiin liittyvät toimet toteutetaan 
kiinteässä yhteydessä asianomaisiin yhteisön politiikan lohkoihin. Vuotuista työohjelmaa 
voidaan muuttaa, jos ilmenee pikaisia toimia vaativia tutkimustarpeita. 
Tulosten levittäminen, tietämyksen siirto ja eri toimijoiden laajempi osallistaminen  
Tietämyksen levittäminen ja siirto on tärkeä EU :n tutkimustoiminnan lisäarvo, ja toimenpiteitä 
toteutetaan, jotta teollisuus, päätöksentekijät ja yhteiskunta hyödyntäisi vät tuloksia aiempaa 
enemmän. Tietämyksen levittämistä pidetään ol ennaisena tehtävänä kaikilla aihealueilla; 
turvallisuus-aihealueella otetaan kuitenkin huom ioon luottamuksellisuuteen liittyvistä näkökohdista 
johtuvat rajoitukset. Tietämystä pyritään levittämään muun mua ssa rahoittamalla 
verkostoitumistoimia, seminaareja ja muita tapahtumia, käyttämällä apuna ulkopuolisia asiantuntijoita sekä ylläpitämällä tiedotus- ja  sähköisiä palveluja. Tietämyksen siirto ja 
tutkimustulosten levittäminen toteutetaan kullakin aihealueella: 
– sisällyttämällä levittämistä ja tietämyksen siirtoa koskevat toimet osaksi hankkeita ja 
konsortioiden toimintaa; tämä voidaan tehdä sopivien rahoitusjärje stelyihin liittyvien 
määräysten sekä raportointivaatimusten avulla; 
– tarjoamalla hankkeille ja konsortioille kohdennetusti apua sellaisen osaamisen 
hankkimisessa, jonka avulla voidaan  optimoida tulosten käyttö; 
L 400/106 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – toteuttamalla erityisiä levittämistoimia, joiden  avulla levitetään ennakoivasti tuloksia eri 
hankkeista, mukaan luettuina edellisten puiteohjelmien ja  muiden tutkimusohjelmien 
hankkeet, ja joissa kohderyhminä ovat yksittä iset alat tai sidosryhmäkokonaisuudet, 
keskittyen erityisesti potentiaalisiin käyttäjiin; 
– levittämällä tutkimuksen tuloksia politiikan laatijoille ja standa rdointielimille, jotta 
asianomaiset elimet voisiva t käyttää helpommin polit iikan kannalta tärkeitä 
tutkimustuloksia kansainvälisesti ja Euroopan tasolla sekä kansallise sti ja alueellisesti; 
– käyttämällä apuna CORDIS-palveluja tietämyks en levittämiseksi käy ttäjäystävällisellä 
tavalla ja tutkimustulosten hyödyntämiseksi; 
– toteuttamalla toimia, joilla ed istetään tiedeyhteisön ulkopuolis en laajemman yleisön, myös 
järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan, ka nssa käytävää vuoropuhe lua ja keskustelua 
tieteellisistä kysymyksistä ja tutkimustuloksista. 
Tulosten levittäminen ja tietäm yksen siirto toteutetaan koordinoi dusti koko puiteohjelmassa. Tämän 
erityisohjelman ja yhteisön muiden ohjelmien vä linen täydentävyys ja synergia varmistetaan, 
erityisesti koulutusalalla, jossa  pyritään edistämään työllistyvyyttä tutkimusalalla. Lisäksi 
kilpailukykyä ja innovaat ioita koskevassa ohjelmassa toteut etaan innovointia tukevia toimia. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/107 
 Pk-yritysten osallistuminen 
Pienten ja keskisuurten yritysten  (pk-yritysten) osallistuminen  pyritään optimoimaan kaikilla 
aihealueilla erityisesti parantamalla rahoitus- ja hallintomenettelyjä ja lisäämällä joustavuutta 
sopivan rahoitusjärjestelyn valinnassa. Lisäksi erityisohjelman aihealueiden sisältöä kehitettäessä otetaan huomioon pk-yritysten tutkimustarpeet ja  -potentiaali, ja t yöohjelmassa määritetään 
tutkimusalueita, jotka ovat erityisen tärkeitä pk-yritysten kannalta. Konkreettisia toimenpiteitä, myös tukitoimia pk-yritysten osallistumisen help ottamiseksi, toteutetaan ohjelmassa kauttaaltaan 
kullakin aihealueella kehitettävän strategian puitteissa. Kyseisiin strategioihin lii ttyy asetettuja 
tavoitteita koskeva määrällinen ja laadullinen seur anta. Tavoitteena on, että vähintään 15 prosenttia 
tämän erityisohjelman osalta käytettävissä olev asta rahoituksesta s uunnataan pk-yrityksille. 
Toimet, joilla tuetaan pk-yrityksiä tai pk-yrit ysten toimialajärjestöjä  hyödyttävää tutkimusta, 
sisältyvät varsinaisesti "Valmiudet"-erityisoh jelmaan. Lisäksi erillis essä kilpailukykyä ja 
innovointia koskevassa ohjelmassa raho itetaan toimia, joilla edistetään  pk-yritysten osallistumista 
koko puiteohjelmaan. 
L 400/108 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Eettiset näkökohdat 
Tämän erityisohjelman täytäntöönpanossa ja s iihen perustuvassa tu tkimustoiminnassa on 
noudatettava eettisiä perusperiaatte ita. Näitä ovat muun muassa EU:n  perusoikeuskirjaan sisältyvät 
periaatteet, kuten ihmisarvon ja ih miselämän suojelu ja he nkilötietojen ja yksity isyyden suoja, sekä 
ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälis ten sopimusten, ohjeistojen ja 
toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti.  Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin 
julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 alle kirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus 
ihmisoikeuksista ja biolääketiet eestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK: n yleissopimus lasten oikeuksista, 
Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (b iologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja 
maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälin en sopimus sekä Maailman terveysjärjestön 
WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat. 
Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian ee ttisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen 
neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden 
etiikkaa käsittelevän eurooppalais en työryhmän lausunnot (1998–). 
Toissijaisuusperiaatteen mukaises ti ja ottaen huomioon, että Euroopa ssa sovelletaan useita erilaisia 
lähestymistapoja, tutkimushankkeiden osalli stujien edellytetään noudattavan tutkimuksen 
suoritusmaassa voimassa olevia lakeja, määräyksiä  ja eettisiä sääntöjä. Kansallisia säännöksiä 
sovelletaan kaikissa tapauksissa, eikä yhteisö rahoita missään jä senvaltiossa tai muussa maassa 
sellaista tutkimusta, joka on kiellett y kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/109 
 Tutkimushankkeiden toteuttajie n on tarvittaessa pyydettävä asia nomaisilta kansallisilta tai 
paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä e nnen TTK-toimien aloittamista. Lisäksi komissio 
tekee poikkeuksetta eettisen arvi oinnin ehdotuksista, jotka koskev at eettisesti arkaluonteisia 
kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävä sti huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa 
eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana. 
Rahoitusta ei myönnetä sellaiselle tutkimukselle , joka on kielletty kaik issa jäsenvaltioissa. 
EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa 
pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on muun muassa tutkimusta koskevaa politiikkaa 
laatiessaan ja sitä täytäntöön pannessaan ote ttava täysimääräisesti huom ioon eläinten hyvinvoinnin 
asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tieteellisi in tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua 
koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24 
marraskuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY1 puolestaan edelly tetään, että:  
– kaikki kokeet on suunniteltava siten, että vält etään aiheuttamasta koe-eläimille kärsimystä 
sekä tarpeetonta kipua tai tuskaa; 
– kaikissa kokeissa käytetään mahdollisimman vähän eläimiä;  
– kaikissa kokeissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen 
herkkyystaso ja; 
– kaikki kokeet aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa.  
                                                 
1 EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/65/EY (EUVL L 230, 16.9.2003, s. 32). 
L 400/110 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten  kloonaaminen voivat tulla kysymykseen ainoastaan, 
jos tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja olosuht eet ovat sellaiset, että taataan eläinten hyvinvointi 
ja noudatetaan biologisen m onimuotoisuuden periaatteita. 
Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanon aikana  säännöllisesti tieteen edistymistä sekä 
kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan ke hityksen huomioon ottamiseksi. 
Tieteen ja teknologian kehitykseen  liittyviä eettisiä näkökohtia tutk itaan varsinaisesti "Valmiudet" 
-erityisohjelman osa-alueel la "Tiede yhteiskunnassa".  
Tutkimusyhteistyö 
Yhteisön tutkimusrahoitus kohdistetaan suurimma ksi osaksi tutkimusyh teistyöhön. Tavoitteena on 
saada keskeisillä kehittyvä n osaamisen aloilla aikaan laadukka ita tutkimushankkeita ja verkostoja, 
jotka vetävät puoleensa tu tkijoita ja investointeja Euroopast a ja koko maailmasta, lujittavat 
Euroopan teollista ja teknologista peru staa ja tukevat yhteisön politiikkaa. 
Tavoitteen saavuttamiseksi tutkimusyhteistyötä, jo ssa myös teollisuuden on määrä olla aktiivisesti 
mukana, tuetaan erilaisin rahoitu sjärjestelyin: rahoitusta void aan antaa yhteistyöhankkeille, 
huippuosaamisen verkostoille sekä koordinointi- ja tukitoimille. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/111 
 Yhteiset teknologia-aloitteet 
Joissakin erittäin harvoissa tapa uksissa TTK-tavoite on niin laaja ja tarvittavien voimavarojen 
määrä niin suuri, että on perust eltua muodostaa p itkäaikaisia julkisen ja  yksityisen sektorin 
yhteistyökumppanuuksia yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa. Näissä aloitteissa, jotka 
käynnistetään pääasiassa eurooppalaisten teknologia yhteisöjen työn pohjalta ja jotka kattavat yhden 
tai muutaman valikoidun osa-alueen tietyn alan  tutkimuksesta, yhdistetään yksityisen sektorin 
investointeja sekä kans allista ja EU:n antamaa julkista  rahoitusta, mukaan luettuina 
tutkimuspuiteohjelmasta annettavat avustukset se kä Euroopan investointipankin lainarahoitus. 
Kustakin yhteisestä teknologi a-aloitteesta päätetään eriks een joko perustamissopimuksen 
171 artiklan nojalla (tähän voi kuulua m yös yhteisyrityksen perustaminen) tai 
perustamissopimuksen 166 artiklan 3 kohdan muka isesti tähän erityisohjelmaan tehdyn muutoksen 
nojalla. 
Yhteiset teknologia-aloitteet määritellään avoimes ti käyttäen arviointia, jo ssa sovelletaan seuraavia 
perusteita: 
– tavoite ei ole saavutetta vissa nykyisillä välineillä; 
– teollisuuden kilpailukykyyn ja kasvu un liittyvien vaikutusten suuruus; 
– Euroopan tason toimenpite istä saatava lisäarvo; 
– tavoitellun päämäärän ja suoritteiden  määrittelyn tarkkuus ja selkeys; 
– niiden rahoitus- ja muiden resurssien määrä, joihin teollisuus on sitoutunut; 
L 400/112 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – vaikutukset laajempien poliittisten tavoi tteiden kannalta, mukaan lukien hyöty 
yhteiskunnalle; 
– mahdollisuudet saada kansallista lisätukea sekä  lisätä teollisuuden nykyistä tai tulevaa 
rahoitusta. 
Yhteisten teknologia-aloitteiden perusolemus ja erityisesti seur aavassa esitetyt seikat on 
määriteltävä selkeästi: 
– rahoitussitoumukset; 
– osanottajien sitoumuksen kesto; 
– sopimuksen tekemisen ja purkamisen ehdot; 
– tekijänoikeudet. 
Ottaen huomioon yhteisten teknolog ia-aloitteiden erit yinen laajuus ja m onitahoisuus, niiden 
toiminnan avoimuus pyritään aivan erityisesti varm istamaan samoin kuin se, että kaikki yhteisön 
rahoitus yhteisten teknologia- aloitteiden kautta tapahtuu puiteohjelmaan sisältyvien 
huippuosaamisen ja kilpailun periaatteiden mukaisesti.  
Erityistä huomiota kiin nitetään siihen, miten hyvin yhteiset teknologia- aloitteet ovat kaiken 
kaikkiaan sopusoinnussa ja koordinoituja samoilla al oilla toteutettavien ka nsallisten ohjelmien ja 
hankkeiden kanssa1, noudattaen kuitenkin niiden nykyisiä tä ytäntöönpanomenettelyjä, sekä sen 
varmistamiseen, että niiden hankkeisiin osallistum inen on avointa laajalle  joukolle osallistujia 
kaikkialla Euroopassa ja er ityisesti pk-yrityksille. 
                                                 
1 Erityisesti valtioiden välisen rakenteen EU REKAn toteuttamien toimien kanssa. Lisäksi 
EUREKA-klustereista saatu kokemu s voisi olla relevanttia yhte isille teknologia-aloitteille 
niihin liittyvillä aloilla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/113 
 Liitteessä IV on määritelty yh teisten teknologia -aloitteiden ohjeellinen lu ettelo. Lisää yhteisiä 
teknologia-aloitteita voidaan nimetä edellä esit ettyjen kriteerien pohjalta, ja niitä voidaan ehdottaa 
seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon kuluessa. 
Koordinointi suhteessa muihin ku in yhteisön tutkimusohjelmiin  
Tässä toiminnassa käytetään kahta päävälinettä: ERA-Net-järjestelmää sekä yhteisön osallistumista 
yhteisesti toteutettaviin kans allisiin tutkimusohjelmiin (perustamissopimuksen 169 artikla). 
Toiminnan avulla pyritään myös lisäämään synerg iaa ja keskinäistä täyde ntävyyttä puiteohjelman 
toimien ja valtioiden välisten rakenteiden, kut en EUREKAn, EIROforumin tai COSTin, puitteissa 
toteutettujen toimien välillä. COST in hallinto- ja koordinointitoimiin annetaan rahoitustukea, jotta 
COSTin avulla voidaan jatkossakin edistää kansa llista rahoitusta saavien tutkimusryhmien välistä 
yhteydenpitoa ja työn koordinointia. 
Jos toiminta koskee ainoastaan yhtä aihealuetta,  sen tuki toteutetaan kiinteänä osana kyseisen 
aihealueen toimia. Jos taas toiminta kattaa horisont aalisesti useita aihealueita  tai ei suoranaisesti 
liity kymmeneen aihealueeseen, n iitä tuetaan yhteisesti kaikilla asianomaisilla aihealueilla.1 
Jos toiminta kuuluu jonkin toisen seitsemännessä puiteohjelmassa toteut ettavan erityisohjelman 
alaan, sitä tuetaan kyseisestä erityisohjelmasta. 
                                                 
1 Tähän saattaisi sisältyä metrologian alan  ohjelmien mahdollinen yhteinen täytäntöönpano. 
L 400/114 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 ERA-Net-järjestelmän avulla kehitetään ja lisät ään kansallisten ja alueellisten tutkimustoimien 
koordinointia: 
– luomalla julkisrahoitteisia tutkimusohjelmi a toteuttaville toimijoille puitteet toimien 
koordinoinnin tehostamiselle; tähän sisältyy tu ki uusien ERA-Net-verkostojen luomiselle 
sekä jo olemassa olevien ERA-Net-ver kostojen toiminnan laajentamiselle ja 
syventämiselle, joka voi tapahtua esimerki ksi laajentamalla niiden kumppanuuspohjaa sekä 
avaamalla vastavuoroisesti niiden ohjelmia. Tarvittaessa ERA-Net-verkostoja voitaisiin 
käyttää Euroopan alueiden välis essä ja jäsenvaltioiden vä lisessä ohjelmakoordinoinnissa, 
jotta niiden yhteistyö laajamittaisi ssa aloitteissa olisi mahdollista; 
– antamalla rajoitetuissa tapauks issa yhteisön lisärahoitusta niille osallistujille, jotka 
yhdistävät resurssejaan kans allisten ja alueel listen ohjelmiensa välisiä yhteisiä 
ehdotuspyyntöjä varten  ("ERA-Net-Plus"). 
Yhteisön osallistuminen yhteisesti toteutettaviin kansallisiin tutkimusohjelmiin 
perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla on erity isen tärkeää laajamittaisessa eurooppalaisessa 
yhteistyössä, jota jäsenvaltiot, joilla on yhteisiä tarpeita ja/t ai intressejä, toteuttavat eri 
kokoonpanoissa ("vaihteleva geometria"). Tarkoin määritellyissä tapauksi ssa 169 artiklan nojalla 
toteutettavia toimia – joihin voi liittyä yhtei styötä valtioiden välisten ohjelmien kanssa – 
käynnistetään aloilla, jotka määrite tään läheisessä yhteistyössä jä senvaltioiden kanssa soveltaen 
seitsemännestä puiteohjelmasta tehdyssä päätöksessä määriteltyjä perusteita. 
Liitteessä IV olevassa kuvaukse ssa on määritelty ohjeellinen luette lo aloitteista, jotka voidaan 
toteuttaa kansallisten tutkimusohjelmien yhteistoteu tuksena. Näistä voidaan tehdä erillinen päätös 
EY:n perustamissopimuksen 169 artiklan nojall a. Lisää toimia voidaan nimetä ja ehdottaa 
seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon kuluessa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/115 
 Kansainvälinen yhteistyö  
Kansainvälisillä yhteistyötoimilla, joista saadaan eu rooppalaista lisäarvoa ja jotka ovat kaikkien 
osapuolten etujen mukaisia, tuetaan  yhteisön kansainvälistä tiede- ja teknologiapolitiikkaa, jolla on 
kaksi toisiinsa sidoksis sa olevaa tavoitetta: 
– tukea ja edistää Euroopan kilpailukykyä muodos tamalla strategisia tieteen ja teknologian 
alan tutkimuskumppanuuksia kolmansien maiden, niin pitkälle teollistuneiden talouksien 
kuin nousevienkin talouksien, kanssa ja mobilis oimalla kolmansien maiden parhaat tutkijat 
työskentelemään Euroopassa ja Euroopan kanssa yhteistyössä; 
– tarkastella kolmansia maita koskevia tai l uonteeltaan maailmanlaaj uisia erityisongelmia 
yhteisten etunäkökohtien ja yhteisen hyödyn pohjalta. 
Yhteisön kansainvälisessä tiedeyht eistyössä painotetaan ja kehite tään yhteistyötä, jossa voidaan 
luoda, jakaa ja käyttää hyväks i tietämystä tasa-arvoisten  tutkimuskumppanuuksien avulla. 
Yhteistyössä otetaan huomioon kumppanuusmaiden kansainvälinen, kansal linen, alueellinen ja 
sosioekonominen tilanne sekä osaamisperusta. Stra tegiana on edistää EU:n kilpailukykyä ja koko 
maapallon kestävää kehitystä muodostamalla EU:n ja  kolmansien maiden kahdenvälisiä, alueellisia 
ja maailmanlaajuisia kumppanuuksia , jotka ovat kummankin osapuol en edun mukaisia ja tuovat 
molemmille hyötyä. Tätä silmällä pitäen EU:n  asemaa maailmanlaajuisena toimijana olisi 
lujitettava myös toteuttamalla monenvälisiä kansainvälisiä tutkimusohjelmia. Tuettavat kansainväliset yhteistyötoimet kytke tään yleispoliittisiin kysymyksiin, jotta niiden avulla voitaisiin 
edistää maapallon kestävää kehitystä ja sen puittei ssa EU:n kansainvälisten sitoumusten täyttämistä, 
eurooppalaisten arvojen esille tuomista, kilpailukykyä, sosioekonomista kehitystä, 
ympäristönsuojelua ja hyvinvointia. 
L 400/116 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Kansainvälistä yhteistyötä toteutet aan tämän erityisohjelman kullakin yksittäisellä aihealueella sekä 
aihealueiden rajojen yli seuraavin tavoin: 
• Kaikkien kansainvälisen yht eistyön kumppanimaiden sekä  teollistuneiden maiden1 tutkijoiden ja 
tutkimuslaitosten laaja osallistuminen kaikilla aihealueill a – "turvallisuus" 
-aihealueella otetaan kuitenki n huomioon luottamuksellisuuteen liittyvistä näkökohdista johtuvat 
asianmukaiset rajoitukset, jotka koskevat kaikkia muita kolmansia maita paitsi assosiaatiomaita. Lisäksi kolmansien maiden os allistujia kannustetaan  ponnekkaasti osallistumaan molempien 
osapuolten kannalta tärkeillä aloilla. 
• Kullakin aihealueella toteutet aan erityisiä yhteistyötoimia kohdennetusti kolmansien maiden 
kanssa siinä tapauksessa, että molemmat osa puolet ovat kiinnostuneita tekemään yhteistyötä 
tietyissä aiheissa, jotka valitaan kolmansien maid en tieteellisen ja teknologi sen tason ja tarpeiden 
perusteella. Erityistarpeiden ja painopisteal ueiden määritys sidotaan kiinteästi EU:n ja 
asianomaisten maiden tai maaryhmien välisiin  kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin sekä eri 
alueiden monenväliseen ja kahdenväliseen  vuoropuheluun. Painopist eet määritetään kunkin 
alueen tai maan erityisten tarpeiden, mahdollis uuksien ja taloudellisen kehityksen tason 
perusteella.  
Tätä varten laaditaan kansainvälisen yhteistyön stra tegia ja toteutussuunnitelma, jossa määritetään 
aihealuekohtaisia ja aihealueiden rajat ylittäviä kohdenne ttuja toimia. Toimien aihealueita voivat 
olla esimerkiksi terveys, maatalous, puhtaanapito , vesihuolto, elintarvik evarmuus, sosiaalinen 
yhteenkuuluvuus, energia, ympäristö, kalastus, vesi viljely ja luonnonvarat, ke stävä talouspolitiikka 
sekä tieto- ja vi estintäteknologia. 
                                                
 
1 Maat määritellään osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/117 
 Nämä kohdennetut toimet ovat yhteisön ja kys eisten maiden yhteistyön ensisijaisia 
toteutusvälineitä. Niiden tavoitteena on erityise sti parantaa ehdokasmaiden, EU:n naapurimaiden, 
kehitysmaiden ja nousevan talouden maiden tutkimu s- ja yhteistyövalmiuksia. Toimista toteutetaan 
kohdennetut ehdotuspyynnöt. Erityistä huomiota kiinni tetään siihen, että asianomaiset kolmannet 
maat ja erityisesti kehitysmaat pääsevät mukaan toimiin. 
Toimet toteutetaan koordinoidusti "Ihmiset"- ja  "Valmiudet"-erityisohjelmien kansainvälisten 
yhteistyötoimien kanssa. Puiteohjelman kansai nvälisen yhteistyön kokonaisst rategia tukee tätä 
toimintaa. 
AIHEALUEET 
1. Terveys Tavoite 
Tavoitteena on parantaa Euroopan kans alaisten terveyttä ja kohentaa terveyteen liittyvillä aloilla 
toimivien eurooppalaisten yritysten  kilpailukykyä ja te hostaa niiden innovointikykyä. Samalla on 
määrä tutkia maailmanlaajuisia terveyskysymyks iä, kuten uusia epidemio ita. Painopisteinä ovat 
translaatiotutkimus (eli perusl öydösten muuntaminen kliinisiks i sovelluksiksi, koetulosten 
tieteellinen validointi mukaan luettuna), uusie n hoitojen, terveyden edistämisen menetelmien, 
ennaltaehkäisymenetelmien, myös lasten terv eyden ja terveen ikääntymisen edistäminen, 
diagnoosimenetelmien ja lääketieteel listen tekniikoiden kehittäminen ja validointi sekä kestävät ja 
tehokkaat terveydenhuoltojärjestelmät. 
L 400/118 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Lähestymistapa 
Tämän aihealueen tutkimus lisää tietämystä siitä,  miten voidaan tehokkaammi n edistää terveyttä, 
vähentää terveyseroja Euroopassa, ehkäistä ennalta  ja hoitaa merkittäviä sairauksia ja tarjota 
terveydenhuoltopalveluja. Biolääketieteellinen perustutkimus kuuluu olennaisena osana tähän aihealueeseen, ja monitieteinen lähestymistapa on erityisen tärkeä terveyden aihealueella. 
Tämän aihealueen tutkimus tukee mittavan genomi sen, epidemiologisen, biologisen ja bioteknisen 
tietomäärän yhdistämistä ja keskei sten teknologioiden kehittämistä terveyteen liittyvillä aloilla 
tietämyksen ja valmiuksien kehittämiseksi inte rventioita varten. Sen on määrä johtaa terveyteen 
liittyvään translaatiotutkimukseen, jota tarvitaan, jotta biolääketieteellisestä tutkimuksesta olisi käytännön hyötyä ja jotta se pa rantaisi elämänlaatua. Sen ansi osta Eurooppa voi osallistua 
tehokkaammin kansainvälisiin toimiin, joilla torjutaan maailmanlaajui sesti merkittäviä  sairauksia. 
Näistä on esimerkkinä meneillään oleva Euroopan ja kehitysmaiden välinen kliinisten tutkimusten 
yhteistyökumppanuus EDCTP (European and Developi ng Countries Clinical Trials Partnership), 
joka on hi-viruksen/aidsin, malari an ja tuberkuloosin torjumiseen  tähtäävä ohjelma (169 artikla)
1. 
Aihealueen toimet tukevat terveyspolitiikan viito ittamaa tutkimusta Euroopan tasolla ja erityisesti 
kansallisten tietokantojen mallien, järjestelmien ja  tietojen keskinäistä vertailua. Asiaankuuluvien 
tietokantojen verkostointi on erity isen tärkeää tässä yhteydessä. 
                                                 
1 Tarvittaessa voidaan tukea myös muita uusia  tärkeitä kansallisten tutkimusohjelmien 
koordinointiin liittyviä aloitteita. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/119 
 Tämän aihealueen tutkimus parantaa Euroopan kilpailukykyä terveyden hoidon bioteknologian ja 
lääketieteellisen teknologian aloilla, joilla pk-yrit ykset ovat merkittävimpiä talousvetureita, sekä 
farmaseuttisessa teollisuudessa. Sen yhteydessä voidaan tukea m yös innovatiivisia lääkkeitä 
käsittelevää eurooppalais ta teknologiayhteisöä1, jonka pyrkimyksenä on poistaa lääkekehitystä 
hidastavia tutkimuksen pullonkauloja. Erityistä hu omiota kiinnitet ään tutkimustoimien ja niiden 
tulosten hyödyntämisen välisen kuilun kaventam iseen tukemalla lääkkeen tehon osoittamista 
kliinisissä tutkimuksissa ( proof of concept ) ja kliinistä validointia. Tu tkimus edistää myös normien 
ja standardien kehittämistä uusille kehittyneille ho idoille (esim. regeneratiiviselle hoidolle). Nämä 
normit ja standardit auttavat EU:n teollisuu tta vastaamaan maailmanlaajuiseen kilpailuun. 
Eurooppalaisen tutkimuksen ja innovoinnin maailmanlaajuisesti johtava asema vaihtoehtoisten 
testausmenetelmien ja erityisesti muihin kuin el äinkokeisiin perustuvien menetelmien alalla olisi 
varmistettava. 
Tutkimukseen liittyvät sukupuolinäkökohdat otetaan hankkeissa asianmukaisesti huomioon2. 
Erityistä huomiota kiin nitetään tutkimustuloks ista tiedottamiseen ja  kansalaisyhteiskunnan, 
erityisesti potilasryhmien, kanssa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa käytävään vuoropuheluun 
biolääketieteen ja genetiikan tutkimuksen mukanaan tuomasta uudesta kehityksestä. Lisäksi 
huolehditaan tutkimustulosten laaj asta levityksestä  ja käytöstä. 
                                                 
1 Muiden eurooppalaisten tutkimusyhteisöjen stra tegisia tutkimuslinjauksia  voidaan tukea, jos 
niillä on erityistä merkitystä terveyteen liittyvillä aloilla. 
2 Sairauksien riskitekijät, biologiset mekanismit, syyt, kliiniset oireet, se uraukset ja hoito ovat 
usein erilaisia naisilla ja mieh illä. Tämän vuoksi kaikissa tällä aihealueella rahoitettavissa 
toimissa on otettava tutkimussuunnitelmissa, menetelmissä ja tulosten analysoinnissa 
huomioon tällaisten erojen mahdollisuus. 
L 400/120 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Strategisesti tärkeisiin kysymyksiin eli lasten terveyteen1 ja ikääntyvän väestön terveyteen 
kiinnitetään erityistä huomiota, ja  ne on otettava tarvittaessa hu omioon kaikissa tämän aihealueen 
toimissa. Tähän liittyvät painopist eet esitetään työohjelmassa. Toim inta tulee käsittämään myös 
muita monitieteisiä tutkimusaloja. Tällä ta voin voidaan taata näkyvä ja johdonmukainen 
lähestymistapa näihin kysymyksiin ja  samalla välttää päällekkäisyydet. 
Eettiset, oikeudelliset ja sosioekonomiset kys ymykset otetaan huomioon kunkin seuraavan toimen 
yhteydessä.2 
Toimet 
• Bioteknologia, geneeriset mene telmät ja lääketieteelliset teknologiat ihmisen terveyden 
hoitoon 
Tavoitteena on kehittää ja validoida tarvittavia vä lineitä ja tekniikoita, jotka mahdollistavat uuden 
osaamisen luomisen ja muuntamisen käytännön s ovelluksiksi terveyden ja  lääketieteen alalla. 
– Suurikapasiteettinen tutkimus . Tavoitteena on vauhdittaa tutkimusta, jolla pyritään 
kehittämään uusia modernin biologian, myös genomiikan perustutkimuksen, 
tutkimusvälineitä, joiden avulla voidaan te hostaa merkittävästi tietojen tuottamista ja 
parantaa tietojen ja näytteiden (biopankkien ) standardointia, hankintaa ja analyysiä. 
Painopiste on seuraavien osa-alueiden uusi ssa tekniikoissa: sekvensointi, geenien 
ilmentyminen, genotyyppaus ja fenotyyppaus, rakenne- ja funktionaalinen genomiikka, 
bioinformatiikka ja systeemibi ologia sekä muut "omiikat". 
                                                 
1 Erityisesti tuetaan spesifisiä kliinisiä tutkim uksia, joiden tarkoituksena on tuottaa näyttöä 
patenttisuojaamattomien tuotteiden asianmukais esta, käyttöaiheesta poikkeavasta käytöstä 
lapsiväestön hoidossa. 
2 Eettisiä, oikeudellisia ja sosioekonomisia kysymyksiä koskevaa spes ifistä tutkimusta 
tehdään "Yhteistyö"-erityisohjelman aihealueel la "Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä 
humanistiset tieteet" samoin kuin "Valmiudet"-erityisohjelman puitteissa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/121 
 – Havaitsemis-, diagnoosi- ja seurantamenete lmät. Tavoitteena on kehittää visualisointi-, 
kuvantamis-, havaitsemis- ja analyysimenet elmiä ja -tekniikoita biolääketieteen 
tutkimukseen, sairauksien ennustamiseen, dia gnosointiin, seurantaan ja prognostisointiin 
sekä hoitointerventioiden tukemiseen ja ohjaukseen. Keskeisellä sijalla on tieteidenvälisyys muun muassa seuraavien aloj en välillä: solu- ja molekyylibiologia, 
fysiologia, genetiikka, fysiikka, kemia, bi olääketieteellinen teknologia, nanoteknologia, 
mikrojärjestelmät, laitteet ja tietoteknologiat . Erityisesti painotetaan ei-invasiivisia tai 
mahdollisimman vähän invasiivisia menetelmiä sekä kvantitatiivisia menetelmiä ja laadunvarmistusnäkökohtia. 
– Hoitojen soveltuvuuden, turvallisuuden ja tehokkuuden ennustaminen.  Tavoitteena on 
kehittää ja validoida parametreja, välineitä, menetelmiä ja standardeja, joita tarvitaan 
uusien tai parannettujen turvallisten ja tehokka iden biolääkkeiden saattamiseksi potilaiden 
käyttöön
1. Painopisteitä ovat muun muassa  farmakogenomiikka, biologisten 
merkkiaineiden yksilöinti ja validointi,  kohdentamiseen ja annosteluun liittyvät 
lähestymistavat sekä menetelmät ja mallit in si lico, in vitro (mukaan luettuina eläinkokeille 
vaihtoehtoiset menetelmät) ja in vivo.2 
– Innovatiiviset hoitomenete lmät ja -interventiot.  Tavoitteena on tutkia sellaisia kehittyneitä 
hoitomenetelmiä ja -teknologioita, joilla on laajoja potentiaalisia käyttömahdollisuuksia, sekä vakiinnuttaa ne ja varmistaa niiden edel leen kehittäminen. Painopisteinä ovat geeni- 
ja soluhoito, regeneratiivinen hoito, transplantaatio, immuuniho ito ja rokotteet sekä muut 
lääkkeet. Lisäksi tarkastellaan näihin liittyviä tekniikoita, kuten kehittyneitä 
täsmäannostelujärjestelmiä, kehittyneitä implantte ja ja proteeseja sekä ei-invasiivisia tai 
mahdollisimman vähän invasiivisia teknologia-avusteisia interventioita. 
                                                
 
1 Tavanomaisten lääkkeiden (farmaseuttiset valmisteet, mukaan luettuina bioteknologisesti 
tuotetut farmaseuttiset valmisteet) osalta näitä kysymyksiä voitaisiin tarkastella innovatiivisia lääkkeitä koskevan yht eisen teknologia-aloitteen yhteydessä. 
2 Vaihtoehtoja eläinten käytön korvaamisek si, kehittämiseksi ja vähentämiseksi 
biolääketieteen tutkimuksen yhteydessä. 
L 400/122 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus 
Tavoitteena on parantaa tietämystä normaalin terveyde n ja erityisten sairauksien perustana olevista 
biologisista prosesseista ja mekanismeista, m uuntaa tämä tietämys kliinisiksi sovelluksiksi, 
sairauksien hallinta ja hoito mukaan lukien, ja va rmistaa, että jatkotutkimusta ohjaa kliininen (myös 
epidemiologinen) tietämys. 
– Biologisen tiedon ja prosessien inte grointi: laajamittainen tiedon kokoaminen, 
systeemibiologia 
• Laajamittainen tiedon kokoaminen. Tavoitteena on käyttää suurikapasiteettisia 
tekniikoita tiedon tuottamiseksi, jotta void aan selvittää geenien ja geenituotteiden 
toimintaa ja niiden vuorovaikutusta monimutkaisissa verkoissa merkittävissä 
biologisissa prosesseissa. Painopisteitä ovat genomiikka, proteomiikka, "RNA-
omiikka", populaatiogenetiikka sekä vertaile va, funktionaalinen ja rakennegenomiikka. 
• Systeemibiologia. Painopistealueena on monitieteinen tutkimus, jossa integroidaan suuri 
määrä biologista tietoa ja kehitetään ja sovelletaan systeemibiologian menetelmiä 
pyrkimyksenä selventää ja mallintaa kaikissa olennaisissa organismeissa ja kaikilla järjestäytymisen tasoilla ilm eneviä biologisia prosesseja. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/123 
 – Aivojen ja aivosairauksien, ihmisen ke hityksen ja ikääntymisen tutkimus 
• Aivot ja aivosairaudet . Tavoitteena on ymmärtää paremmin  aivojen kokonaisrakennetta 
ja dynamiikkaa, tutkia aivosai rauksia tietyt ikään liittyvät sairaudet, kuten dementia ja 
Parkinsonin tauti, mukaan lukien ja etsi ä uusia hoitomuotoja. Erityisesti pyritään 
muodostamaan kokonaiskuva aivoist a tutkimalla aivotoimintoja molekyylitasolta aina 
kognitioon asti, mukaan luettuina neuroi nformatiikka ja aivotoiminnan häiriöt 
synaptisesta häiriöstä neur odegeneraatioon. Tutkimuksessa tarkastellaan neurologisia 
sairauksia ja mielen sairauksia ja mielenterv eyshäiriöitä sekä niiden regeneratiivista ja 
korjaavaa hoitoa. 
• Ihmisen kehityksen ja ikääntymisen tutkimus.  Tavoitteena on laajaa menetelmien ja 
välineiden kirjoa käyttämällä ymmärtää pare mmin elinikäisen kehityksen ja terveen 
ikääntymisen prosessia. Painopisteenä on ihmis- ja mallijärjestelmien tutkimus, mukaan luettuina ympäristöön, geeniperintöön, käyttäytymiseen ja sukupuoleen liittyvät vuorovaikutukset. 
– Merkittävien tartuntatautien translaatiotu tkimus: merkittävien kansanterveysuhkien 
torjunta 
• Mikrobilääkeresistenssi, myös sienipatogeenien  osalta . Ensisijaisena tavoitteena on 
yhdistää resistenssin molekyylimekanismeihin, mikrobiekologiaan ja isännän ja 
taudinaiheuttajan väliseen vuorovaikutukseen  kohdistuva perustutkimus ja kliininen 
tutkimus, jotta voidaan kehittää uusia ke inoja vähentää monilääkeresistenttien 
infektioiden ilmenemistä ja leviämistä. 
L 400/124 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Hi-virus/aids, malaria ja tuberkuloosi. Ta rkoituksena on ennen kaikkea kehittää uusia 
hoitoja, diagnoosimenetelmiä, ehkäiseviä vä lineitä, kuten rokotteita, ja kemiallisen 
kulkeutumisen ehkäisykeinoja, kuten hi-virusta tuhoavia mikrobisidejä. 
Tutkimustoimien tavoitteena on torjua näitä kolmea sairautta maailmanlaajuisesti ja 
tarkastella myös näiden kolmen sairauden ja  hepatiitin erityisesti Eurooppaa koskevia 
näkökohtia. Tutkimuksessa painotetaan prekliinistä ja varhaisvaiheen kliinistä tutkimusta. Tarvittavilta osin (esim. hi v-/aidsrokotteet) toimitaan yhteistyössä 
maailmanlaajuisten aloitteiden kanssa. 
• Mahdolliset uudet ja uudelle en leviävät epidemiat . Painopisteenä on sellaisten uusien 
patogeenien torjunta, jotk a voivat johtaa pandemiaan, mukaan luettuina zoonoosit 
(esim. SARS ja erittäin pat ogeeninen influenssa). Tarvi ttaessa on tarkoitus käynnistää 
nopeasti tutkimusyhteistyötä, jolla joudut etaan uusien diagnoosimenetelmien, 
lääkkeiden ja rokotteiden kehittämistä tartunta tautien ehkäisyä, hoitoa ja niihin liittyvien 
hätätilanteiden hallintaa varten.  
– Muiden merkittävien sairauksien translaatiotutkimus
1 
• Syöpä. Painopisteinä ovat sairauden e tiologia, uudet lää kkeet ja hoidot, 
ennaltaehkäisyssä, varhaisessa diagnoosissa  ja hoidossa käytettävien lääkkeiden 
vaikutuskohteiden ja biologisten merkki aineiden yksilöinti ja validointi sekä 
ennaltaehkäisevien prognoosi-, diagnoosi-  ja hoitotoimenpiteiden tehokkuuden 
arviointi. 
                                                 
1 Palliatiivisen lääketieteen näkökohdat ja vai kuttavien aineiden käyttö otetaan huomioon. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/125 
 • Sydän- ja verisuonisairaudet . Painopisteenä on sydän- ja verisuonisairauksien 
diagnosointi, ennaltaehkäisy, hoito ja se uranta (mukaan luettuna aivohalvauksen 
verisuoniperäiset tekijät) käyttäen laajoja tieteidenvälisiä lähestymistapoja. 
• Diabetes ja lihavuus. Diabeteksen tutkim uksessa painopisteenä ovat diabeteksen eri 
tyyppien etiologia ja niiden ehkäisy ja hoito. Lihavuuden tutkimuksessa painopisteessä 
ovat monitieteiset lähestymistavat, joissa  yhdistyvät genetiikka, elämäntapojen tutkimus 
ja epidemiologia. Sekä diabeteksen että lihavuuden osalta kiinnitetään erityistä 
huomiota nuoruusiän sairauks iin ja lapsuuden aikana va ikuttaviin tekijöihin. 
• Harvinaissairaudet. Painopisteenä ovat harvinaissairauksien luonnollista kehitystä 
koskevat Euroopan laajuiset tutkimukset, patofysiologi a sekä ennaltaehkäisy-, 
diagnoosi- ja hoitotoimenpiteiden kehittäm inen. Tämä osa-alue käsittää yleisten 
sairauksien harvinaiset Mendeli n lakien mukaiset fenotyypit. 
• Muut krooniset sairaudet. Painopisteenä ovat ei-tappavat sairaudet,  joilla on merkittävä 
vaikutus elämänlaatuun vanhuusiäss ä, kuten toiminta- ja aistir ajoitteet ja muut krooniset 
sairaudet (esim. artriitti, reumasairaud et ja lihas- ja tukielinsairaudet sekä 
hengityselinten sairaudet, mukaan luettuina allergioiden aiheuttamat sairaudet). 
• Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi 
Tämän toimen tavoitteena on luoda tarvittava pe rusta terveysjärjestelmiä koskevalle, tietoon 
pohjautuvalle poliittiselle päätöksenteolle se kä entistä vaikuttavammille ja tehokkaammille 
tieteelliseen näyttöön perustuville terveyden edistämisen, sairauksien ennaltaehkäisyn, 
diagnosoinnin ja ho idon strategioille. 
L 400/126 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Kliinisen tutkimuksen tulosten  muuttaminen  kliiniseksi käytännöksi . Tähän kuuluu myös 
lääkkeiden käytön parantaminen ja käyttä ytymisinterventioide n, organisatoristen 
toimenpiteiden sekä uusien lääketieteellisten  hoitojen ja teknologioiden asianmukainen 
käyttö. Erityistä huomiota kiinnitetään potil asturvallisuuteen, lää kkeiden haitalliset 
vaikutukset mukaan lukien: ta voitteena on parhaiden kliinist en käytäntöjen määrittäminen, 
päätöksenteon ymmärtäminen kliinisissä yhteyksissä perusterveydenhuollossa ja 
erikoissairaanhoidossa sekä näyttöön perustuva n hoidon ja potilaiden omavoimaistamiseen 
tähtäävien sovellusten edistäminen. Pa inopisteinä ovat strategioita koskeva 
vertailuanalyysi sekä eri hoitotoimenpiteide n, myös lääkehoidon, tieteellisesti tutkittujen 
täydentävien ja vaihtoehtoisten lääkkeiden ja uusien lääketieteel listen teknologioiden, 
tulosten tarkastelu ottaen huomioon lääkemääräysstrategiat , tietyt lääketurvatoiminnasta 
saadun näytön näkökohdat, potilaiden erityispiirt eet (esim. perinnöllinen alttius, ikä, 
sukupuoli ja hoitoihin sit outuminen) ja kustannushyödyt. 
– Terveydenhoitojärjestelmien laatu, tehokkuus  ja solidaarisuus, mukaan luettuina 
muutosvaiheen terveydenhuoltojärjestelmät.  Tavoitteena on, että maat voisivat oppia 
muissa terveydenhuoltojä rjestelmissä saaduista kokemuks ista ja niiden kestävyydestä. 
Tässä yhteydessä otetaan huomioon kansallisten olosuhteiden ja väestön erityispiirteiden 
merkitys (ikääntymisaste, liikkuvuus, maahan muutto, koulutus, sosioekonominen asema, 
muuttuvat työolot jne.) Painopisteinä ovat terveydenhuoltojärjestelm ien organisaatioon, 
talouteen ja sääntelyyn liittyvät seikat (e ri interventioiden kustannusten, tehokkuuden ja 
hyötyjen arviointi, myös potilasturvallisuuden kannalta) sekä terveydenhuoltojärjestelmien 
toteutus ja tulokset tehokkuuden, suorituskyvyn ja tasapuolisuuden kanna lta tarkasteltuina 
(heikossa asemassa olevat ryhmät mukaan luettuina). Erityistä huomiota kiinnitetään 
investointikysymyksiin ja he nkilöresursseihin, myös kotih oidon järjestelmiin. Ikääntyvän 
väestön itsenäisyyttä, elämänlaatua ja liikkuvuutta on myös määrä tarkastella. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/127 
 – Tehokkaampi terveyden edistäminen ja sairauksien ennaltaehkäisy.  Tavoitteena on tuottaa 
näyttöä, jonka pohjalta voidaan optimoida eläm äntapoihin sekä työ- ja elinolosuhteisiin 
liittyvät julkisen terveydenhuo llon toimenpiteet eri taso illa ja eri yhteyksissä. 
Painopisteenä ovat terveyden laajemmat taustate kijät ja niiden vuorova ikutus sekä yksilö- 
että yhteisötasolla (esim. r uokavalio, stressi, tupakan, alkoholin  ja muiden aineiden käyttö, 
liikunta, kulttuuritekijät, sosioekonomiset tek ijät ja ympäristötekijät). Erityisesti 
tarkastellaan elinikäistä mielenterveyttä. 
Kansainvälinen yhteistyö 
Kansainvälinen yhteistyö on olennainen osa aihealuetta. Sillä on erityinen merkitys 
maailmanlaajuisiin terveysongelmiin, kuten mi krobilääkeresistenssii n, hi-virukseen/aidsiin, 
malariaan, tuberkuloosiin, laiminl yötyihin sairauksiin ja ilmenev iin pandemioihin, liittyvillä osa-
alueilla. Toimintaan voi sisältyä myös painopisteide n määrittelyä kansainvälisissä aloitteissa, joihin 
kuuluu aids-rokotteen tutkimukseen ja kehittämiseen  tähtäävä Global HIV Vaccine Enterprise. Jos 
kliinisiä tutkimuksia koskeva pitkän aikavälin  kestävä kumppanuus vakiinnutetaan Euroopan ja 
kehitysmaiden välillä ja jos osallistujamaiden kansalliset ohjelmat tai toimet sisällytetään 
ohjelmaan, Euroopan ja kehitysmaiden välisen kliinisten tutkimusten yhteistyöohjelman (EDCTP) 
tukemista voidaan jatkaa ohjelman saa vutusten ja tulevien tarpeiden pohjalta1. EDCTP-ohjelma 
keskittyy edelleen pitk älle vietyyn kliiniseen testaukseen uus ien rokotteiden, mikrobisidien ja 
lääkkeiden kehittämiseksi näihin kolmeen sairauteen  Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Tätä varten 
työohjelmassa voidaan määrätä yhteisön ra hoitusosuudesta EDCTP:n eurooppalaiseen 
taloudelliseen etuyhtymään ohjelman toteuttami seksi. Komission on hyväksyttävä yhteisön 
rahoitusosuus ja sen uudelleen kohdentaminen. 
                                                 
1 Komissio tekee arvioinnin EDCTP:stä. 
L 400/128 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Erityisiä yhteistyötoimia toteutet aan osa-alueilla, jotka on määritel ty EU:n ulkopuolisten maiden tai 
alueiden kanssa kahdenvälisi ssä vuoropuheluissa, kansainvälis illä foorumeilla tai vuosituhannen 
kehitystavoitteiden yhteydessä. Kumppanuuksien yhte ydessä paikallisiin tarp eisiin mukautettuja 
painopistealueita voivat olla esimerkiks i seuraavat: terveysp olitiikan tutkimus, 
terveydenhuoltojärjestelmien ja -palvelujen tutkimu s, äidin ja lapsen terv eys, lisääntymisterveys, 
vähälle huomiolle jääneiden tartun tatautien hallinta ja valvonta sekä ilmenevät ennakoimattomat 
politiikkaan liittyvät tarp eet kyseisillä alueilla. 
HFSPO:n (Human Frontier Scie nce Programme Organisation)1 vuosijäsenmaksu suoritetaan "Tieto- 
ja viestintäteknologiat" -aihealueen kanssa yhteise nä rahoitusosuutena. Tätä kautta ne EU:n 
jäsenvaltiot, jotka eivät ole G8-maita, voiva t hyötyä täysimääräises ti HFSP-ohjelmasta, ja 
eurooppalaiselle tutkimuksell e saadaan enemmän näkyvyyttä. 
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennako imattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin 
Yllättäviin tarpeisiin liittyvän tutkimuksen  perustana ovat ilmenev ien tarpeiden mukaan 
toteutettavat kohdennetut toimet. Tutkimus koordinoid aan muiden aihealueiden tutkimuksen kanssa 
laajasti ja monialaisesti. Polit iikkaan liittyviin ennakoimattomiin tarpeisiin kohdistuva tutkimus voi 
puolestaan koskea esimerkiksi elin- ja työoloja, terveysvaikutusten arvioi ntia, riskinarviointia, 
tilastollisia indikaattore ja, hallintoa ja viestintää julkis en terveydenhuollon piirissä sekä 
kansainvälisten terveyssopimusten velvoitteita, mukaan luettuina tupakoinnin torjuntaa koskeva 
puitesopimus2 ja Kansainvälinen terveyssäännöstö  (International H ealth Regulations)3. 
Tutkimuksella täydennetään edellä kuvattua terveyspolitiikan viitoittamaa tutkimusta. 
                                                 
1 Euroopan yhteisö on HFSPO:n jäsen, ja se  on rahoittanut HFSP-ohjelmaa edellisissä 
puiteohjelmissa. 
2 Tupakoinnin torjuntaa koskev a puitesopimus, 2004/513/EY. 
3 Kansainvälinen terveyssäännöstö 2005 – M aailman terveysjärjestön 58. yleiskokouksen 
päätöslauselma 58.3, 23.5.2005. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/129 
 2. Elintarvikkeet, maatalous, kalatalous ja bioteknologia 
Tavoite  
Tavoitteena on saada aikaan euroopp alainen tietopohjainen biotalous1 luomalla puitteet sille, että 
tiede- ja yritysmaailma ja muut sidosryhmät voivat yhteistyössä hyödyntää  uusia ja yllättäviä 
mahdollisuuksia tutkimukseen, jolla vastataan yhteis kuntaan, ympäristöön ja talouteen liittyviin 
haasteisiin. Näitä haasteita ovat: kasvava vaatimus turvallisemmista, terveellisemmistä ja laadukkaammista elintarvikkeista ja uusiutuvien bi ologisten resurssien ke stävästä käytöstä ja 
tuotannosta, eläinkulkutautien ja zo onoosien sekä elintarvikkeisiin l iittyvien sairauksien lisääntynyt 
riski, maatalous-, vesiviljely- ja kalataloustuotannon kestävyyt een ja varmuuteen kohdistuvat uhat, 
kasvava vaatimus laadukkaammista elintarvikkeista, joiden tuota nnossa otetaan huomioon eläinten 
hyvinvointi ja maaseutu- ja rann ikkoaluenäkökohdat, sekä erity isruokavaliota tarvitsevien 
kuluttajien huomioon ottaminen. 
                                                
 
1 Käsite "biotalous" käsittää kaikki alat ja ta loussektorit, jota tuo ttavat, hallinnoivat ja 
hyödyntävät biologisia resursseja (s ekä niihin liittyvät palvelu-, jakelu- ja kuluttajasektorit), 
kuten maatalous, elintarvikeala,  kalatalous ja metsätalous. 
L 400/130 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Lähestymistapa  
Tähän aihealueeseen kuuluva tutkimus lujittaa tie topohjaa, tuottaa innovaatio ita ja tarjoaa tukea 
politiikalle, jolla rakennetaan ja kehitetään euro oppalaista tietopohjaista bi otaloutta. Tutkimuksessa 
keskitytään biologisten resurssien kestävään  hoitoon, tuotantoon ja käyttöön, erityisesti 
soveltamalla biotieteitä ja bi oteknologiaa ja hyödyntämällä mahdol lisuuksia, joita saadaan näiden 
lähentymisestä muihin teknologioihin. Tavoittee na on, että Euroopan maatalous, kalatalous, 
vesiviljelyala, rehutuota nto- ja elintarvikeala1, terveydenhoitoala, metsäperustainen teollisuus sekä 
näihin liittyvät alat voivat tu ottaa uusia, turval lisempia, kohtuuhintaisia, ekotehokkaita ja 
kilpailukykyisiä tuotteita. Tutkimus antaa merk ittävää tukea yhteisön pol itiikan ja lainsäädännön 
täytäntöönpanolle ja muotoilu lle. Tarkastelun tai tuen kohteena ovat erityisesti yhteinen 
maatalouspolitiikka, maatalous- ja kauppakysymyk set, muuntogeenisiin organismeihin liittyvät 
turvallisuusnäkökohdat, e lintarvikelainsäädäntö, yhteisön kasvinterveyslainsäädäntö, eläinten 
terveyttä koskeva yhteisön politii kka sekä eläinten hyvinvointia ja  tautien valvontaa koskevat 
normit, ympäristö ja biologinen monimuotois uus, Euroopan metsästrat egia sekä yhteinen 
kalastuspolitiikka, jonka tavoitteen a on kalastuksen ja vesiviljelyn kestävä kehitys sekä kala- ja 
äyriäistuotteiden turvallisuus. Tutkimuksella py ritään myös luomaan uusia ja kehittämään jo 
käytössä olevia indikaattoreja, jotka tukevat nä iden politiikkojen analysointia, kehittämistä ja 
seurantaa. 
Ottaen huomioon maatalouden monimuotoinen rooli tutkimuksella tuetaan maaseudun 
elinkeinoelämää ja mahdollisuuksia kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. 
                                                 
1 Käsittää myös kalat ja äyriäiset. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/131 
 Erityisesti elintarviketeo llisuus, joka muodostuu 90-prosenttis esti pk-yrityksistä , hyötyy monista 
tutkimustoimista, muun muassa kohdennetusta tulost en levityksestä ja teknologiansiirrosta. Tämä 
koskee erityisesti kehittyneiden ekotehokkaiden  tekniikoiden, menetelmien ja prosessien 
integrointia ja käyttöönottoa sekä  normien kehittämistä. Biotieteiden, nanoteknologian ja tieto- ja 
viestintäteknologioide n aloilla toimivien huipputekniikan  uusyritysten odotetaan olevan 
merkittävässä asemassa kasvinjalostuksen, viljelykasvien parantamisen, kasvinsuojelun, elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun varmistami seen käytettävien kehittyneiden havaitsemis- ja 
seurantatekniikoiden sekä uusien te ollisten bioprosessien aloilla. 
Useat eurooppalaiset teknologiay hteisöt, joiden aloina ovat ka svigenomiikka ja bioteknologia, 
metsätalous ja -teollisuus, eläint erveys, tuotantoeläinten jalostus , elintarvikkeet, vesiviljely ja 
teollinen bioteknologia, voivat osallistua yhteisten  tutkimusprioriteettien  määrittämiseen tällä 
aihealueella ja mahdollisten tulevien laajamitta isten toimien, kuten demonstrointihankkeiden, 
yksilöintiin. Eurooppalaiset teknolog iayhteisöt voivat myös taata os altaan kaikkien sidosryhmien 
laajan osallistumisen ja integroinnin. Tarpeen mu kaan toteutetaan kansallisten tutkimusohjelmien 
koordinointia parantavia toimia tiiviissä yhteist yössä ERA-Net-hankkeiden, teknologiayhteisöjen ja 
muiden toimijoiden (esim. maataloustutkimuksen pysyvän komitean ja tulevaisuudessa 
mahdollisesti muodostettavan Euroopan meritutkimuksen koordinointirakenteen) kanssa. 
Näissä toimissa otetaan tarvittaessa huom ioon tieteellisen ja te knologisen kehittämisen 
yhteiskunnalliset, eettiset, sukupuolis idonnaiset, oikeudelliset, ympärist öön liittyvät, ta loudelliset ja 
laajemmat kulttuuriin liittyvät näkökohdat sekä potent iaaliset riskit ja va ikutukset (ennakointi). 
L 400/132 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Toimet 
• Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologiste n resurssien kestävä tuotanto ja hoito1 
– Kehitystä vauhdittava tutkimus, jonka kohteena ovat ne avaintekijät, jotka edistävät 
biologisten resurssien (mikro-organismien, kasv ien ja eläinten) kestävää tuotantoa ja hoitoa 
pitkällä aikavälillä, mukaan lu ettuna biologisen monimuotois uuden ja uusien bioaktiivisten 
molekyylien hyödyntäminen näissä biologisissa jä rjestelmissä. Tutkimus käsittää omiikka-
teknologiat, kuten genomiikan, proteomiik an ja metabolomiikan, ja konvergoituvat 
teknologiat ja niiden integroi nnin systeemibiologian lähestymistavoissa. Lisäksi siinä 
kehitetään perusvälineitä ja -t eknologioita, mukaan luettuina bioinformatiikka ja tarvittavat 
tietokannat, sekä menetelmiä, joita käytet ään lajikkeiden yksilöintiin lajiryhmissä. 
– Tutkimuksen tavoitteena on maatalouden, puutarha viljelyn, metsätalouden, kalatalouden ja 
vesiviljelyn kestävyyden ja kilpai lukyvyn parantaminen vähäisemmin 
ympäristövaikutuksin, suojaten samalla kuluttajien terveyttä ja ottaen huomioon 
ilmastonmuutos, kehittämällä uusia teknologi oita, laitteita, seur antajärjestelmiä, 
uudentyyppisiä kasveja ja tuotantojärjestelm iä, viljelyn hallintaa kasvinjalostuksen, 
kasvinterveystoimien ja optimoitujen tuot antojärjestelmien avulla, parantamalla 
kalatalouden hallinnan tieteelli stä ja teknistä perustaa ja tu tkimalla eri järjestelmien 
(maatalous ja metsätalous; kalatalous ja  vesiviljely) välist ä vuorovaikutusta koko 
ekosysteemin kattavassa lähestymistavassa . Tähän kuuluu myös tutkimus, joka koskee 
alkuperäisten ekosysteemien säilyttämistä, biologi sten torjunta-aineide n kehittämistä sekä 
biodiversiteetin mikrobiologista ulot tuvuutta ja metagenomiikkaa.  
                                                 
1 Luonnonvarojen kestävään hoitoon ja suojeluun l iittyvää täydentävää tutkimusta sisältyy 
aihealueeseen "Ympäristö (mukaan luettuna ilm astonmuutos)". Muihin kestävää tuotantoa ja 
hoitoa tukeviin välineisiin  ja teknologioihin kohdist uvaa tutkimusta toteutetaan 
asianomaisilla aihealueilla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/133 
 • Maaympäristöjen biologisten resurssien osal ta erityisenä painopisteenä ovat vähäiseen 
tuotantopanokseen perustuvat (e sim. torjunta-aineet ja lanno itteet) ja luonnonmukaiset 
tuotantojärjestelmät, resurssien  hoidon parantaminen sekä uus elintarvikkeet ja uusrehut 
sekä uudenlaiset kasvit (viljelykasvit ja puut ), joiden osalta otetaan huomioon niiden 
koostumus, stressinsietokyky, ekologiset  vaikutukset, ravinteiden ja veden  
hyväksikäytön tehokkuus ja arkkit ehtuuri. Tätä tuetaan tu tkimuksella, jonka kohteena 
ovat uusien kasvijärjestelmien ja -tuotte iden bioturvallisuus, rinnakkaiselo ja 
jäljitettävyys, ja jossa seur ataan ja arvioidaan geneetti sesti muunneltujen viljelykasvien 
vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen sekä tutkitaan mahdollisuutta saada niistä laajempaa hyötyä yhteiskunnalle.  
• Kasvinterveyttä ja viljelykasvien suojelua parannetaan tutkimalla ekologiaa, 
tuhoeläinbiologiaa, tautej a, tuhokasveja ja muita kasvinsuojelun kannalta 
merkityksellisiä uhkia, tukemalla tautie n puhkeamisen valvontaa ja parantamalla 
kestävän tuhoeläinten ja -kasvien ha llinnan välineitä ja  tekniikoita. Maan 
hedelmällisyyden seurantaan, säilyttämiseen ja parantamiseen kehitetään entistä parempia menetelmiä.  
• Vesiympäristöjen biologisten resurssien os alta painopisteinä ov at viljeltyjen lajien 
olennaiset biologiset toiminnot, turvalliset ja ympäristömyötäi set tuotantojärjestelmät ja 
rehut sekä kalastusbiologia, monilaji kalastuksen dynamiikka, kalastuksen ja 
meriekosysteemin välinen vuorovaikutus sekä  laivastoperustaise t, alueelliset ja 
monivuotiset hoitojärjestelmät. 
L 400/134 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Eläinterveyden ja -tuotannon sekä eläi nten hyvinvoinnin optimointi maataloudessa, 
kalataloudessa ja vesiviljelyssä muun muassa: 
• hyödyntämällä geenitietoutta, uus ia jalostusmenetelmiä, lisää mällä ymmärrystä eläinten 
fysiologiasta ja käyttäytymisestä sekä;  
• parantamalla tietämystä tuhoeläimistä, loisista ja eläinten tartuntatau deista sekä muista 
elintarviketuotannon kestävyyteen ja va rmuuteen kohdistuvista uhista, myös 
zoonooseista, ja tehostamalla näiden tautien valvontaa.  
Lisäksi on määrä kehittää välineitä eläinten ta rtuntatautien seurantaa,  ennaltaehkäisyä ja 
hallintaa varten toteuttamalla rokotteisiin ja  diagnostiikkaan liittyvää tukevaa ja soveltavaa 
tutkimusta, tutkimalla jo tunnettujen tai ilme nevien tartunnanaiheuttajien ja muiden uhkien 
(mukaan luettuina tahalliset teot) ekologiaa sekä eri viljelyjärjestelmien ja ilmaston 
vaikutuksia.  
Uutta tietämystä on määrä tuottaa myös eläi njätteen turvallisesta hävittämisestä ja 
sivutuotteiden käsitte lyn parantamisesta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/135 
 – Tarvittavien välineiden tarjoaminen poliittisi lle päätöksentekijöille ja muille toimijoille 
alan strategioiden, politiikan ja lainsääd ännön täytäntöönpanon tueksi ja erityisesti 
eurooppalaisen tietopohjaisen biotaloude n rakentamisen sekä maaseudun ja 
rannikkoalueiden kehittämisen tarpeiden tukemi seksi. Yhteistä kala stuspolitiikkaa tuetaan 
kehittämällä mukautuvia lähestymistapoja, jotka mahdollistavat koko ekosysteemin huomioon ottamisen merten luonnonvarojen hyö dyntämisessä. Kaikkiin politiikkoihin, 
myös yhteiseen maatalouspolitiikkaan, liitty vä tutkimus käsittää sosioekonomiset 
tutkimukset, kustannus-hyöty-analyysit, eri v iljelyjärjestelmien, myös monimuotoisten, 
vertailuselvitykset, kustannustehokkaat kala talouden hallintajä rjestelmät, non-food-
eläinten kasvatuksen, vuorovaikutuksen me tsätalouden kanssa ja tutkimukset, jotka 
koskevat toimeentulon parantamista maaseudulla ja rannikkoalueilla.  
• "Ruokapöydästä maatilalle": Elintarvikkeet (k ala- ja äyriäistuotteet  mukaan luettuina), 
terveys ja hyvinvointi 
– Kuluttajakäyttäytyminen ja  kuluttajien makutottumuks et elintarviketeollisuuden 
kilpailukyvyn kannalta keskeisenä tekijänä ja elintarvikkeiden vaikutukset Euroopan 
kansalaisten terveyteen ja hyvinvointiin. Tutkimuksen painop isteitä ovat elintarvikkeita, 
myös perinteisiä elintarvikkeita, koske vat kuluttajien käsitykset ja asenteet, 
yhteiskunnallisten ja kulttuur isten kehityssuuntausten ym märtäminen sekä niiden 
tekijöiden yksilöinti, joiden pohj alta elintarvi kkeiden valinta ja pääs y kuluttajien saataville 
määräytyy. Tutkimus kattaa elintarvike- ja ra vintotutkimuksen tietokantojen kehittämisen. 
L 400/136 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Hyödylliset ja haitalliset ruokavali otekijät sekä eri väestöryhmien erityiset ravintotarpeet ja  
-tottumukset keskeisenä hallittavana tekijänä ruokavalioperäisten sairauksien ja häiriöiden, 
myös lihavuuden ja allergioide n, kehityksessä ja niiden esiin tymisen vähentämisessä. Näitä 
tekijöitä koskevan tietämyksen lisääminen edellyttää uusien ruokavaliostrategioiden 
tutkimista, nutrigenomiikan ja systeemibiologian kehittämistä ja soveltamista sekä ravinnon, fysiologisten toimintojen ja psykologi sten toimintojen välisten vuorovaikutusten 
tutkimista. Tutkimus voi joht aa jalostettujen elin tarvikkeiden koostumuksen uudistamiseen 
ja uuselintarvikkeiden, uusien ainesosien, er ityisruokavaliovalmisteid en ja terveys- ja 
ravitsemusvaikutteisten elintarv ikkeiden kehittämiseen. Myös pe rinteisten, paikallisten ja 
kausielintarvikkeiden tutkiminen on tärkeää,  jotta voidaan nostaa esille määrättyihin 
elintarvikkeisiin ja ruokavalioihin liitt yviä vaikutuksia ja kehittää kattavaa 
elintarvikeohjeistoa. 
– Innovoinnin optimointi Euroopan elintarviket eollisuudessa integroimalla kehittyneitä 
teknologioita perinteiseen e lintarviketuotantoon, myös käymisprosessiin perustuvien 
elintarvikkeiden tuotantoon, kehittämällä erityistarpeid en mukaisesti suunniteltuja 
jalostusteknologioita tarkoituks ena parantaa elintarvikkeiden f unktionaalisuutta sekä laatua 
ja ravintoarvoa, mukaan l ukien elintarviketuotannon ai stinvaraiset näkökohdat muun 
muassa uuselintarvikkeiden osalta. Samaan pyr itään myös kehittämällä ja demonstroimalla 
huipputeknisiä ja ekotehokkaita prosessointi- ja pakkausjärjestelmiä, ottamalla käyttöön 
älykkäitä valvonnan sovelluksia sekä tehosta malla sivutuotteide n, jätteen, veden ja 
energian hyödyntämistä ja käsittelyä. Tu tkimuksen tarkoituksena on myös kehittää 
kestäviä ja uudentyyppisiä tekniikoita el äinrehun tuotantoon – muun muassa rehun 
prosessoinnin ja koostumuksen  turvallisuuden varmistami seksi – ja laadunvalvontaan. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/137 
 – Kemiallisen ja mikrobiologisen turvallisuuden takaaminen ja Euroopan elintarvikehuollon 
laadun parantaminen. Tähän sisältyvät mikrobie kologian ja elintarvi kkeiden turvallisuuden 
välisten yhteyksien tutkiminen, menetelmien ja mallien kehittäminen elintarvikeketjun eheyden tutkimista varten, uudet havaitsemisme netelmät, jäljitettävyys ja sen kehittäminen 
edelleen, riskinarvioinnin ja -hallinnan ja ri skejä koskevan viestinnän tekniikat ja välineet 
sekä riskien mieltämisen tutkimisen kehitt äminen, kehittymässä olevat riskit mukaan 
luettuina. Tähän kuuluvat myös elintarviket urvallisuuteen liitt yvän riskinvertailun 
tieteelliset menetelmät. 
– Ihmisen terveyden ja ympäristön suojelu tu tkimalla elintarvikkeiden ja rehujen 
tuotantoketjuihin kohdistuvia ja  niiden aiheuttamia ympäristövaikutuksia. Tähän sisältyy 
elintarvikkeissa esiintyvien vierasaineiden ja niihin liittyvien terveysvaikutusten 
tutkiminen, ympäristövaikutusten seuranta se kä tehokkaampien välineiden ja menetelmien 
kehittäminen arvioitaessa ja hallittaessa el intarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjuihin 
kohdistuvia vaikutuksia ja sitä , miten tuotantoketjut kestävät  maailmanlaajuisia muutoksia 
erityisesti ympäristössä. Elintarvikeketjun l aadun ja eheyden varmistaminen edellyttää 
uusia malleja tuotantoketjun analyysia varten  ja ratkaisuja kokonaiselintarvikeketjun 
hallintaan, mukaan luet tuina kuluttajanäkökohdat. 
L 400/138 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Biotiede, bioteknologia ja biokemia kestävän  kehityksen mukaisissa tuotteissa ja 
tuotantoprosesseissa, jotka ei vät liity elinta rviketuotantoon 
– Tavoitteena on lujittaa tietopohjaa ja kehittää pitkälle vietyjä te kniikoita biomassan 
tuotantoon maan ja merten resursseista energiantuota nnon ja teollisten prosessien 
sovelluksia varten. Tämä edellyttää kasvi-, el äin- ja mikrobigenomiikan ja metabolomiikan 
tutkimista biomassan lähtöaineiden tuottavuuden ja koostumuksen parantamiseksi, jotta biomassa voidaan optimaalisesti muuntaa runsaas ti lisäarvoa tarjoaviks i tuotteiksi, mukaan 
lukien farmasiateollisuudessa ja lääketietees sä käytettävät biologise t resurssit. Samalla on 
määrä käyttää luonnonmukaisia tai muunnettuja maa- ja vesi organismeja uusina lähteinä. 
Tämä edellyttää täysimittaista elinkaariana lyysia biomassan tuotantokäytännöistä, 
kuljetuksesta, varastoinnis ta ja biotuotteiden hyödynt ämisestä markkinoilla. 
– Lisäksi tarkastellaan teollisen bioteknologian soveltamista koko kasvien ja metsän 
tuottaman biomassan tuotantoketjuissa "biojalostamojen" (esim. vihreät kemikaalit) mahdollisuuksien hyödyntämiseksi täysimääräisesti, mukaan luettuina sosioekonomiset, agronomiset, ekologiset ja kuluttajanäkökohdat. Tämän tueksi on tarkoitus tutkia kasvien 
ja mikrobien aineenvaihduntaa sellulaarisella ja subsellulaarisella tasolla ja parantaa sen hallintaa sekä tutkia sitä, kuinka tulokset saataisiin integroitua koko järjestelmän 
toimintaan tuotettaessa arvokkaita hyödykkeitä  sellaisten bioprose ssien (esimerkiksi 
biokatalyyttisten prosessien) avulla, joiden ansiosta muunt otuotteiden määrä, laatu ja 
puhtaus ovat suurempia. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/139 
 – Lisäksi käytetään tai kehitet ään biotekniikoita, joilla saadaan aikaan uudenlaisia ja 
parannettuja metsäperustaisen teollisuuden tuotteita ja prosesseja. Näid en tuotteiden ja 
prosessien on määrä olla korkealaatuisia, runsaasti lisäarvoa tarjoavia ja uusiutuvien 
resurssien käyttöön perustuvia, jotta voi daan parantaa puun ja puuntuotannon kestävyyttä, 
mukaan luettuna rakennuspuutavara sekä uus iutuvat materiaalit ja bioenergiavarannot. 
– Tarkastelun kohteena on myös, miten bioteknolo gian avulla voidaan havaita, seurata, 
ehkäistä, käsitellä ja  poistaa epäpuhtauksia. 
– Samoin tarkastellaan jätteen ja sivutuotteiden taloudellisen  arvon maksimointia uusien ja 
mahdollisesti energiaa säästävien biopro sessien avulla joko yksin tai yhdessä 
kasvijärjestelmien ja/tai kemiallisten katalyyttien kanssa. 
Kansainvälinen yhteistyö 
Kansainvälisellä yhteistyöllä on ensisijainen asem a "Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia" 
-aihealueen tutkimuksessa, ja s itä edistetään voimakkaasti koko ai healueella. Tavoitteena on tukea 
tutkimusta, jolla on erityistä merkitystä kehitysma ille ja voimakkaasti kasvaville talouksille. 
Kohteiden valinnassa otetaan huomioon vuosituhanne n kehitystavoitteet ja meneillään olevat 
toimet. Erityistoimia on määrä toteuttaa yhteistyön edistämiseksi ensisijaisten kumppanialueiden ja 
-maiden kanssa. Tämä koskee erityisesti niitä alue ita ja maita, jotka osallistuvat kahden alueen 
välisiin vuoropuheluihin ja  kahdenvälisiin tiede- ja teknolog iasopimuksiin, sekä naapurimaita, 
voimakkaasti kasvavan talouden maita ja kehitysmaita. 
L 400/140 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Lisäksi on tarkoitus harjoittaa monenvälistä yhteistyötä, j onka kohteena ovat joko laajoja 
kansainvälisiä toimia edellyttävät haasteet, esimerkiksi systeemibiologian ulottuvuus ja 
monimutkaisuus kasveissa ja mikro-organismeiss a, tai maailmanlaajuiset haasteet ja EU:n 
kansainväliset sitoumukset  (elintarvikkeiden ja juomaveden  turvallisuus ja saantivarmuus, 
eläintautien maailmanlaajuinen leviäminen, bi ologisen monimuotoisuuden tasapuolinen käyttö, 
maailman kalatalouden palauttaminen suurimma n mahdollisen kestävän tuoton tasolle vuoteen 
2015 mennessä yhteistyössä YK:n elintarvike-  ja maatalousjärjestön kanssa, sekä 
ilmastonmuutoksen aiheuttamat ja siihen kohdistuvat vaikutukset). 
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennako imattomiin politiikkaan  liittyviin tarpeisiin  
Yllättäviin tarpeisiin liittyvä n tutkimuksen tavoitt eena voi olla muun muassa kehittää uusia 
ratkaisuja ja tekniikoita esimerkiksi kriisinhallin tajärjestelmiin ja elintarvikeketjun eheyteen 
liittyen. 
Ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpei siin vastattaessa otet aan erityisesti huomioon 
eurooppalaisen tietopohjaisen biotaloude n rakentamiseen liittyvät tarpeet. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/141 
 3. Tieto- ja vies tintäteknologia 
Tavoite  
Tavoitteena on parantaa eurooppalaiste n yritysten kilpailukykyä ja l uoda edellytykset  sille, että 
Eurooppa pystyy hallitsemaan ja muovaamaan tieto- ja viestintäteknologioi den tulevaa kehitystä 
siten, että Euroopan yhteiskunnallisi in ja taloudellisiin vaatimuksiin voidaan vastata. Tieto- ja 
viestintäteknologia muodostaa tie toperustaisen yhteiskunnan ytimen. Toimilla vahvistetaan 
Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja varmistetaan sen m aailmanlaajuisesti johtava asema 
tieto- ja viestintäteknologiassa, edistetään ja stim uloidaan tuotteisiin, palv eluihin ja prosesseihin 
liittyvää innovointia ja l uovuutta tieto- ja viestintäteknologian kä ytön kautta ja varmistetaan, että 
tieto- ja viestintäteknologiassa saavutettu edistys muunnetaan nopeasti Euroopan kansalaisia, 
yrityksiä, teollisuutta ja hallintoa hyödyttäviksi sovelluksiksi. Toimet auttavat myös kaventamaan 
digitaalista kuilua ja torjumaan  sosiaalista syrjäytymistä. 
Lähestymistapa  
Tieto- ja viestintäteknologioi lla on ainutlaatuinen ja tunnuste ttu asema innovoinnin, luovuuden ja 
kilpailukyvyn edistäjänä kaikilla teollisuus- ja  palvelualoilla. Niillä on olennainen merkitys 
vastattaessa keskeisiin yhteiskunnan  haasteisiin ja uudenaikaistettaessa  julkisia palveluja. Lisäksi ne 
tukevat kehitystä kaikilla tieteen  ja teknologian aloilla. Euroopan on siksi hallittava ja muovattava 
tieto- ja viestintäteknologi an tulevaa kehitystä ja varmistettava , että tieto- ja viestintäteknologiaan 
perustuvat palvelut ja tuotteet otetaan käyttöön ja että niitä käytetään niin, että ne tuovat 
mahdollisimman suuren hyödyn kansalaisille ja yrityksille. 
Nämä ovat yhteisön tietoyhteiskunta politiikan tavoitteita, joita pai notettiin i2010-al oitteessa. Tämän 
politiikan pyrkimyksenä on kehitt ää kilpailukykyistä ja konvergoitu vaa tietoperustaista taloutta 
Euroopassa, lisätä merkittävästi Euroopan investoint eja tieto- ja viestintä teknologian tutkimukseen 
ja innovointiin sekä varmistaa,  että mahdollisimman moni pääs ee osalliseksi tietoyhteiskunnan 
tuomista hyödyistä. 
L 400/142 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Uudet tieto- ja viestintäteknologiat avaavat monia uusia mahdollisuuksia tuottaa korkealaatuisempia 
tuotteita ja palveluja, monet niistä aloilla, jo illa Euroopalla on jo teollinen ja teknologinen 
johtoasema. Euroopan tason kumppanuussuhteet ovat optimaalinen tapa investoida tieto- ja 
viestintäteknologiaan. Avoimen lähdekoodin kehittämismalliin perustuva tieto- ja 
viestintäteknologian alan tutkimustoiminta  on osoittautumassa hyödylliseksi innovaatioiden 
lähteeksi ja yhteistyötä lisääväksi tekijäksi. Tällaisille toimille on nyt suurempi tarve kuin koskaan, 
jotta selviydyttäisiin voimakkaasti kasvavista tutkimuskustannuksista  aikana, jolloin kilpailu on 
maailmanlaajuista ja teknologiat yhä monimutkaisempia ja yhä k iinteämmin sidoksissa toisiinsa. 
Tieto- ja viestintäteknologian ai healueella asetetaan etusijalle keskeisten teknologiapilareiden 
ympärille jäsennelty strategisesti tärkeä tutkimus, varmistetaan teknol ogioiden täysi integraatio ja 
tuotetaan osaaminen ja keinot kehittää  hyvin monentyyppisiä innovatiisia tieto- ja 
viestintäteknologian sovelluksia. Toimet edistä vät teollista ja teknistä kehitystä tieto- ja 
viestintäteknologian alalla ja parantavat kilpailukykyä keskeisi llä tietotekniikkaintensiivisillä 
aloilla, kun käyttöön voidaan ottaa innovatiivisia ja korke alaatuisia tieto- ja viestintäteknologiaan 
perustuvia tuotteita sekä uusia tai parannettuja organisaatiopros esseja sekä yrityksissä että 
julkishallinnossa. Lisäksi aihealueen tutkimuks ella tuetaan muita yhteisön politiikan aloja, 
esimerkiksi terveyttä ja ympäristönsuojelua, asettama lla tieto- ja viestintät eknologia poliittisten ja 
yhteiskunnallisten tarpeiden palveluk seen, varsinkin erityistarpeisten  henkilöiden os alta, ikääntyvä 
väestö ja vammaiset mukaan luettuina. 
Toimintaan kuuluu yhteistyö- ja verkottamistoimia,  ja lisäksi voitaisiin tukea yhteisiä teknologia-
aloitteita1 ja kansallisten ohjelmien koordinointitoimia2. Toimien painop isteisiin kuuluu 
tutkimusaiheita, joiden valinnassa on nojaudut tu muiden lähteiden ohella eurooppalaisten 
teknologiayhteisöjen työhön. Lisäksi pyritään saamaan  aikaan synergiaa muiden erityisohjelmien 
toimien kanssa.  
                                                 
1 Tämä voisi kattaa valikoituja tutkimusnäkökoh tia nanoelektroniikan  ja sulautettujen 
tietotekniikkajärjestelmien aloilla. 
2 Tämä voisi kattaa tietotekniikka-avusteisen asumisen alan ohjelmien mahdollisen yhteisen 
täytäntöönpanon. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/143 
 Pienten ja keskisuurten yritysten ja muiden pi enten toimijoiden aktiivinen osallistuminen on 
olennaisen tärkeää, kun otetaan huomioon niiden me rkitys innovaatioiden kehittämisessä. Niillä on 
elintärkeä tehtävä tieto- ja vi estintäteknologian ja sen sovelluste n uusien visioiden luomisessa ja 
niiden siirtämisessä liiketoiminnaksi. 
Toimet 
• Tieto- ja viestintätekno logian teknologiapilarit 
– Nanoelektroniikka, fotoniikka ja  integroidut mikro-/nanojärje stelmät. Prosessi-, laite-, 
suunnittelu- ja testaustekniikat ja -men etelmät, joilla parannetaan komponenttien, 
järjestelmämikropiirien (SoC), paketoitujen järjestelmien (SiP) ja integroitujen järjestelmien kokoa, tiheyttä, suorituskykyä , energiatehokkuutta, valmistusta ja 
kustannustehokkuutta; perustason fotoniikkakomponent it moniin erilaisiin sovelluksiin; 
myös ultranopeat komponenti t; radiotaajuusjärjestelmät; 
suurikapasiteettiset/suuritiheyksis et tiedonvarastointijärjestelmä t; hyvin laajapin ta-alaiset / 
pitkälle integroidut näyttöratkaisut; anturit,  toimilaitteet, näyttimet ja kuvantamislaitteet; 
vähävirtaiset järjestelmät, tehokomponent it, vaihtoehtoiset  energianlähteet/-
varastointitekniikat; energian lähteet/-tekniikat; heteroge enisten teknologioiden ja 
järjestelmien integrointi; älykkäät järjestelm ät; monitoimintaiset integroidut mikro-nano-
bio-info-järjestelmät; laajan pinta-alan elektroniikka; integrointi eri materiaaleihin/objekteihin; rajapinnat elävii n organismeihin; molekyylien tai atomien 
itsejärjestäytyminen stab iileiksi rakenteiksi. 
L 400/144 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Ajasta ja paikasta riippumattomat rajoitt amattoman kapasiteetin viestintäverkot. 
Kustannustehokkaat, uudelleenkonfiguroitava t ja joustavat matkaviestintä- ja 
laajakaistaverkkotekniikat, -jär jestelmät ja -arkkitehtuur it, myös maanpäälliset ja 
satelliittiverkot sekä optiset kytkennät ja muut suur inopeuksisen päästä päähän -
liitettävyyden teknologiat; erilaist en kiinteiden, langattomien ja  matkaviestintätekniikkaan 
perustuvien verkkojen ja -palve luiden sekä radio- ja televi sioverkkojen ja -palveluiden 
konvergenssi ulottuen henkilökohtaisista ympärist öistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin 
ympäristöihin; kiinteiden ja langattomien viestintäpalvelujen ja -sovellusten yhteentoimivuus, verkotettujen re surssien hallinta, palveluj en uudelleenkonf iguroitavuus; 
tilannekohtaisesti toimivien älykkäiden multime dialaitteiden, anturien  ja mikrosirujen 
kompleksinen verkottaminen. 
– Sulautetut ja ympäristöään säätelevät tietotekniikkajärjes telmät. Tehokkaammat, 
suojatummat, hajautetut, käytt övarmat ja suorituskykyiset laittei sto-/ohjelmistojärjestelmät, 
jotka voivat havainnoida ja s äädellä ympäristöään ja mukaut ua siihen ja samalla optimoida 
resurssien käytön; järjestelmien mallintamis- , analysointi-, suunnittelu-, valmistus- ja 
validointimenetelmät ja välineet kompleksisuuden hallintaan; avoimet, koottavat arkkitehtuurit ja mittakaavasta riippumattoma t alustat, väliohjelmistot ja hajautetut 
käyttöjärjestelmät, joilla voidaan luoda ai dosti saumattomia yhteistoimintaisia älykkäitä 
ympäristöjä antureita, toimilaitteita, laskentaa,  viestintää, varastointia ja palvelujen 
tarjoamista varten; tietotekniikka-arkkite htuurit, jotka sisältäv ät heterogeenisia, 
verkotettuja ja uudelleenkonf iguroitavia komponentteja, mu kaan luettuina käännös, 
ohjelmointi ja ajonaikainen tuki, suurikapasiteettiset järjestelmät ja palvelut; laajamittaisten, hajautettujen ja epätäsmällisten järjestelmien hallinta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/145 
 – Ohjelmistot, gridit, käyttövarmuus ja luote ttavuus. Osaamisintensiivisiä palveluja tukevia 
dynaamisia ja luotettuja ohjelmisto-, arkkiteht uuri- ja väliohjelmist ojärjestelmiä varten 
tarkoitetut teknologiat, välineet ja menetelm ät, mukaan luettuna niiden tarjoaminen 
hyötypalveluna; palvelusuuntautuneet, yhteentoimivat ja mittakaavasta riippumattomat infrastruktuurit, resurssien gr id-tyyppinen virtualisointi alak ohtaiset ympäristöt mukaan 
lukien, verkkokeskeiset käy ttöjärjestelmät; avoimen lähdekoodin ohjelmistot; avoimet 
normien kehitysympäristöt ja yhteistyöratkaisut  ohjelmistojen, palveluj en ja järjestelmien 
kehittämiseen ja validointiin; kokoonpanovälineet , myös ohjelmointikielet; kompleksisten 
järjestelmien emergentin käyttäytymisen hallinta; laajamittaisten, hajautettujen ja ajoittaisesti yhteenkytkettyjen järjestelmien ja palvel ujen luotettavuuden ja 
vikasietoisuuden parantaminen; suojatut ja l uotetut järjestelmät ja palvelut, mukaan 
luettuina yksityisyyttä suojaava pääsynvalvonta ja todentaminen, dynaamiset turvallisuus- 
ja luotettavuusperiaatteet, luotettavuuden ja luottamuksen metamallit. 
– Tietämysjärjestelmät, kognitiivis et järjestelmät ja oppimisjärjestelmät. Menetelmät ja 
tekniikat, joiden avulla voidaan hankkia, luoda ja tulkita, esittää ja personoida, selata ja 
hakea, jakaa ja toimittaa tieto a ottaen huomioon ihmiselle ja  koneelle merkitykselliset 
sisällön semanttiset suhteet; kei notekoiset järjestelmät, jotka havaitsevat, tulkitsevat ja 
arvioivat tietoa ja kykenevät yhtei stoimintaan, itsenäiseen toimin taan ja oppimiseen; teoriat 
ja kokeet, joiden avulla voidaan päästä inkr ementaalisia kehitysa skeleita pidemmälle 
hyödyntämällä ymmärrystä luonnollisesta kognitio sta, erityisesti oppimisesta ja muistista, 
myös ihmisen oppimiseen liittyvien järjestelmien kehittämiseksi. 
L 400/146 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Simulointi, visualisointi, vuorovaikutus ja virtuaalivahvisteinen todellisuus. Välineet 
mallintamiseen, simulointiin, visualisaatioon, vuorovaikutukseen, virtuaaliseen, virtuaalivahvisteiseen ja virtuaalisuutta ja  reaalisuutta yhdistävään  todellisuuteen sekä 
niiden integraatioon kokonaisvalta isissa ympäristöissä; välineet  tuotteiden, palvelujen ja 
audiovisuaalisen digimedian innovatiiviseen suunnitteluun; luonnollisemmat, intuitiiviset 
ja helppokäyttöiset käyttöliit tymät ja uudet tavat toimia vuorovaikutuksessa teknologian, 
koneiden ja laitteiden ja muiden käyttö esineiden kanssa; kieliteknologia, myös 
monikieliset ja automaattiset konekääntämisjärjestelmät. 
– Tieto- ja viestintäteknologian  uusia näköaloja, jotka perustuvat muiden tieteen ja 
teknologian alojen (matematiikka ja fysiikka , bioteknologia, materiaali- ja biotieteet, 
kemia, yhteiskunta- ja kognitiotieteet sekä humanistiset tieteet), hyödyntämiseen, tuetaan 
koko tieto- ja viestintäteknologian aihealuee lla. Kyse on näköaloista, jotka johtavat 
innovaatioihin tieto- ja viestintätekno logioissa ja kokonaan uusiin teollisuus- ja 
palvelualoihin. Ne ulottuvat ti eto- ja viestintätek nologian laitteiden koon pienentämisestä 
siten, että ne soveltuvat yhteen elävie n organismien kanssa ja voivat olla 
vuorovaikutuksessa niiden kanssa (esim. synt eettisiin biomolekyylirakenteisiin perustuvat 
uudenlaiset tieto- ja viestint äteknologian komponentit ja la skentajärjestelmät), aina 
uudenlaisiin, elollista m aailmaa jäljitteleviin tietojenkäs ittely- ja viestintätieteisiin, 
luonnollisia järjestelmiä jäljitte leviin ympäristön kanssa täysin  sopusointuisiin tieto- ja 
viestintäteknologian laitteis iin sekä elollisen maailman mallintamiseen ja simulointiin 
(esim. ihmisen fysiologian simuloin tiin useilla biologisilla tasoilla). 
• Teknologioiden integrointi: 
– Henkilökohtaiset ympäristöt. Multimodaaliste n käyttöliittymien, anturitekniikoiden ja 
mikrojärjestelmien, henkilökohtaisen vies tinnän ja tiedonkäsittelyn laitteiden, 
henkilökohtaisina oheislaitteina käytettävien ti eto- ja viestintäteknologian järjestelmien, 
päälle puettavien järjestelmien ja implant tien integrointi sekä niiden kytkeminen 
palveluihin ja resursseihi n, jolloin keskeisenä tavoitt eena on ottaa huomioon kaikki 
henkilön tilannesidonnaisiin tarpeisiin ja  identiteettiin liittyvät näkökohdat. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/147 
 – Kotiympäristöt. Viestintä, seur anta, hallinta ja apu kotona, rakennuksissa ja julkisissa 
tiloissa; kaikkien laitteiden saumaton yhteentoimivuus ja käyttö ottaen huomioon kustannustehokkuus, kohtuuhintaisuus, käytettävyys ja turval lisuus; uudet palvelut ja 
vuorovaikutteisen, myös viihteellisen, di gisisällön ja -palvelujen uudet muodot; 
tiedonsaanti ja -hallinta. 
– Robottijärjestelmät. Joustavat ja luotetta vat robottijärjestelmät, jotka toimivat 
ihmisympäristöissä ja järjestämättömissä ympäri stöissä sekä yhteistyössä ihmisten kanssa; 
verkotetut ja yhteistyössä toimivat robotit; miniatyyrirobotit; ihmist oimintojen kaltainen 
teknologia; integroitujen robottijärjestelmie n modulaarinen suunnittelu ja mallintaminen. 
– Älykkäät infrastruktuurit. Tieto- ja viestintä teknologian välineet, jo illa voidaan lisätä 
kriittisten infrastruktuurien  suorituskykyä, käyttäjäystävällisyyttä, mukautuvuutta, 
ylläpidettävyyttä, käyttövarmuutta ja viankest ävyyttä; tiedonintegroinni n välineet; tieto- ja 
viestintäteknologia systeemistä riskinar viointia, ennakkovaroitusjärjestelmiä ja 
automatisoituja hälytyksiä varten, su unnitteluvalmiudet ja päätöksenteon tuki. 
• Sovellusten tutkimus: 
– Yhteiskunnan haasteisiin vastaava tieto- ja vi estintäteknologia. Tavoitteena on varmistaa, 
että kaikki Euroopan kansalaiset saav at mahdollisimman suuren hyödyn tieto- ja 
viestintäteknologian t uotteista ja palveluista, parantaa osallisuutta ja saumatonta pääsyä 
yleishyödyllisiin palveluihin ja näiden pa lvelujen vuorovaikutteis uutta sekä vahvistaa 
julkisen sektorin palvelujen innovaatioroolia , jotta voidaan lisätä niiden tehokkuutta ja 
vaikutusta. 
L 400/148 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Terveys. Henkilökohtaiset, häiritsemättömät järj estelmät, joiden avulla kansalaiset voivat 
hallita hyvinvointiaan, es imerkiksi päälle puettavat tai ke hoon asetettavat terveyttä tukevat 
seurantalaitteet ja autonomiset järj estelmät; kehittyvät tekniikat, kuten 
molekyylikuvantaminen, ennaltaehkäisyn tehostami seksi ja lääkityksen yksilöllistämiseksi; 
terveyttä koskevan tietämyksen muodostamine n, hallinta ja soveltaminen kliinisissä 
käytännöissä; elinten toimintojen mallintaminen ja simulointi; mikro- ja nanorobottilaitteet 
mahdollisimman vähän invasiivisia kirurgisia ja hoitosovelluksia varten. 
– Hallinto kaikilla tasoilla. Tiet o- ja viestintäteknologian mon itieteinen käyttö julkisessa 
hallinnossa yhdistettynä organi saatiomuutoksiin ja uusiin ta itoihin siten, että voidaan 
tarjota innovatiivisia ja kans alaiskeskeisiä palveluja kaik ille; kehittynyt tieto- ja 
viestintäteknologiaan perustuva tutkimus ja ra tkaisut, joilla parannetaan demokratiaa ja 
demokratiaan osallistumista, julkisen sektor in palvelujen toimivuut ta ja laatua sekä 
vuorovaikutusta viranomaisten kanssa ja niiden  kesken ja tuetaan lainsäädännöllisiä ja 
poliittisia prosesseja demokratian kaikissa vaiheissa. 
– Osallisuus. Tavoitteena on valtaistaa yksilöt ja  heidän yhteisönsä ja parantaa kaikkien 
kansalaisten tasapuo lista osallistumista tietoyhte iskuntaan ja samalla ehkäistä 
vammaisuudesta, heikosta taitotasosta, köyhyydest ä, maantieteellisestä eristyneisyydestä, 
kulttuurista, sukupuolesta tai iästä johtuvat digitaalikuilut tukemalla aputeknologiaa, 
edistämällä itsenäistä elämistä, parantamalla tietotekniikkataitoja ja kehittämällä kaikille 
suunniteltuja tuotteita ja palveluja. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/149 
 – Liikkuvuus. Integroidut tieto- ja  viestintätekniikkapohjaiset aj oneuvojen turvajärjestelmät, 
jotka perustuvat avoimiin, käyttövarmoihi n ja luotettaviin arkkitehtuureihin ja 
rajapintoihin; tehokkaan, turvallisen ja ympäri stöystävällisen liikenteen yhteentoimivat ja 
yhteistyössä toimivat järjestelmät, jotka perust uvat ajoneuvojen välis een ja ajoneuvojen ja 
liikenneinfrastruktuurien väliseen viestintään  ja joihin on integroitu tarkkoja ja 
käyttövarmoja paikannus- ja  navigointitekniikoita; pe rsonoidut, paikkamukautuvat 
henkilökohtaista navigointia palvelevat ja multimodaaliset palvelut, mukaan luettuina 
älykkäät matkailupalveluratkaisut. 
– Ympäristön, riskinhallinnan ja kestävän keh ityksen tukeminen. Riskien ja hätätilanteiden 
hallinta; älyanturiverkot, jo illa parannetaan luonnonuhkien ennustamista ja luonnonvarojen 
hallintaa, mukaan lukien ympäristöä saastu ttavien aineiden vähentämistä palvelevat 
järjestelmät; energiatehokkuuden parantaminen ; niiden toimenpiteid en hallinta, joilla 
ihminen vastaa ympäristöpaineisiin ja ylläpitää biologista monimuotoisuutta; 
hälytysjärjestelmät ja oikea-aikainen ja luot ettava julkinen turvallisuusviestintä ja -
tiedottaminen; aputeknologiat ja tukijärjestelmät ankarissa, vaarallisissa ja riskialttiissa 
oloissa toimimiseen; tieto- ja viestintäte knologian ekotehokas ja  kestävä tuotanto, 
elektroniikka mukaan luettuna; kehittynyt  tiedonhallinta ympäristöseurantaa ja 
riskinarviointia varten Inspire-, GMES- ja GEOSS-aloitteita tukien. 
– Sisältöä, luovuutta ja henkil ökohtaista kehitystä palveleva ti eto- ja viestintäteknologia: 
• Vuorovaikutteisen, epälineaarisen ja itsesop eutuvan sisällön, myös viihdesisällön ja 
suunnittelun, uudet muodot; luovuus ja  rikkaammat käyttäjäkokemukset; 
monimediasisällön räätälöinti ja tarjonta;  täysdigitaalisen sisällöntuotannon ja -
hallinnan yhdistäminen kehittyviin sema nttisiin teknologioihin; käyttäjälähtöinen 
sisällön käyttö, sisältöön p ääsy ja sisällön luominen. 
L 400/150 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Teknologia-avusteisen oppimisen järjestelmät, välineet ja palvelut, jotka on mukautettu 
erilaisille käyttäjille eri k onteksteissa; ihmisen oppimis een liittyvät tekijät, myös 
pedagogiset teoriat, kun proses si tapahtuu tieto- ja vies tintäteknologian välityksellä; 
keinot parantaa ihmisten valmiuksia tulla aktiivisiksi oppijoiksi. 
• Älykkäät palvelut, joilla tuetaan pääs yä digitaalisessa muodossa olevaan 
kulttuuriperintöön ; tiederesurssien saatavuus ja niid en hyödyntäminen; välineet, joilla 
yhteisöt voivat luoda elävään perintöön pohjau tuvaa uutta kulttuurimuistia; digitaalisen 
sisällön säilyttämismenetelmät ja -välin eet; digitaalisten obj ektien käytettävyyden 
parantaminen tulevien käyttäjien näkökulma sta muuttamatta niiden alkuperäistä 
autenttisuutta, eheyttä ja käyttöyhteyttä. 
– Yrityksiä ja teollisuutta tukeva  tieto- ja viestintäteknologia: 
• Dynaamiset, verkostopainotteiset yrityksiä  tukevat järjestelmät, joilla luodaan ja 
tarjotaan tuotteita ja palveluja, järjestelm ien reaaliaikainen seuranta mukaan luettuna; 
älykkäiden komponenttien hajautettu valvonta ja hallin ta; digitaaliset 
liiketoimintaekosysteemit (DBE), erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tarpeisiin mukautettavat, myös grideihin perustuvat,  ohjelmistoratkaisut; yhteistyöpalvelut 
hajautettuja, toimintaympäristöön sopeutuvia työtiloja varten; teknologia-avusteinen 
ryhmäläsnäolo, ryhmäjohtaminen ja resurssi en yhteiskäytön tuki; osaamisen jakaminen 
ja vuorovaikutteiset palvelut. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/151 
 • Valmistus, myös perinteinen teollis uus. Verkotettu älykäs ohjaustekniikka 
tarkkuusvalmistukseen ja vähän resursseja kul uttavaan tuotantoon; langaton automaatio 
ja logistiikka laitosten nopeaa uudelleenkonfi gurointia varten; integroidut ympäristöt 
mallintamista, simulointia, optimointia, presen taatiota ja virtuaalista tuotantoa varten; 
valmistustekniikat miniatyrisoituja tieto- ja viestintäteknologian järjestelmiä ja kaikentyyppisten materiaalien ja objektien ka nssa yhteen nivottuja järjestelmiä varten. 
– Luottamusta tukeva tieto-  ja viestintäteknologia: 
• Välineet, jotka tukevat luottamusta tieto- ja viestintäteknologiaan ja  sen sovelluksiin; eri 
kokonaisuuksista koostuvat ja monikerroksis et identiteetin ha llintajärjestelmät; 
tunnistus- ja valtuutustekniika t; järjestelmät, joilla vastat aan uuden teknisen kehityksen 
synnyttämiin tietosuojatarpe isiin; oikeuksien ja omais uuden hallinnointi; välineet 
verkkouhkilta suojautumiseen, koordinoidusti  muiden aihealueiden, erityisesti 
"turvallisuus"-aih ealueen, kanssa. 
Kansainvälinen yhteistyö
 
Tieto- ja viestintäteknologian ai healueella tuetaan kansainvälistä yhteistyötä, jossa käsitellään 
yhteisesti merkittäviä kysymyksiä ja haetaan niihin  yhteentoimivia ratkaisuja strategisesti tärkeiden 
kumppanien kanssa siten, että yhteistyöstä saat ava hyöty on merkittävä kaikille osapuolille. Lisäksi 
kansainvälisellä yhteisty öllä tuetaan tietoyhteiskunnan leviämis tä nousevan talouden maissa ja 
kehitysmaissa. Erityisiä toimia määritetään niitä maita tai alueita varten, joiden kanssa EU:n on 
kohdennettava yhteistyötään. Tältä osin keskeisessä asemassa on erityisesti voimakkaasti kasvavan 
talouden maiden, kehitysmaiden ja EU:n naapurimaiden kanssa tehtävä yhteistyö. 
L 400/152 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Yhdessä "Terveys"-aihealueen kanssa suoritet aan jäsenmaksu kansainväliseen HFSP-ohjelmaan 
(Human Frontier Science Programme), jolla edis tetään tieteidenvälistä tutkimusta ja uutta 
yhteistyötä eri alojen tutkijoiden vä lillä. Tämä tarjoaa niille EU:n jä senvaltioille, jotka eivät ole G8-
maita, mahdollisuuden hyötyä tä ysimääräisesti HFSP-ohjelmasta. 
Aihealueen toimet tukevat älykkäitä valmistusjär jestelmiä koskevaa IMS-ohjelmaa, jonka puitteissa 
IMS:ssä mukana olevat alueet  voivat tehdä TTK-yhteistyötä1. 
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennako imattomiin politiikkaan  liittyviin tarpeisiin  
Tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat. Tavo itteena on stimuloida ja tukea monitieteistä 
huippututkimusta tieto- ja viestin täteknologiaan liittyvillä esiin  nousevilla tutkimusaloilla. 
Painopisteitä ovat: miniatyrisoinnin  ja tietotekniikan uusien rajoje n tutkiminen, mukaan luettuna 
esimerkiksi kvantti-ilmiöiden hyödyntämin en; verkotettujen tietotekniikka- ja 
viestintäjärjestelmien, myös ohjel mistojen, kompleksisuuden hallinta ; uusien ratkaisujen tutkiminen 
ja älykkäiden järjestelmien kokeilu uusia pe rsonoituja tuotteita ja  palveluja varten. 
Tutkimus, jonka tavoitteena on lisä tä ymmärrystä tieto- ja viestintä teknologian suuntauksista ja 
vaikutuksista  yhteiskuntaan ja talouteen, voi koskea esim erkiksi seuraavia aiheita: tieto- ja 
viestintäteknologian vaikutukset tuottavuuteen, työllisyyteen, osaamiseen ja palkkoihin; tieto- ja 
viestintäteknologia innovoi nnin edistäjänä julkisen ja yksityi sen sektorin palveluissa; tieto- ja 
viestintäteknologian laajempaa ja nopeampaa i nnovointia ja käyttöä ha ittaavat esteet; uudet 
liiketoimintamallit ja hyödyntämisreitit, koordinoidusti mu iden aihealueiden kanssa, joilla tieto- ja 
viestintäteknologialla on merkittävä osuus tuot antoa ja palveluja koskevan lähestymistavan 
muuttamisessa; tieto- ja viesti ntätekniikkapohjaisten ratkaisujen käytettävyys, hyödyllisyys ja 
hyväksyttävyys; tieto- ja viesti ntäteknologian infrastruktuurien tie tosuoja ja käyttövarmuus ja 
luottamus niihin; tieto- ja viestintäteknologian ke hitykseen liittyvät eettiset kysymykset; yhteydet 
tieto- ja viestintäteknologiaan liittyviin oikeus-, s ääntely- ja hallintokehyksiin; analyysit siitä, miten 
tieto- ja viestintäteknologi a tukee yhteisön politiikkoj a ja vaikuttaa niihin. 
                                                 
1 Sopimus, joka koskee tieteellistä ja tekni stä yhteistyötä IMS-ohjelman aloilla, on tehty 
Euroopan yhteisön, Amerikan yhdysvaltojen, Ja panin, Australian, Kanadan, Korean sekä 
EFTA-valtioiden Norjan ja Sveitsin välillä. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/153 
 4. Nanotieteet, nanoteknologia, materi aalit ja uudet tuotantoteknologiat 
Tavoite 
Tavoitteena on parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja luoda  tietämystä, jotta 
edesautettaisiin siirtymi stä runsaasti luonnonvaroja kul uttavasta teollisuudesta 
osaamisintensiiviseen teollisuuteen tuottamalla en tistä merkittävämpää tietämystä ja soveltamalla 
ratkaisevaa tietämystä eri tekno logioita ja tutkimus aloja hyödyntäviin uusiin sovelluksiin. Tämä 
hyödyttää sekä uusia huipputeknol ogian aloja että ar vostettuja osaamispohj aisia perinteisiä 
teollisuudenaloja. Erityisenä painop isteenä on tutkimuksen ja teknol ogian kehittämisen tulosten 
levittäminen pk-yrityksille. Nämä toimet kos kevat ensisijaisesti kehitystä vauhdittavia 
teknologioita, jotka vaikuttavat kaikkiin teollisuuden aloihin ja  moniin muihin seitsemännen 
puiteohjelman aihealueisiin. 
Lähestymistapa 
Euroopan teollisuus tarvitsee merkittäviä innov aatioita kilpailukykynsä parantamiseksi. Sen on 
keskitettävä kapasiteettiaan runsaasti lisäarvoa tarjoaviin tuotteisiin sekä niihin liittyviin 
prosesseihin ja teknologioihin, jotta se kykenisi vastaamaan yhtääl tä asiakkaiden vaatimuksiin ja 
toisaalta ympäristöä ja terveyttä koskeviin sekä  muihin yhteiskunnallisii n odotuksiin. Tutkimuksella 
on olennainen asema pyrittäessä vastaamaan näih in kilpaileviin haasteisiin. Tulevaisuuden 
teollisuuden kilpailukyky riippuu paljon nanoteknologi oista ja niiden sovelluksista. TTK-toimet 
nanotieteissä ja -teknologioissa, jotka on otettu käyttöön monilla aloilla, voivat nopeuttaa Euroopan 
teollisuuden muutoksia. EU:lla on tunnustettu jo htoasema nanotieteiden, nanoteknologian, 
materiaalien ja tuotantoteknologioi den kaltaisilla aloilla. Tarvitaan  kuitenkin lisäpan ostusta, jotta 
voidaan ylläpitää ja pa rantaa EU:n asemaa maailmanlaajuise ssa toimintaympäristössä, jolle on 
ominaista kova kilpailu. Kypsempien teollisuusal ojen kilpailukyky riippuu myös laajalti niiden 
kyvystä ottaa käyttöön uusia teknologioita. 
L 400/154 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Tämän aihealueen avulla pyritään ennen ka ikkea nanoteknologian, materiaalitieteiden, 
mallisuunnittelun ja uusien tuotantomenetelmien toimivaan yhdistämiseen. Tarkoituksena on maksimoida teollisuuden muutosta tukevat vaikutukset ja  edistää samalla ke stävää tuotantoa ja 
kulutusta. Tämän osalta materiaalit, joilla on uusia ominaisuuksia, ova t erityisen tärkeitä 
eurooppalaisen teollisuuden tuleva n kilpailukyvyn kannalt a ja toimivat tek nologisen edistyksen 
perustana monilla aloilla. Aihealueella tuetaan ka ikkia teollisuuden toimia, joilla saadaan aikaan 
synergiaa muiden aihealueiden ka nssa. Tukea annetaan kaikkien tu tkimusalojen ja osa-alueiden 
sovelluksille materiaaliti eteiden ja -teknologioiden, tehokkaiden valmistus- ja 
prosessiteknologioiden, nanobioteknologi an ja nanoelektroniikan aloilla. 
Keskipitkällä aikavälillä keskitytään eri tutkimusal oilta peräisin olevan ti etämyksen ja osaamisen 
yhdistämiseen hyödyntäen sovelluslähtöi sesti tieteen ja teknologian er i alojen synergioita. Pitkällä 
aikavälillä aihealueella pyritään  hyödyntämään nanotieteiden ja -t eknologioiden tarjoamat valtavat 
mahdollisuudet aidosti osaamiselle rakentuvan teollisuuden ja talouden rakentamisessa. 
Molemmissa tapauksissa on keskeisen tärkeää varmistaa tuotetun tietämyksen saaminen laajempaan käyttöön levittämällä ja hyödyntämällä  tutkimustuloksia tehokkaasti. 
Aihealueella huolehditaan myös siitä, että toimet  ja rahoitettavat hankkeet tukevat merkittävällä 
tavalla teollisuuden tarpeita ja  täydentävät muita toimia ja aloitteita. Tässä käytetään apuna 
erityisesti eurooppalaisia  teknologiayhteisöjä (joiden tarkaste lun kohteena voivat olla esimerkiksi 
kemianteollisuuden kestävä kehitys, energia,  uudet valmistusmenetelmät, sähköntuotanto, 
työturvallisuus, nanolääketiede, terästeollisuus, te kstiilit, keramiikka, metsäperustainen teollisuus 
ym.) sekä yhteisille teknologia-aloitteille mahdollisesti annettavaa tukea. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/155 
 Aihealue on erityisen tärkeä pk-yrityksille, koska niil lä on sekä alan teknologioihin liittyviä tarpeita 
että tärkeä asema niiden kehittämisessä ja käytössä . Pk-yritysten kannalta keskeisiä osa-alueita ovat: 
nanoteknologiset instrumentit, välineet  ja laitteet sekä ilmailu- ja avaruusjärjestelmät (koska näillä 
aloilla on runsaasti nopeasti kasvavia osaamisintensiiv isiä pk-yrityksiä); te kniset tekstiilit, myös 
niiden pinnoitus (tyypillinen esimerkki perinteisest ä alasta, jolla on käynnissä moniin pk-yrityksiin 
vaikuttava nopea muutosprosessi); mekaaninen teollisuus (esim. työstökoneet, joiden osalta 
eurooppalaisilla pk-yrityksillä on jo htava asema maailmassa); r unsaasti lisäarvoa tarjoavat 
kemikaalit; sekä muut alat, joilla toimii runsaasti  sellaisia pk-yrityksiä, joille on hyötyä uusista 
liiketoimintamalleista, materiaaleista ja tuotteista.  
Kansallisesti ja alueellisesti to teuttavia ohjelmia ja yhteistyöt oimia koordinoidaan erityisillä 
toimilla, joissa käytetään apuna ERA-Net ja ERA-Ne t-Plus -järjestelmiä. Tarkoituksena on edistää 
tutkimusohjelmien lähentymistä sekä edistää kriittisen massan ja synergiavaikutusten 
aikaansaamista eurooppalaisten teknologiayhtei söjen puitteissa. Teollisuudessa tehtävälle 
tutkimukselle on hyötyä myös toimien koordinoinni sta muun muassa metrologian, toksikologian, 
standardien ja nome nklatuurin osalta. 
Toimet 
• Nanotieteet ja nanoteknologia 
Tavoitteena on hankkia lisää tietämystä ja kokemuksia aineen ominaisuuksista nanotasolla ja luoda 
tältä pohjalta materiaaleja ja jä rjestelmiä, joiden ominaisuudet ja käyttäytyminen ovat ennalta 
määriteltyjä. Tarkoituksena on saada tätä kautta aikaan uuden sukupolven kilpailukykyisiä tuotteita 
ja palveluja, joilla on su uri lisäarvo ja jotka ovat erittäin s uorituskykyisiä monissa eri sovelluksissa, 
sekä minimoida samalla niiden mahdolliset haitalliset ympäristö- ja terveysvaikutukset. Toimissa pyritään tieteidenvälisyyteen sekä  teoreettisten ja kokeellisten lä hestymistapojen yhdistämiseen. 
L 400/156 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Painopisteitä ovat 
– uuden tietämyksen hankkiminen atomien, molekyylien ja niiden yhdistelmien 
vuorovaikutuksesta sekä luonnollisten että  keinotekoisten rakenneosien kanssa, 
– nanorakenteiden, -järjestelmi en ja -materiaalien toteut us kyseistä tietämystä hyödyntäen, 
– toimet, joilla tutkitaan ta i jäljitellään luonnonmukaisia prosesseja nanometrin 
mittakaavassa, 
– nanorakenteiden valmist ukseen, toiminnallisiin pi ntoihin, ohutkalvoihin ja 
itsejärjestäytyvyysominaisuuksiin liittyvät prosessit, 
– mittauksen ja karakterisoinnin menetelmät ja prosessit. 
Tutkimuskohteita ovat myös instrumentit, välineet, pi lottituotantolinjat ja demonstrointitoimet, joita 
tarvitaan kokonaan uudenlaisten toimintamallien kehittämiseksi nanoteknologiaan perustuvaa 
valmistusta varten kaikkein lupaavimmilla teollisuuden aloilla. 
Lisäksi tutkimustoiminnassa kesk itytään nanoteknologiaan liittyviin yleisempiin haasteisiin, sekä 
sen yhteiskunnallisiin reunaehtoihin ja hyväksyt tävyyteen. Tältä osin tutkimus kohdistuu kaikkiin 
riskinarvioinnin eri aspekteihin (esim. nanomittakaavan rakenteiden toksikologia ja ekotoksikologia) sekä turvallisuu teen, nomenklatuuriin, metrologiaan  ja standardeihin, joiden 
merkitys on jatkuvasti kasvamassa pyrittäessä saam aan aikaan teollisia sovelluksia. Niin ikään 
voidaan käynnistää toimia, joiden tarkoituksena on perustaa erityis iä nanotieteiden ja -teknologian 
tieto- ja asiantuntijakeskuksia sekä yksikkö, j oka vastaa keskitetysti komission nanoteknologiaa 
koskevassa toimintasuunnitelmassa esitetyn integroidun ja vastuullisen toimintamallin 
toteutuksesta
1. 
                                                 
1 Komission tiedonanto "Nano tiede ja nanoteknologia: Toimintasuunnitelma Euroopalle   
2005–2009", KOM(2005) 243.  
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/157 
 • Materiaalit 
Uudet ja entistä älykkäämmät materiaalit ja pinnat, jotka tarjoavat uusia toiminnallisia 
ominaisuuksia ja enemmän suorituskykyä, ovat yhä tärkeämpiä teollis uuden kilpailukyvyn ja 
kestävän kehityksen kannalta. Va lmistusteollisuuden uusissa toimin tamalleissa tuotteiden arvoa ja 
suorituskykyä lisätään yhä useammi n ensisijaisesti materiaaleja ei kä prosessoinnin eri vaiheita 
kehittämällä. 
Tutkimuksessa keskitytään kehittäm ään uusia tuotteita ja prosesseja  sekä niiden korjausta varten 
uusia älykkäitä monitoiminnallisia pintoja ja materi aaleja, jotka ovat ominaisuuksiltaan räätälöityjä 
ja joilla on ennustettava suor ituskyky. Huomio kiinnitetään  erityisesti korkeatasoisiin 
monitoiminnallisiin materiaaleihin, joita vo idaan käyttää monenlai sissa sovelluksissa. 
Tämä edellyttää materiaalien luontaisten ominais uuksien ja suorituskyvyn sekä prosessoinnin ja 
tuotannon hallintaa sekä mahdollis ten terveys- ja ympäristövaikutusten huomioon ottamista 
materiaalien koko elinkaaren aikana. Painopistealu eena on uusien kehittyneiden materiaalien ja 
järjestelmien aikaansaaminen nano- ja bioteknol ogian tarjoamien mahdollisuuksien sekä "luonnosta 
oppimisen" avulla. Tällaisia ovat erityisesti entistä suorituskykyise mmät nano-, bio- ja 
hybridimateriaalit sekä keinotekoiset mate riaalit, joilla on luonnossa esiintymättömiä 
sähkömagneettisia ominaisuuksia. 
L 400/158 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Tutkimuksessa pyritään monitieteiseen lähestymista paan, jossa yhdistyvät kemia, fysiikka, tekniset 
tieteet, myös tietokonemallintaminen, sekä lisääntyvä ssä määrin myös biologia. Myös materiaalien 
karakterisointi sekä suunnittelu ja simulointi ovat keskeisen tärkeitä, jotta voitaisiin ymmärtää 
paremmin materiaaleihin liittyvi ä ilmiöitä, erityisesti rakenteen ja ominaisuuksien suhteita eri 
kokoluokissa vanhenemisenkestävyys mukaan luettuna , sekä parantaa materi aalien arviointia ja 
luotettavuutta ja suunnite lla materiaaleja entistä enemmän virt uaalisesti. Lisäksi tuetaan nano-, 
molekyyli- ja makrotason integrointia kemian teknologiassa ja materiaaliteknologiassa, jotta 
voitaisiin kehittää uusia ratkaisuja  ja prosesseja muun muassa kata lyysia varten sekä tehostaa ja 
optimoida prosesseja. Tarkastelun kohteena on myös prosessien kehittäminen ja laajentaminen sekä 
uusien materiaalien teollistaminen.  
• Uudet tuotantomallit 
Valmistuksessa tarvitaan uutta lähestymistap aa, jotta EU:n teollisuus pystyisi muuntumaan 
runsaasti luonnonvaroja kuluttavasta teollisuude sta kestävän kehityksen mukaiseksi 
osaamisintensiiviseksi teollisuudeksi. Tämä ed ellyttää kokonaan uudenlaist a asennoitumista uuden 
tietämyksen jatkuvaan hankkimiseen sekä sen kä yttöön, suojaamiseen ja rahoitukseen. On muun 
muassa edistettävä kestäviä tuotanto- ja kulut ustapoja. Tätä varten on luotava oikeanlaiset 
olosuhteet, jotta teollisuus voi toteuttaa jat kuvaa innovointia (teollisessa toiminnassa sekä 
tuotantojärjestelmissä, mukaan luettuina mallisuunnitt elu, rakentaminen, laitteet ja palvelut) ja jotta 
voidaan kehittää yleisiä t uotantoresursseja (teknol ogioita, organisaatioita ja  tuotantolaitteita sekä 
inhimillisiä voimavaroja). Samanaikaisesti on täyt ettävä turvallisuus- ja ympäristövaatimukset. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/159 
 Toimet koskevat seuraavia aihealueita: 
– sellaisten uusien teollisten mallien ja strategioi den kehittäminen ja validointi, jotka kattavat 
kaikki tuotteiden ja prosessi en elinkaareen liittyvät näkökohdat, 
– mukautuvat tuotantojärjestelm ät, joiden avulla voidaan poistaa nykyisiä prosessien 
rajoituksia ja mahdollistaa uusien valmistus- ja prosessointimenetelmien käyttö, 
– verkotettu tuotanto, jonk a avulla voidaan kehittää välineitä ja menetelmiä 
maailmanlaajuisia yhteistyössä toteutettavia ja lisäarvoa tuottavi a toimintoja varten, 
– välineet, joiden avulla u udet teknologiat void aan nopeasti siirtää ja integroida 
valmistusprosessien suunnitteluun ja toteutukseen, 
– monitieteisten tutkimusverkostojen ja nano-, mikro-, bio-, geo-, informaatio-, optisten ja 
kognitiivisten teknolog ioiden konvergenssin hyödyntäminen uusien lisäarvoa tuovien 
hybriditeknologioiden, tuotteiden ja tekni sten ratkaisujen kehittämisessä sekä 
mahdollisessa uusien teollisuudenalojen luomisessa. 
Erityistä huomiota on kiinnitettävä sellaisten to imien edistämiseen, jotka tukevat pk-yritysten 
mukautumista ja integroitumista hankintaketjun uus iin tarpeisiin, ja toimiin, joilla vauhditetaan 
huipputeknologia-alan pk-yritysten luomista. 
L 400/160 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Teknologioiden integrointi teollisiin sovelluksiin 
Edellä mainittujen kolmen tutkimusalueen tietämyks en ja teknologioiden in tegrointi on keskeisen 
tärkeää, jotta voitaisiin vauhditt aa Euroopan teollisuuden ja talouden muutosta sekä toimia samalla 
turvallisuuden, yhteisku nnallisen vastuullisuuden ja kestävän  kehityksen peri aatteita noudattaen. 
Tätä koskevassa tutkimuksessa keskitytään uusi in sovelluksiin sekä uude nlaisiin, merkittäviä 
edistysaskeleita mahdollistaviin ra tkaisuihin, joilla voida an vastata keskeisiin haasteisiin. Lisäksi 
tutkimus kohdistetaan myös niihin TTK-tarpeisiin, joita eri eurooppalaiset teknologiayhteisöt ovat 
määrittäneet. Nanorakenne-, materiaali- ja t uotantoteknologioita koskevan uuden tietämyksen 
integrointia niin alakohtaisiin kuin alojenvälisiinkin sovelluksiin tuetaan esimerkiksi seuraavilla 
aloilla: terveydenhuolto, e lintarvikeala, rakentaminen ja ra kennukset kulttuuriperintö mukaan 
lukien, ilmailu- ja avaruusteollisuu s, liikenne, energiahuolto, kemia, ympäristö, tieto- ja viestintäala, 
tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuus, me tsäperustainen teollisuus, terästeollisuus, sekä 
koneenrakennus ja kemianteollisuus. Sama kos kee luonteeltaan yleisempiä aloja, kuten 
työturvallisuutta ja mittaus- ja testaustoimia. 
Kansainvälinen yhteistyö 
Koska teollinen tutkimus on yhä enenevässä määrin kansainvälistä, työ on koordinoitava 
tehokkaasti kolmansien maiden kanssa. Sen vuoks i kansainvälinen yhteistyö on tärkeää koko 
aihealueella. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/161 
 Yksittäisiä toimia voivat olla: teollistuneiden maiden kanssa toteutettavat toimet sekä toimet niiden 
maiden kanssa, jotka ovat tehneet sopimuksen tiede- ja teknologiayhteistyöstä aihealueeseen 
kuuluvilla osa-alueilla; voimakkaasti kasvavan talouden maiden ja kehitysmaiden kanssa 
toteutettavat erityistoimet, joilla taataan näiden  maiden mahdollisuudet saada käyttöönsä tietämystä; 
alan tärkeimpien maiden kanssa käytävä vuor opuhelu käytännesäännös töstä, joka koskee 
nanoteknologian vastuullista ja turvallista kehi ttämistä, sekä älykkäitä valmistusjärjestelmiä 
koskeva IMS-ohjelma, jonka puitteissa IMS:ssä mukana olevat alueet  voivat tehdä TTK-
yhteistyötä1. Lisäksi edistetään toimia, joiden ta rkoituksena on koordi noida ja vaihtaa 
tutkimustietoja (mm. nanoteknologioihin lii ttyvistä ympäristöä ja terveyttä koskevista 
turvallisuuskysymyksistä). Näin pyrit ään siihen, että päätöksentekijöi llä olisi kaikkialla maailmassa 
yhtenevät käsitykset sääntelytarpeista. 
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennako imattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin 
Yllättäviin tarpeisiin liittyvän tutkimuksen tarkoi tuksena on kehittää ja lujittaa Euroopan valmiuksia 
yksittäisillä yllättäen kehittyvillä ja tieteidenvälis illä tutkimusaloilla, joilla on suurta merkitystä 
tulevaisuuden kannalta. Mahdollisiin  ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin vastataan 
joustavasti. Toimet voivat liittyä esimerkiksi sta ndardointiin, jolla tuetaan turvallista siirtymistä 
kohti osaamiselle rakentuvaa teo llisuutta, tai nanoteknologioid en aiheuttamiin mahdollisiin 
ympäristö- ja terveysvaikutuksiin. 
                                                 
1 Sopimuksessa, joka koskee ti eteellistä ja teknistä yhteist yötä IMS-ohjelman aloilla, ovat 
mukana Euroopan yhteisö, Amerikan yhdysvallat , Japani, Australia, Kanada, Korea sekä 
EFTA-valtiot Norja ja Sveitsi. 
L 400/162 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 5. Energia 
Tavoite 
Tavoitteena on mukauttaa nykyinen energiajärjest elmä kestävämmäksi, tuontipolttoaineista 
vähemmän riippuvaiseksi, monipuoliseen energianlä hteiden yhdistelmään, er ityisesti uusiutuviin 
energianlähteisiin ja -kantajiin  sekä saastuttamattomiin lähteisiin perustuvaksi järjestelmäksi, 
parantaa energiatehokkuutta, myös järkeistämällä en ergian käyttöä ja vara stointia, sekä vastata 
energian toimitusvarmuuteen ja ilmastonmuutokseen liittyviin polttaviin haasteisiin ja parantaa 
samalla Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. 
Lähestymistapa 
Nykyiset EU:ta koskevat ja maailmanlaajuiset ennusteet osoittavat useimpien keskeisten 
energiaindikaattoreiden (esim. energiankulutus, ri ippuvuus fossiilisista polttoaineista, perinteisten 
öljy- ja maakaasuvarojen rajallisuus, riippuvuus tuontienergiasta,  hiilidioksidipäästöt, energian 
hinnat) kehittyvän suuntaan, joka ei  vastaa kestävän kehityksen ja luotettavan energiajärjestelmän 
tavoitetta. Energia-alan tutkimuksella voidaan  edesauttaa tämän kehityssuunnan kääntämistä ja 
löytää tasapaino nykyisten ener giateknologioiden ja -lähteid en tehokkuuden parantamisen, 
kohtuuhintaisuuden, hyväksyttävyyden ja  turvallisuuden välillä. Samalla pyritään saamaan aikaan 
pidemmän aikavälin paradigmamuutos tavassa, jolla  Eurooppa tuottaa ja kul uttaa energiaa. Energia-
alan tutkimus vaikuttaa siis suoraan yhteisön politiikan onnistumiseen ja erityisesti energiankulutuksen ja kasvihuonekaasupäästöjen rajo ittamista koskevien EU:n nykyisten ja tulevien 
tavoitteiden saavuttamiseen. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/163 
 Vuoden 2000 vihreässä kirjassa "E nergiahuoltostrate gia Euroopalle"1, vuoden 2005 vihreässä 
kirjassa energiatehokkuudesta2 ja vuoden 2006 vihreässä kirjassa  "Euroopan strategia kestävän, 
kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi"3 esitettyjen päätelmien mukaisesti 
tutkimuksessa sovelletaan laajaan  teknologiavalikoimaan tähtäävää lähestymistapaa ja keskitytään 
määrittelemään ja kehittämään kustannustehokkaita  teknologioita Euroopan (ja koko maailman) 
kestävämpää energiataloutta varten. Lähtökohtan a on, että kansalaiset ja teollisuus saavat 
käyttöönsä kohtuuhintaista energiaa,  ja tavoitteena on luoda Eur oopan teollisuudelle edellytykset 
kilpailla menestyksellisesti maailmanmarkkinoilla. To imet käsittävät kaikki aikajänteet yksittäin tai 
kokonaisuutena tarkasteltuna ja kattavat koko tutkimus ketjun perus- ja soveltavasta tutkimuksesta ja 
teknologian kehittämisestä teknologioiden la ajamittaiseen demonstrointiin. Niitä tuetaan 
alojenvälisellä ja sosioekonomisella tutkimuksella , jolla pyritään validoimaan  tutkimustuloksia ja 
tarjoamaan rationaalinen pohja poliittiselle päätök senteolle ja markkinoide n toimintaedellytysten 
kehittämiselle.  
Aina kun se on mahdollista, sovelle taan integroivaa lähestymistap aa, jonka avulla voidaan saada 
aikaan tarvittava palaut teen vaihto ja yhteistyö eri osapuolten välillä. Lisäksi pyritään edistämään 
integroituja toimia, joissa yhdistetään useita tutkimusaloja tai hyödynnetään  niiden synergiaa. 
Yksi tämän aihealueen tärkeistä tavoittei sta on Euroopan energiasektorin kilpailukyvyn 
parantaminen, jotta se voisi vastata ankaraan m aailmanlaajuiseen kilpa iluun. Tavoitteena on luoda 
Euroopan teollisuudelle edellytykset säilyttää johtava asemansa maailmassa keskeisten 
energiantuotanto- ja energiatehokkuu steknologioiden ja -materiaalie n alalla ja kehittää sitä. Se 
edellyttää merkittäviä tutkimus- ja kehitystoimia ja kansainvälistä yhteistyötä. Erityisesti pk-yritykset ovat merkittäviä toimijoita energia-alalla: niillä on tärkeä asema energiaketjussa ja ne ovat 
keskeinen innovaatioita edistävä voima. Niiden laajamittainen osallistuminen tutkimus- ja 
demonstrointitoimiin on olennaisen tärkeää,  ja sitä edistetään aktiivisesti. 
                                                
 
1 KOM(2000) 279 lopull., 29.11.2000. 
2 KOM(2005) 265. 
3 KOM(2006) 105. 
L 400/164 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Eurooppalaisten teknologiayhteisöjen laatimilla  strategisilla tutkimuslinjauksilla ja 
käyttöönottostrategioilla on tärkeä  asema, kun aihealueella valit aan tutkimuksen painopisteitä. 
Teknologiayhteisöjä on perustettu vedyn ja pol ttokennojen sekä aurinkos ähkön aloilla. Mallia 
ollaan parhaillaan laajentamassa myös muille osa-alueille, joita ovat muun muassa biopolttoaineet, 
päästötön energiantuotan to ja tulevaisuuden sähköverkot sekä  muut energiaan liittyvät alat. 
Kansallisten ohjelmien koordinointia parant avia toimia toteutetaan tarpeen mukaan. 
Koko energiajärjestelmän tehokkuuden tukeminen ener gialähteestä käyttäjään  asti on välttämätöntä 
ja vahvistaa koko energia-ai healuetta. Uusiutuvat energialäht eet ja energian loppukäytön tehokkuus 
muodostavat tärkeän osan tästä aihealueesta, sillä  niillä on suuri merkitys tulevien kestävien 
energiajärjestelmien kannalta. Erityistä huomiota  kiinnitetään tutkimuksen, kehittämisen ja 
demonstroinnin edistämiseen sekä valmiuksien ke hittämiseen tällä alalla . Tältä osin hyödynnetään 
täysimääräisesti synergiaa kilp ailukykyä ja innovointia koske vaan ohjelmaan kuuluvan Älykäs 
energiahuolto Euroopassa -ohjelma n kanssa. Lisäksi selvitetään se llaisten tulevien laajojen 
aloitteiden mahdollisuuksia, joissa yhdistetään rahoi tusta eri lähteistä (esimerkiksi yhteisistä 
teknologia-aloitteista). 
Tutkimustulosten leviämisen ja hyödyntämisen para ntamiseksi tietämyksen levittämistä ja tulosten 
siirtoa – myös poliittisille päättä jille – tuetaan kaikilla aloilla.  
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/165 
 Toimet 
• Vety ja polttokennot 
Vetyä ja polttokennoja käsittelevän eurooppalaisen  teknologiayhteisön laatim a integroitu tutkimus- 
ja käyttöönottostrategia l uo pohjan liikenteessä käytettäviä sekä kiinteitä ja kannettavia sovelluksia 
koskevalle strategiselle ja in tegroidulle ohjelmalle, jonka av ulla pyritään luomaan vankka 
teknologiaperusta kilpailukykyisen polttokenno- ja  vetyalan tuotanto- ja laiteteollisuuden 
rakentamiselle EU:ssa. Ohjelmaan sisältyvät seuraavat toimet: perus- ja soveltava tutkimus ja teknologian kehittäminen; asianmukaisesti mitoit etut demonstrointihankkeet tutkimustulosten 
validoimiseksi ja palautteen saamiseksi jatkotut kimusta varten; alojenvälis et ja sosioekonomiset, 
myös infrastruktuurikysymyksiä koskevat, tu tkimustoimet, joilla tuetaan toimivia 
siirtymästrategioita ja luodaan rationaalinen pohja poli ittiselle päätöksenteolle ja markkinoiden 
toimintaedellytysten kehittämiselle.  
Ohjelmaan sisältyvät teollisuuden soveltava tutkimus,  demonstrointi ja monialaiset toimet voitaisiin 
toteuttaa yhteisen teknologia-aloitteen  kautta. Tätä strategisesti johd ettua, tavoiteläht öistä toimintaa 
täydennetään perustutkimukseen suuntautuvalla tutkimusyhteistyöllä, jonka avulla pyritään 
saavuttamaan läpimurtoja kriittis ten materiaalien, prosessien ja kehittyvien teknologioiden alalla. 
Toimia koordinoidaan tiiviisti. 
L 400/166 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Uusiutuviin energialähteisiin perustuva sähköntuotanto 
Tavoitteena on tutkia, kehittää ja demonstroida erilaisiin riittäv än taloudellisen ja teknisen 
potentiaalin omaaviin alueellisi in olosuhteisiin soveltuvia in tegroituja teknologioita sähkön 
tuottamiseksi uusiutuvista energialähteistä, jotta voitaisiin tarjota keinoja kasvattaa merkittävästi 
uusiutuvista energialähteistä t uotetun sähkön osuutta EU:n sähköntuotannossa. Tutkimuksen avulla 
olisi parannettava muuntamisen kokonaishyötys uhdetta ja kustannustehokkuutta, alennettava 
merkittävästi kotimaisiin uusiut uviin energialähteisiin, myös jätteiden biohajoavaan osaan, 
perustuvan sähköntuotannon kustannuksia, paranne ttava prosessien l uotettavuutta sekä 
vähennettävä entisestään ympä ristövaikutuksia ja poiste ttava olemassa olevia esteitä. Etusijalla ovat 
aurinkosähkö, tuulisähkö ja biomassasta tuote ttava sähkö lämmön ja sähkön yhteistuotanto mukaan 
lukien. Tutkimuksessa pyritään myös hyödyntämään mu iden uusiutuvien energialähteiden kaikki 
mahdollisuudet: tällaisia energialähteitä ovat geot erminen energia, aurinkolämpö, merienergia 
(kuten aaltoenergia ja vuorovesivoima) ja vesivoima. 
• Uusiutuviin energialähteisiin perustuva polttoainetuotanto 
Tavoitteena on tutkia, kehittää ja demonstroida pa rannettuja polttoaineen tuotantojärjestelmiä ja 
muuntamisteknologioita biomassast a (jätteiden biohajoava osa m ukaan luettuna) tuotettujen 
kiinteiden, nestemäisten ja kaasumaisten polttoaine iden kestävää tuotantoa ja  tarjontaketjuja varten. 
Tutkimuksessa olisi painotettava uudentyyppisiä,  erityisesti liikentees een ja sähköntuotantoon 
tarkoitettuja biopolttoaineita sekä nykyisten biop olttoaineiden uusia tuotanto-, varastointi- ja 
jakelukanavia, mukaan luettuna energian ja  muiden lisäarvotuotteiden yhteistuotanto 
biojalostamoissa. Tutkimuksen tavoitteena on tuottaa hiilipäästöihi n liittyviä hyötyjä koko 
energialähteestä kä yttäjään ulottuvan toimitusketjun osalta , ja siinä keskitytään energiatehokkuuden 
parantamiseen, teknologian integroinnin edistämiseen  ja raaka-aineiden käy ttöön. Muita käsiteltäviä 
aiheita ovat raaka-ainelogistiikka, esinormatiivinen  tutkimus ja standardointi turvallisen ja 
luotettavan käytön mahdollistamiseksi kiinteissä ja liikennesovelluksissa. Uusiutuviin 
energialähteisiin perustuvan vedyntuotannon mahdollisuuksien hyödyntämiseksi tuetaan 
biomassaan, uusiutuvista energialähteistä  tuotettuun sähköön ja aurinkosähköön perustuvia 
prosesseja. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/167 
 • Uusiutuvien energialähteiden käyttö lämmityksessä ja jäähdytyksessä 
Tavoitteena on tutkia, kehittää ja demonstroida teknologio ita ja laitteita, myös 
varastointiteknologioita, joilla voidaan parantaa mahdollisuuksia hyödyntää uusiutuvia 
energialähteitä ak tiivisessa ja passiivisessa lämmityksessä ja jäähdytyksessä ja edistää tätä kautta 
energian kestävää käyttöä. Tutkimuksella tavoitellaan kustannusten merkittävää alenemista, tehokkuuden parantumista ja ympäristövaikutuste n vähentämistä. Lisäksi pyritään optimoimaan 
teknologioiden käyttö erilaisissa  riittävän taloudellisen ja teknisen potentiaalin omaavissa 
alueellisissa olosuhteissa. Tutkim uksen ja demonstroinnin tulisi  koskea myös seuraavia aiheita: 
uudet järjestelmät ja komponentit teollisia sovell uksia varten (mukaan luettuna lämpöenergiaa 
hyödyntävä meriveden suolanpoisto), kaukolämpö ja  -jäähdytys ja/tai ra kennuskohtainen lämmitys 
ja jäähdytys, integroitavuus rakennuk siin ja energian varastointi. 
• Hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologiat päästötö ntä energiantuotantoa varten 
Fossiiliset polttoaineet muodostavat väistämättä merkittävän osan energialähteiden valikoimasta 
myös tulevina vuosikymmeninä. Jotta tämä va ihtoehto kuormittaisi ympäristöä mahdollisimman 
vähän (etenkin ilmastonmuutoksen suhteen), fo ssiilisten polttoaineiden  käytön haitallisia 
ympäristövaikutuksia on vähennett ävä tuntuvasti. Tavoitteeksi on as etettava erittäin tehokas ja 
kustannustehokas ja lähes päästötön sähkön- ja/t ai lämmöntuotanto. Erityyppisten maaperään 
sijoitettavien hiilidioksidivarastojen kannalta on ra tkaisevan tärkeää tutkia, kehittää ja demonstroida 
tehokkaita, kustannustehokkaita ja luotettavia hiilidioks idin talteenotto- ja varastointiteknologioita, 
erityisesti maanalaista varastoint ia. Tavoitteena on laskea hiilidioksid in talteenoton ja varastoinnin 
kustannukset alle 20 euroon tonnilta, kun talteeno ttoaste on yli 90 prosen ttia. Lisäksi pyritään 
osoittamaan, että hiilidioksidin pysyvä, turval linen ja luotettava pitkäaikaisvarastointi on 
mahdollista. 
L 400/168 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Puhtaat hiiliteknologiat 
Hiilivoimalat ovat edelleen tärkeitä sähköntuottaji a kaikkialla maailmassa. Niiden tehokkuudessa 
on kuitenkin vielä parantamisen varaa, ja samoin  niiden päästöjä, etenki n hiilidioksidipäästöjä, 
voidaan vielä huomattavasti vähentää. Kilp ailukyvyn ylläpitämiseksi sekä luonnonvarojen 
säilyttämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen hallinnan ed istämiseksi tuetaan hiilen ja muiden kiinteiden 
hiilivetyjen muuntamiseen liittyvi en saastuttamattomien teknologioiden tutkimusta, kehittämistä ja 
demonstrointia niin nykyisiä kuin  tulevaisuudenkin voimalaitoksia varten. Tukea myönnetään myös 
muuntamistekniikoille, kemialliset prosessit mukaan luettuina, joiden avulla  voidaan tuottaa myös 
sekundaarisiä energiankantajia (kuten vetyä) sekä  nestemäisiä ja kaasumaisia polttoaineita. Näin 
voidaan parantaa merkittävästi voimalaitoste n tehokkuutta ja luote ttavuutta, minimoida 
epäpuhtauspäästöt ja vähentää kokonaiskustannu ksia erilaisissa toimintaolosuhteissa. 
Tulevaisuuden päästötöntä energi antuotantoa silmällä pitäen nä iden toimien olisi nivouduttava 
hiilidioksidin talteenotto- ja va rastointiteknologioiden ja biomassa n yhteiskäytön kehittämiseen ja 
tuettava valmistautumista niiden käyttöön. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/169 
 • Älykkäät energiaverkot 
Kestävämpään energiajärjestelmään siirtymisen he lpottamiseksi tarvitaan laaja-alaisia t&k-toimia, 
joilla voidaan parantaa Euroopan sähkö- ja kaasujärjestelmien ja -verkkojen tehokkuutta, 
joustavuutta, turvallis uutta, luotettavuutta ja laadukkuutta, erityise sti nykyistä laajemmin 
yhdentyneiden Euroopan energiamarkkinoiden puitt eissa. Sähköverkkojen osalta tavoitteena on 
nykyisten sähköverkkojen muuttaminen joustavaksi ja  interaktiiviseksi (asi akkaat/verkonhaltijat) 
palveluverkoksi, sähkövir tojen valvonta reaaliajassa ja es teiden poistaminen uusiutuvien 
energialähteiden ja hajaut etun energiantuotannon (esim.  polttokennot, mikroturbiinit, 
mäntämoottorit) laajamittaisen käyttöönoton ja te hokkaan integroinnin tieltä. Tämä edellyttää myös 
keskeisten kehitystä vauhdittavie n teknologioiden tutkimusta, kehittäm istä ja demonstrointia (esim. 
innovatiiviset tieto- ja viestintäteknologiar atkaisut, uusiutuvien energialähteiden 
varastointiteknologiat, tehoelektroniikka ja supraj ohtavat laitteet), myös  uusien valvontaan ja 
luotettavuuden takaamiseen liit tyvien laitteiden kehittämis tä sähköjärjestelmiä varten. 
Kaasuverkkojen osalta tavoitteena on demonstroida  älykkäämpiä ja tehokkaampia prosesseja ja 
järjestelmiä kaasun siirtoa ja jakelua varten, muk aan luettuna uusiutuvien energialähteiden tehokas 
integrointi ja biokaasun käy ttö nykyisissä verkoissa. 
L 400/170 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Energiatehokkuus ja energiansäästö 
Tarjolla olevat mittavat mahdollisuudet säästöihin loppuenergian ja primaarienergian kulutuksessa 
ja energiatehokkuuden parantamiseen1 on hyödynnettävä tutkimalla, optimoimalla, validoimalla ja 
demonstroimalla uusia ratkaisuja sekä optimoi malla tunnustettuja ja uusia ratkaisuja ja 
teknologioita, joita voidaan käyttää rakennuksissa, palveluissa ja teollisuudessa. Tähän sisältyvät 
energiatehokkuutta edistävien kest ävien strategioiden ja teknologi oiden yhdisteleminen, uusiutuvien 
energialähteiden käyttö, yhteis- ja monimuototuotanto sekä kysynnä nhallintatoimien ja -laitteiden 
laajamittainen käyttöönotto kaupungeissa ja taajamissa ja mahdollisimman vähän 
ilmastonmuutokseen vaikuttavan rakentamisen demonstrointi (ekorakentaminen). Tarvittavia 
laajamittaisia toimia voidaan t ukea innovatiivisella t&k-työllä, jo ssa tarkastellaan yksittäisiä 
komponentteja tai teknologioita, esim. monimuototuotantoa ja ekor akentamista (valaistus mukaan 
luettuna). Keskeisenä tavoitteena on paikallisyhteis öjen energiajärjestelmien optimointi siten, että 
yhtäältä vähennetään merkittävästi energian kysyntää ja toisaalta otetaan käyttöön edullisin ja kestävin energiahuoltoratkaisu. Tä hän voi kuulua esimerkiksi uusien polttoaineiden käyttö tietyissä 
ajoneuvokannoissa
2. 
• Energiapolitiikan päätök sentekoa tukeva tietämys 
Tavoitteena on kehittää välineitä, menetelmiä ja malle ja energiateknologioihin liittyvien keskeisten 
taloudellisten ja sosiaal isten kysymysten arviointia varte n. Toimiin sisältyvät tietokantojen 
luominen ja skenaarioiden laatiminen laajent unutta EU:ta varten sekä sen arviointi, miten 
energiapolitiikalla ja muilla energian kannalta merk ittävillä politiikoilla void aan vaikuttaa energian 
toimitusvarmuuteen, ympäristöön, yhteiskunta an, energiateollisuuden kilpailukykyyn ja 
kansalaisten antamaan hyväksynt ään liittyviin kysym yksiin. Erityisen tärkeä tutkimuskohde on 
teknologian kehityksen vaikutus yhteisön eri aloj en politiikkaan. Toimiin kuuluu myös tieteellinen 
tuki toimintapolitiikan laadinnalle. 
                                                 
1 Näitä mahdollisuuksia on kuvailtu 22. kesäkuuta 2005 annetussa "vihreässä kirjassa 
energiatehokkuudesta "Enemmän tul oksia vähemmällä"", KOM(2005)265. 
2 Nämä toimet pohjautuvat kuudennessa pui teohjelmassa tuetuista CONCERTO- ja 
CIVITAS-aloitteista saatuihin kokemuksiin. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/171 
 Kansainvälinen yhteistyö 
Koska haasteet, uhkat ja mahdollisuudet ovat maailman laajuisia, kansainvälisellä yhteistyöllä on 
entistä suurempi merkitys energia-alan tutk imuksessa. Kansainväliseen yhteistyöhön liittyvillä 
toimilla tuetaan strategisesti tärkeitä monenvä lisiä yhteistyöaloitteita, joita ovat muun muassa 
International Partnership for the Hydrogen Ec onomy (IPHE), Carbon Sequestration Leadership 
Forum (CSLF) ja Johannesburg Renewable Energy Coalition (JREC). Tukea annetaan myös muille 
toimille, joissa tarkastellaan muun muassa ener giapolitiikan seurauksia ympäristön kannalta, 
energiahuoltoon liittyviä keskinäi siä riippuvuussuhteita, teknologi an siirtoa ja valmiuksien 
kehittämistä, ja toimille, jotka koskevat voimakkaasti kasvavia talouksia ja niiden huomattavaa energiantarvetta. 
Energia-alan kansainvälisell ä tutkimusyhteistyöllä tuetaan myös köyhyyden poistamiseen ja 
kestävään kehitykseen tähtäävää EU:n energia-al oitetta (EUEI), joka pantiin alulle kestävän 
kehityksen huippukokouksessa (WSSD). Aloitteen tavoitteena on edistää vuosituhannen 
kehitystavoitteiden saavuttamista tarjoamalla  luotettavia, kohtuuhi ntaisia ja kestäviä 
energiapalveluja köyhyydessä eläville. 
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennako imattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin 
Yllättäviä tarpeita koskevalla tutkimuksella ed istetään uusien tieteellisten ja teknologisten 
mahdollisuuksien määrittelyä ja hyödyntämistä energi an toimituksen, muuntamisen ja käytön sekä 
kestävyyden osalta. Tutkimus nivotaan usein muihin aihe- ja tutkimusaloihin, kuten 
bioteknologiaan ja uusiin  materiaaleihin ja tuotantoproses seihin. Ennakoimattomia politiikkaan 
liittyviä tarpeita, jotka saattavat vaatia nopeaa reagointia, voivat olla muun muassa 
ilmastonmuutokseen liittyvien kans ainvälisten toimien kehittämin en sekä reagointi energian 
toimituksen tai hintojen vakaviin  häiriöihin tai epävakauteen. 
L 400/172 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 6. Ympäristö (mukaan lue ttuna ilmastonmuutos) 
Tavoite 
Tavoitteena on edistää ympärist ön sekä luonnonvarojen kestävää hallintaa. Tähän pyritään 
parantamalla tietämystä ilmaston, biosfäärin, ek osysteemien ja ihmisen toiminnan välisistä 
vuorovaikutussuhteista sekä kehittämällä uusia teknologi oita, välineitä ja palveluja, joiden avulla 
maailmanlaajuisia ympäristökysymyksiä voidaan kä sitellä integroidusti. Toimissa keskitytään 
ilmastojärjestelmien, ekologisten järjestelmien sekä maa- ja meriympäristön järjestelmien muutosten ennustamiseen sekä väline isiin ja teknologioihin, joiden a vulla voidaan seurata, ehkäistä 
ja lieventää ympäristöpaineita ja -r iskejä ja mukautua niihin (terve ysriskit mukaan luettuina) sekä 
hoitaa luonnon- ja kulttuuriympäristöä kestävästi. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/173 
 Lähestymistapa 
Ympäristön suojelu on olennaisen tärkeää nykyisen ja tulevien sukupolvien elämänlaadun sekä 
talouskasvun kannalta. Väest önkasvu, kaupungistuminen, rakentaminen, maatalouden, vesiviljelyn, 
kalatalouden, liikenteen ja energiantuotannon jatk uva kasvu, maankäyttö sekä ilmaston paikallinen, 
alueellinen ja maailmanlaajuinen vaihtelu ja lämpeneminen aiheuttavat painetta maapallon 
luonnonvaroille ja kulttu uriympäristölle. EU:n ha asteena onkin varmistaa ja tkuva ja kestävä kasvu 
ja lieventää samalla haitallisia ympäristövaikutu ksia. EU:n laajuista yhte istyötä tarvitaan, koska 
maat, alueet ja kaupungit joutuvat kohtaam aan yhteisiä ympäristöongelmia ja koska 
ympäristötutkimuksen tutkimusalan laajuus, monim uotoisuus ja monimutkais uus edellyttävät tiettyä 
kriittistä massaa. Tällainen yhtei styö helpottaa myös yhteistä suunnitt elua, toisiinsa liitettyjen ja 
yhteentoimivien tietokantojen käyttöä sekä yhteist en indikaattoreiden, arviointimenetelmien ja 
yhdenmukaisten ja laajamittaisten havainnointi- ja ennustamisjärjestelmien kehittämistä. Lisäksi 
kansainvälinen yhteistyö on tarpee llista tietämyksen lisäämiseksi ja ympäristön paremman hoidon 
edistämiseksi maailmanlaajuisesti. 
L 400/174 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Tähän aihealueeseen kuuluvalla tutkimuksella1 edistetään myös EU:n ja sen jäsenvaltioiden 
kansainvälisten sitoumusten noudattamista. Tä llaisia sitoumuksia ovat muun muassa 
ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden Kansa kuntien puitesopimus, Kioton ja Montrealin 
pöytäkirjat, Kioton jälkeiset pöy täkirja-aloitteet, biologista m onimuotoisuutta koskeva YK:n 
yleissopimus, aavikoitumisen estämistä koskeva YK:n yleissopimus, pysyviä orgaanisia yhdisteitä 
koskeva Tukholman yleissopimus sekä vuonna  2002 pidetyssä kestävän kehityksen 
huippukokouksessa asetetut tavoitteet, myös EU:n vesialoite (sekä kestävän tuotannon ja 
kulutuksen edistäminen). Niin ikään tutkimuksella edistetään osallistumista hallitusten väliseen 
ilmastonmuutospaneeliin ja kaukokartoi tusta käsittelevään toimikuntaan ( Group on Earth 
Observation , GEO). Siinä otetaan myös huomioon  vuosituhannen ekosysteemiarviointi ( Millennium 
Ecosystem Assessment ). Lisäksi tuetaan tutkimustarpeita, jo ita aiheutuu voimassa ja valmisteilla 
olevista yhteisön säädöksistä ja toimista (kuten  Natura 2000 -ohjelmasta ja kemikaalialan Reach-
valvontajärjestelmästä), kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohj elman ja siihen liittyvien 
teemakohtaisten strategioiden (kut en meri- ja maaperästrategioiden ) ja muiden kehitteillä olevien 
strategioiden (kuten elohop eastrategian) toteuttamisest a sekä ympäristöteknologian 
toimintasuunnitelmasta ja ympäristöä ja terveyttä koskevasta toimintasuunnitelmasta. 
Tukemalla innovatiivisia ympärist öteknologioita voidaan edistää luonnonvarojen kestävää käyttöä, 
ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen  mukautumista sekä ekosysteemien ja 
kulttuuriympäristön suojelua. Tutkimuksella edistet ään myös teknologian kehitystä, joka parantaa 
eurooppalaisten yritysten ja erityisesti pk-yritysten mar kkina-asemaa muun muassa 
ympäristöteknologian alalla. Muun muassa ve sihuoltoa ja vedenpuhdistusta, kemianteollisuuden 
kestävää kehitystä, rakentamista sekä metsätalou tta käsittelevät eurooppal aiset teknologiayhteisöt 
ovat todenneet EU:n tason toimien tarpeen. Jälj empänä kuvattavilla toim illa tuetaankin niiden 
esittämien tutkimuslinjausten toteuttamista olennaisilta osin. 
                                                 
1 Biologisten luonnonvarojen tuotantoon ja kä yttöön liittyvää täydentävää tutkimusta 
käsitellään aihealueen "Elintarvikkeet, maatalous ja biote knologia" yhteydessä. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/175 
 Kansallisten ohjelmien koordinointia tehostet aan laajentamalla ja syventämällä nykyisiä 
ympäristötutkimuksen alan ERA-Net-verkkoja.1 
Erityistä huomiota k iinnitetään yhteisössä toteutetun tutkimuksen tulosten tehokkaampaan 
levittämiseen – muun muassa hyödyntämällä yhteisön ja jäsenvaltioiden täydentävien 
rahoitusmekanismien välistä synergiaa – se kä tulosten käyttö önoton vauhdittamiseen 
loppukäyttäjien ja erityisesti poliitt isten päätöksentekijöiden piirissä. 
Jäljempänä kuvattujen toimien yhteydessä kehitetään ta rvittaessa integroituja ratkaisuja, välineitä ja 
hallintastrategioita. Toimissa huolehd itaan monialaisten tutkimusaiheiden2 koordinoinnista. 
Toimissa otetaan huomioon politiikkojen ja  teknologioiden sosioekonomiset näkökohdat. 
                                                 
1 Tähän voisi sisältyä myös Itämeren tutkimukseen liittyvien ohjelmien yhteinen 
toteuttaminen ja uusien ERA- NET-verkkojen perustaminen. 
2 Ympäristöteknologian osalta on erityisen tä rkeää huolehtia koordinoinn ista kilpailukyvyn ja 
innovoinnin puiteohjelman kanssa. 
L 400/176 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Toimet 
• Ilmastonmuutos, ympäristön pilaantuminen ja riskit 
– Ympäristöön ja ilmastoon kohdistuvat paineet 
Ilmaston ja maapallon ja meren luonnonjärjestelmä n toimintaa, myös napaseuduilla, on tutkittava 
integroidusti, jotta voidaan havai nnoida ja analysoida näiden järj estelmien aiempaa kehitystä ja 
ennakoida niiden tulevia kehityssuuntia, hyödyntä mällä muun muassa havainnointia, kokeellista 
tutkimusta ja edistynyttä mallintamista ja o ttamalla huomioon myös ihmistoiminnasta johtuva 
ilmastovaikutus. Tämä mahdollistaa tehokkaiden sopeutumis- ja lieventämistoimenpiteiden 
kehittämisen ilmastonmuutosta ja sen vaikutuksia varten. Tutkimuksessa la aditaan ja validoidaan 
edistyneitä ilmastonmuutosmalleja, joissa tarkas tellaan erilaajuisia alueita koko maapallosta aina 
paikalliseen tasoon saakka. Näitä malleja käytetään muutosten, mahdollisten vaikutusten ja 
kriittisten kynnysten, kuten merten happamuusastee n, arvioinnissa. Toimissa tutkitaan ilmakehän 
koostumuksessa ja veden kierrossa tapahtuvi a muutoksia ja kehite tään riskilähtöisiä 
lähestymistapoja, joissa otet aan huomioon kuivuuden, myrskyjen ja tulvien esiintymisessä 
tapahtuneet muutokset. Toimiin kuuluu hiilidioksidi- ja kasvi huonekaasujen, myös aerosolien, 
taseiden määrittely ja tutk iminen. Tutkimuskohteina ovat myös ilman, veden ja maaperän 
luonnonmukaisen ja ihmistoiminna sta johtuvan pilaantumisen ym päristön laatuun ja ilmastoon 
aiheuttama paine sekä ilmakehän, stratosfäärin  otsonikerroksen, maa npinnan, jäätiköiden ja 
valtamerien välinen vuorovaikutus . Lisäksi tarkastellaan myös palautemekanismeja ja äkillisiä 
muutoksia (esim. merivirtauksissa) sekä biol ogiseen monimuotoisuutee n ja ekosysteemeihin 
kohdistuvia vaikutuksia, mukaan luettuina merenpinnan nousun vaikut ukset rannikkoalueisiin sekä 
vaikutukset herkkiin alue isiin kuten vuoristoihin. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/177 
 – Ympäristö ja terveys 
Jotta voidaan tukea ympäristöä ja terveyttä koskevaa toimintasuunnitelm aa ja ottaa huomioon 
uusiin ympäristöriskeihin liittyvät kansanterveysongelmat ja karakter isoida näihin riskeihin liittyviä 
sairauksia, tarvitaan monitieteistä tutkimusta, joss a tarkastellaan ympäristöön ja ilmastoon liittyvien 
riskitekijöiden ja ihmisen te rveyden välistä vuorovaikutusta . Tutkimuksessa keskitytään 
globaalimuutoksen (ilmastonmuutos, maankäyttö ja  globalisaatio) vaikutuksiin, eri altistumisteitä 
pitkin tapahtuvaan monialtistumiseen, pilaantu mislähteiden määrittämiseen sekä uusiin tai 
kehittymässä oleviin ympäristöstr essiä aiheuttaviin tekijöihin ja vektoreihin (esim. sisä- ja 
ulkoilmaympäristö, kaupunkiympäristöön liittyvät se ikat, ilman pilaantuminen, sähkömagneettiset 
kentät, melu ja altistuminen myrkyllisille aineil le, mukaan lukien vaarallisia aineita koskevan 
integroidun riskinarvioinnin ja menetelmien kehittäminen) ja niiden mahdollisiin 
terveysvaikutuksiin. Tutk imuksessa pyritään myös yhdistämään toimia, jotka koskevat ihmisten 
biomonitoroinnin tieteellisiä näkökohtia, menetelmiä  ja välineitä koordin oidun ja yhdenmukaisen 
lähestymistavan kehittämiseksi. Tutkimus kä sittää alttiisiin väestö ryhmiin keskittyvät 
eurooppalaiset kohorttitutkimukset, menetelmät ja vä lineet riskien parempaa karakterisointia ja 
arviointia varten sekä riskie n ja terveysvaikutusten verta ilun. Tutkimuksessa kehitetään 
biomarkkereita ja mallintamisvälineitä, joissa otet aan huomioon altistuminen us eille riskitekijöille, 
vaihtelut altistuvuudessa ja epävarmuustekijät. Lisäksi luodaan edistyneitä menetelmiä ja 
päätöksenteon tukivälineitä (indikaattoreita, tietokan toja, kustannushyöty- ja 
monikriteerianalyysejä, terveysv aikutusten arviointeja ja sairau staakka- ja kestävyysanalyysejä) 
riskinarviointia, mallien ja järjestelmien validointia ja yhteenliittämistä, riskien hallintaa ja riskeistä 
tiedottamista varten ja tueksi toimintapolitiikan kehittämiselle, arvioinnille ja seurannalle. 
L 400/178 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Luonnonuhkat 
Luonnonkatastrofien hallinta edellyttää moniriskiläh estymistapaa, jossa yhdi stetään riskikohtaiset 
tarpeet ja kattava suunnittelu. V aarojen, haavoittuvuuden ja riskien arviointia varten tarvitaan 
parempaa tietämystä, parempia menetelmiä ja integroidumpaa kokonaisuutta. Lisäksi on kehitettävä 
kartoitus-, ehkäisy-, havaitsemis- ja lieventä misstrategioita, joissa  otetaan huomioon myös 
taloudelliset ja sosiaalis et tekijät. Tutkimuksessa käsitellään katastrofeja, jotka liittyvät ilmastoon 
(esim. myrskyt, kuivuus, metsäpalot, maanvyörymät, lumivyöryt ja tulvat  sekä muut ääritilanteet) ja 
geologisiin uhkiin (esim. maanjäristykset, tu livuorenpurkaukset ja hyökyaallot), ja niiden 
vaikutuksia. Tutkimuksen avulla on määrä oppia tunt emaan ilmiöiden taustalla olevia prosesseja. 
Sillä voidaan myös parantaa havainto- ja ennuste menetelmiä determinististen ja probabilististen 
lähestymistapojen pohjalta. Sillä tuetaan myös en nakkovaroitus- ja tiedotusjärjestelmien ja nopean 
toiminnan järjestelmien kehittämistä tarkoituksena vähentää ihmisasutusten riskialttiutta. Myös 
suurten luonnonuhkien yhteiskunnallisia vaikutuk sia pyritään kvantifioimaan ekosysteemeille 
aiheutuvat vaikutuks et mukaan lukien. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/179 
 • Resurssien kestävä hallinta 
– Luonnonvarojen ja ihmisen aikaansaamien resurs sien ja biologisen monimuotoisuuden 
säilyttäminen ja kestävä hallinta 
Tutkimustoimilla pyritään parantamaan tietämyspohjaa ja kehittämään edistyneitä malleja ja 
välineitä, joita tarvitaan resurssien kestävässä hallinnassa ja kestävien kulutusmallien luomisessa. 
Tarkoituksena on mahdollistaa ekosysteemien toiminnan ja niiden ennalleen palautumisen ennustaminen sekä ekosysteemien (biologisen m onimuotoisuuden, veden ja maaperän ja merien 
luonnonvarojen kannalta) tärkei den rakenteellisten ja  toiminnallisten osie n vahingoittumisen tai 
ehtymisen lieventäminen. Ekosysteemien mallintamista koskevassa tutkimuksessa otetaan huomioon suojelu- ja säilyttämiskäytännöt. Toimilla  edistetään innovatiivis ia lähestymistapoja, 
joiden avulla ekosysteemipalveluista voidaan kehittää taloudellisia toimintoja. Integroituja 
lähestymistapoja kehitetään aavikoitumisen, maap erän huonontumisen ja er oosion ennaltaehkäisyyn 
ja torjuntaan (mukaan lukien veden järkevä käyttö) sekä biologisen monimuotoisuuden 
köyhtymisen pysäyttämiseen ja ihmistoiminnasta aihe utuvien kielteisten seurausten lievittämiseen. 
Tutkimuskohteina ovat myös metsien sekä maisema- ja kaupunkiympäristön, myös entisten 
teollisuusalueiden, kestävä käyttö ja hoito. Er ityistä huomiota kiinnitetään suunnitteluun ja 
kestävään jätehuoltoon.
 Tutkimuksessa hyödynnetään avoimia, hajautettuja ja yhteentoimivia 
tiedonhallinta- ja tietojärjes telmiä ja edistetään niiden kehitt ämistä. Lisäksi tuetaan luonnonvaroihin 
ja niiden käyttöön liittyviä arvioi nteja, ennusteita ja palveluita. 
L 400/180 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Meriympäristöjen hallinta 
Erityisiä tutkimustoimia tarvitaan, jotta vo idaan paremmin ymmärtää ihmisen toiminnan 
vaikutuksia meriympäristöön ja sen luonnonvaro ihin, mukaan luettuna aluemerien ja 
rannikkoalueiden pilaantuminen ja rehevöitymine n. Vesiympäristöissä, myös rannikko- ja 
aluemerien sekä syvänmeren ekosysteemeissä ja  merenpohjassa toteutetta villa tutkimustoimilla 
pyritään havainnoimaan ja seuraamaan tätä ympäri stöä ja ennakoimaan se n käyttäytymistä sekä 
lisäämään tietämystä merestä ja merten luonnonvar ojen kestävästä käytöstä. Ihmisen toiminnan 
vaikutuksia meriin arvioidaan soveltamalla in tegroitua lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon 
merten biologinen monimuotoisuus, ekosysteem iprosessit ja -palvelut, merivirtaukset ja 
merenpohjan geologia. Samoin kehitetään ratkaisuja ja välineitä valtamerten ja niiden resurssien 
kestävän käytön strategioiden tuek si. Tähän kuuluvat eri menetelmät, ti etojärjestelmät ja tietokannat 
sekä välineet politiikkojen ja instrumenttien arviointia varten. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/181 
 • Ympäristöteknologiat 
– Luonnon- ja kulttuuriympäristön havainnointiin, simulointiin, huonontumisen 
ehkäisemiseen ja lieventämiseen, sopeuttamiseen, korjaamiseen ja ennallistamiseen käytettävät ympäristöteknologiat 
Uusia tai parannettuja ympäristöteknologioita ta rvitaan ihmisen toiminnan ympäristövaikutusten 
vähentämiseksi, ympäristön suojelun ja luonnonvaroj en hallinnan tehostamise ksi sekä sellaisten 
uusien tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämiseksi, jotka ovat ympäristön kannalta 
suotuisampia kuin olemassa olevat vaihtoehdot. Tutkimus kohdistuu er ityisesti seuraaviin aiheisiin: 
teknologiat, jotka liittyvät ympäri störiskien ehkäisyyn tai pienentä miseen, uhkien ja katastrofien 
lieventämiseen, ilmastonmuutoksen lieventämiseen  ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen 
pysäyttämiseen; kestäviä tuotanto- ja kulutusmalle ja tukevat teknologiat; te knologiat, jotka liittyvät 
luonnonvarojen tehokkaampaan hallintaan  tai vettä, maaperää, ilmaa , meriä ja muita luonnonvaroja, 
mukaan lukien kaupunkiympäristö, pilaavien aine iden ja jätteiden tehokkaampaan käsittelyyn 
(mukaan lukien jätteiden kierräty s). Tässä yhteydessä huolehditaan alojen välisestä koordinoinnista 
muiden tähän liittyvien aihealueiden kanssa. 
– Kulttuuriperinnön, myös ihmisen asuinympäristö n, suojelu, säilyttäminen ja esiin tuominen 
Tutkimuksen kohteina ovat teknologiat kulttuur imaiseman – rakennettu ympäristö, kaupunkialueet 
ja maisemat – ympäristömyötäistä ja kestävää  hoitoa varten sekä kulttuuriperinnön suojelua, 
säilyttämistä ja restaurointia varten ympäristön pi laantumisen vaikutusten va ralta, mukaan lukien 
ympäristövaikutusten arviointi, riskinarvioinni n mallit ja välineet, edistyneet ja vahinkoa 
aiheuttamattomat tekniikat vaurioiden kartoitusta varten, uudet restaurointituotteet ja -menetelmät, 
lievittämis- ja mukauttamisstrategiat niin irta imen kuin kiinteänkin kul ttuuriperintöön kuuluvan 
omaisuuden kestävää hallintaa varten. 
L 400/182 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Teknologian arviointi, verifiointi ja testaus 
Tutkimuksessa keskitytään teknologioiden (myös pros essien, tuotteiden ja palvelujen) riskien ja 
suorituskyvyn arviointiin ja tähän liittyvien mene telmien, kuten elinkaarianalyysin, kehittämiseen. 
Lisäksi tutkimus kohdistuu erityisest i seuraaviin aiheisiin: ympärist öteknologioiden pitkän aikavälin 
mahdollisuudet, markkinapotentiaali ja sosioekonomiset näkökohdat; metsäperustaisen teollisuuden teknologia, vesihuoltoa ja vedenpuhdistusta käsi ttelevä teknologiayhteisö, kemianteollisuuden 
kestävää kehitystä käsittelevä teknologiayhteisö; kemikaalien risk inarviointi, jossa pääkohteena 
älykkäät testausstrategiat ja -menetelmä t eläinkokeiden minimoimiseksi, riskien 
kvantifiointitekniikat; se kä tutkimus, jolla tuetaan kolmans ien osapuolten arviointivälineitä 
täydentävän Euroopan ympäristötek nologioiden verifiointi-  ja testausjärjestelmän kehittämistä. 
• Maapallon kaukokartoitus- ja arvioi ntivälineet kestävää kehitystä varten 
– Maapallon ja valtamerien kaukoka rtoitusjärjestelmät ja ympäri stön ja kestävän kehityksen 
seurantamenetelmät 
Tutkimustoimissa keskitytään GEOSS-järjestelmän (Global Earth Observation System of Systems)  
kehittämiseen ja integrointiin GEO-aloitteen puitteissa
1, jota täydentää ympäristön ja turvallisuuden 
maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä GMES ( Global Monitoring for En vironment and Security ). 
GEOSS-järjestelmää on määrä käyttää ympärist öön ja kestävään kehitykseen liittyvissä 
kysymyksissä. Tutkimuksessa käsitellään ha vainnointijärjestelmien yhteentoimivuutta, 
tiedonhallintaa ja tietoje n jakamista sekä tietojen optimointia ympäristöilmiöiden ja niihin liittyvän 
ihmisen toiminnan ymmärtämistä, mallintamista ja ennustamista varten. Tarkastelun keskiössä ovat luonnonuhkat, ilmastonmuutos, sää, ekosysteemit, luonnonvarat, vesi, maankä yttö, ympäristö ja 
terveys sekä biologinen monimuotoisuus (riskiarviointiin, ennustemenetelmiin ja 
arviointivälineisiin l iittyvät näkökohdat mukaan luettuina). Tavoitteena on saavuttaa edistystä 
alueilla, joilla GEOSS tuottaa yhteiskunnallisia hyötyjä, ja edistää ympäristön ja turvallisuuden 
maailmanlaajuista seurantajärjestelmää (GMES). 
                                                
 
1 Mukaan luettuna GEO:n sihtee ristön taloudellinen tukeminen. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/183 
 – Kestävän kehityksen ennustusmenetelmät ja  arviointivälineet, jo issa otetaan huomioon 
havainnoinnin eri tasot 
Jotta voitaisiin arvioida määrällisesti ympäristö- ja tutkimuspolitiikan sekä markkinapohjaisten ja 
sääntelyyn perustuvien lähestymistapojen ja nykyist en tuotanto- ja kulutu ssuuntausten vaikutuksia 
kilpailukykyyn ja kestävään kehityks een, tarvitaan välineitä arvioin tia varten. Näihin välineisiin 
sisältyvät mallit, joissa otetaa n huomioon talouden, ympäristön ja yhteiskunnan väliset yhteydet, 
sekä niiden pohjalta laaditut hyödyl liset ja tehokkaat sopeutumis- ja  ennaltaehkäisystrategiat. Tähän 
monitieteiseen tutkimusalaan kuuluu kokonaisarviointi globaaleista ympäristömuutoksista ekosysteemien ja sosioekonomisten systeemie n välinen vuorovaikutus mukaan lukien. 
Tutkimuksella pyritään myös parantamaan nykyisiä indikaattoreita ja keh ittämään uusia kestävän 
kehityksen politiikan painopisteide n arvioimiseksi ja niiden välis ten yhteyksien analysoimiseksi. 
Tässä työssä otetaan huomioon EU:n nykyiset kestävän  kehityksen indikaatto rit. Toimiin sisältyvät 
myös teknologian, sosioekonomisten muutosvoimi en, ulkoisvaikutusten ja hallintotapojen 
analysointi, arviointi vaikutuksis ta kestävän kehityksen kannalta  ja tulevaa keh itystä ennakoivat 
tutkimukset. Tutkimustulosten soveltamisaloja ovat maankäyttöön ja merialueisiin liittyvät 
politiikat, kaupunkialueiden kehittäminen , biologi nen monimuotoisuus se kä ilmastonmuutokseen 
liittyvät taloudelliset, poliittiset ja sosiaaliset ristiriidat. 
L 400/184 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Kansainvälinen yhteistyö 
Ympäristöongelmilla on poikkeuksetta rajat ylittävä , alueellinen tai maailmanlaajuinen ulottuvuus, 
joten kansainvälisellä yhteistyöllä  on tärkeä asema tällä aiheal ueella. Kansainvälinen yhteistyö 
liittyy tietyiltä osin EU:n kansainvälisiin sit oumuksiin, kuten ilmastonmuutosta, biologista 
monimuotoisuutta, aavikoitumisen es tämistä, vesivarojen hoitamista sekä kemikaaleja ja jätteitä 
koskeviin yleissopimuksiin ja Johannesburgi n huippukokouksen kestävää kehitystä koskeviin 
päätöksiin sekä muihin alueellisiin ylei ssopimuksiin. Huomioon otetaan myös EU:n 
ympäristöstrategioista ja toimintasuunnitelmista kumpuavat olennaiset tutkimustoimet1. 
Kehitysmaiden ja voimakkaasti kasvavien talouksien kanssa luotavat tiede- ja 
teknologiakumppanuudet edistävät vuos ituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista useilla aloilla 
(esim. ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vaikutusten ehkäiseminen ja lieventäminen, 
luonnonvarojen häviämisen pysäyttäminen, vesi huollon ja vedenpuhdistuksen parantaminen, 
aavikoitumisen ehkäiseminen ja torjunta, kest ävä tuotanto ja kulutus sekä vastaaminen 
kaupungistumisen aiheuttamiin ympäri stöhaasteisiin), joilla  myös pk-yritykset voivat olla tärkeitä 
tekijöitä. Erityistä huomiota kiinnitetään maailman laajuisten ympäristökysymys ten ja alueellisten ja 
paikallisten kehitysongelmien väliseen suhteeseen. Tähän liittyvät kysymykset voivat koskea 
luonnonvaroja, biologista monimuotoisuutta, ekosyst eemejä, maankäyttöä, luonnollisia ja ihmisen 
toiminnasta aiheutuvia uhkia ja riskejä, ilmastonmuutosta, ympärist öteknologioita sekä ympäristöä 
ja terveyttä. Samoin kiinnitetään huomiota politiikan analysointivälineisiin. Yhteistyö 
teollisuusmaiden kanssa parantaa mahdollisuuksia hyödyntää koko maailman edistyneintä huippututkimusta. Kehitysmaiden tutkijat olisi ote ttava aktiivisesti mukaan erityisesti kestävän 
kehityksen näkökulmien tieteellisen tutkimuksen edistämiseksi. 
                                                
 
1 Esimerkkeinä voidaan mainita Killarneyn suos itukset biologista monimuotoisuutta koskevan 
tutkimuksen ensisijaisista aiheista vuoden 2010 tavoitteen saavuttamiseksi (vuonna 2004 
järjestetty Malahiden konferen ssi), ilmastonmuutosta ja ke hitysyhteistyötä koskeva EU:n 
toimintasuunnitelma (2004), aavikoitumi sen estämistä koskevan Yhdistyneiden 
Kansakuntien yleissopimuksen tiede- ja te knologiakomitean määrittelemät ensisijaiset 
toimet sekä kemikaalien ja torjunta-aineid en turvallista hallintaa koskevat EU:n ja 
maailmanlaajuiset strategiat. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/185 
 GEOSS-järjestelmän perustaminen kaukokartoitu sta varten edistää ka nsainvälistä yhteistyötä 
maapallon luonnonjärjestelmän ymmärtämiseen ja kestävään kehitykseen liittyvien kysymysten 
osalta. Se edistää myös koordi noitua tiedonkeruuta tieteellisiä ja poliittisia tarkoituksia varten. 
Julkisen ja yksityisen sektorin sidos ryhmät on tarkoitus ottaa tähän mukaan. 
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennako imattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin 
Tällä aihealueella esiin nousevia tarpeita koskevassa tutkimuksessa  voidaan käsitellä muun muassa 
ihmisen, ekosysteemien ja biosfäärin välistä vuorovaikutusta tai luonnonk atastrofeihin taikka 
ihmisen toiminnan tai teknologian aiheuttamiin  katastrofeihin liittyviä uusia riskejä. 
Ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin tarpeisiin  vastaaminen saattaa pit ää sisällään esimerkiksi 
arviointeja, joissa selvitetään  uusien politiikkojen vaikutuksia kestävään kehitykseen. Tällaiset 
uudet toimet voivat koskea muun muassa ympäristöä  ja meripolitiikkaan lii ttyviä standardeja ja 
sääntelyä. 
7. Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) 
Tavoite 
Tavoitteena on kehittää teknologian ja toiminnal listen edistysaskeleide n sekä eurooppalaisen 
liikennepolitiikan pohjalta integroituja, turval lisempia, "vihreämpiä" ja "älykkäämpiä" 
yleiseurooppalaisia liikennejärjestelmiä kaikkien  kansalaisten, yhteisku nnan ja ilmastopolitiikan 
hyödyksi ympäristöä ja luonnonvaroja säästäen sekä  turvata Euroopan teollisuuden saavuttama 
kilpailukyky maailmanmarkkinoill a ja kehittää sitä edelleen. 
L 400/186 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Lähestymistapa 
Euroopan liikennejärjestelmä on Euroopan taloudel lisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin olennainen 
tekijä. Se on keskeisessä asemassa, kun ihmisiä ja tavaroita kuljetetaan paik allisessa, alueellisessa, 
kansallisessa, eurooppalaisessa ja kansainvälisessä  ympäristössä. Tällä aihealueella käsitellään 
joitakin ajankohtaisia haasteita, jotka on yksilö ity liikennettä koskevassa valkoisessa kirjassa1 ja 
jotka liittyvät erityisesti siihen, kuinka voidaan pa rantaa liikennejärjestelmien suotuisaa vaikutusta 
yhteiskuntaan ja teollisuuden kilpailukykyyn laajent uneessa EU:ssa ja minimoida samalla liikenteen 
kielteiset vaikutukset ja seura ukset ympäristön, energian käytön, tu rvallisuuden ja kansanterveyden 
kannalta. 
Tutkimuksessa omaksutaan uusi kok onaisvaltainen lähestymistapa, jossa kytketään toisiinsa kaikki 
liikennemuodot ja käsitellään sekä tutkimuksen ja  tietämyksen kehittämisen sosioekonomista että 
sen teknologista ulottuvuutta. Lä hestymistapa kattaa sekä innovoi nnin että poliittisen kehyksen. 
Tällä alalla perustetut erilaiset teknologiayhtei söt (ACARE ilmailun ja lentoliikenteen alalla, 
ERRAC raideliikenteen alalla, ERTRAC tieliikent een alalla, WATERBORNE vesiliikenteen alalla 
sekä vetyä ja polttokennoja käsittel evä teknologiayhteisö) ovat  laatineet pitkän ai kavälin visioita ja 
strategisia tutkimuslinjauksia, jo tka tarjoavat hyödyllistä materiaalia tämän aihealueen määrittelyä 
varten ja täydentävät poliittis ten päätöksentekijöiden tarpei ta ja yhteiskunnan odotuksia. 
Strategisten tutkimuslinjausten tiettyjen osien pohjalta voidaan mahdollisesti perustaa yhteisiä 
teknologia-aloitteita. Val tioiden rajat ylittävää ko ordinointia liikennesektor in erityiskysymyksissä 
voidaan helpottaa ERA-NET-toim ien avulla, ja näitä toimia toteutetaan silloin kun se on 
tarkoituksenmukaista. 
                                                 
1 "Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika", KOM(2001) 370 lopull. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/187 
 Erityisesti pk-yritysten kannalta merkitykselli siä ovat muun muassa toimet, joilla pyritään 
varmistamaan luotettavat, teknol ogiavetoiset tarjontak etjut eri aloilla, tuetaan pk-yritysten 
osallistumista tutkimusaloitteisiin ja helpotet aan korkean teknologian pk-yritysten asemaa ja 
toiminnan käynnistämistä erityisesti edistyne iden liikenneteknologioiden ja liikenteen 
erityispalveluihin liittyvien toimien sekä satelliittinavigointijärjestelmien ja -sovellusten kehittämisen aloilla. 
Nykyisiä politiikan tarpeita sekä uusien poli tiikkojen, kuten meripolitiikan ja yhtenäisen 
eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen, kehittämistä, arviointia ja toteuttamista käsitellään sekä 
yksittäisissä toimissa että yhteisesti useissa eri toim issa. Toimissa laaditaan selvityksiä ja kehitetään 
malleja ja välineitä, joita voidaan käyttää strategiseen se urantaan ja ennustamiseen ja joissa kootaan 
yhteen liikenteen tärkeimpiin talous-, sosi aali-, turvallisuus- ja turvatoimi- sekä 
ympäristökysymyksiin liittyvää tietämystä. Moni alaisia tutkimusaiheita tukevissa toimissa 
keskitytään liikenteen erityiskysymyksiin, jo ita ovat muun muassa turvallisuusnäkökohdat 
liikennejärjestelmään elimellisesti liittyvänä edellyt yksenä, vaihtoehtoisten energialähteiden käyttö 
liikennesovelluksissa ja liikenteen ympäristövaikut usten seuranta, mukaan luettuna ilmastonmuutos, 
sekä taloudellista yhdentymistä parantavat toimenp iteet. Ympäristötutkimuksessa olisi käsiteltävä 
tapoja vähentää liikenteen haitallisia vaikutuksia ja  parantaa liikennejärjestelyjä ja siihen olisi 
sisällyttävä liikenteen tehokkuuden edistäminen. 
Tukea annetaan myös tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen liittyville toimille ja vaikutusten 
arvioinnille; näissä toimissa k iinnitetään erityistä huomiota käy ttäjien, myös vähäosaisen väestön, 
erityistarpeisiin ja politiikan asetta miin vaatimuksiin liikennealalla. 
L 400/188 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Toimet 
• Ilmailu ja lentoliikenne 
Toimilla edistetään yhteisön keskeisiä politiikko ja sekä ACARE-teknologiayhteisön strategisten 
tutkimuslinjausten toteuttamista. Määrälliset tavo itteet vastaavat näiden tutkimuslinjausten vuoteen 
2010 ulottuvaa aikajännettä. Tutk imuksen alaan kuuluvat kaikki  ilma-aluksiin, matkustajien 
kuljettamiseen ja ilmaliikenteeseen liitt yvät näkökohdat lentoliikennejärjestelmässä. 
– Lentoliikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen.  Tutkimuksessa pyritään 
kehittämään teknologioita ilmailun ympärist övaikutusten vähentämiseksi; tavoitteena on 
puolittaa hiilidioksidipäästöt, vä hentää typen oksidien päästöjä  80 prosentilla ja puolittaa 
melutaso. Tutkimuksessa keskitytään ympäristöä vähemmän kuormittavan moottoriteknologian kehittämis een, mukaan luettuna vaihtoeh toinen polttoaineteknologia, 
sekä kiinteä- ja pyöriväsiipisten ilma-alust en (mukaan lukien heli kopterit ja tiltrotor-
lentokoneet) tehokkuuden parantamiseen, uusiin älykkä isiin ja kevyisiin rakenteisiin ja 
aerodynaamisten ominaisuuksien parantamisee n. Muita käsiteltäviä aiheita ovat muun 
muassa ilma-alusten tehokkaampi toiminta lentoasemilla (ilma- ja maatoiminnot), ilmaliikenteen hallinta sekä valmistus- ja huoltoprosessit sekä kierrätysprosessit. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/189 
 – Ajankäytön tehokkuuden parantaminen.  Tavoitteena on parantaa merkittävästi 
lentoliikenteen kapasiteettia,  jotta se voidaan mukauttaa lentojen lukumäärän ennustettuun 
kolminkertaistumiseen. Tämä on määrä saavutta a parantamalla aikataulujen noudattamista 
kaikissa sääolosuhteissa ja lyhentämällä merkittävästi matkustamiseen liittyviin menettelyihin lentoasemilla käytettävää aika a, kuitenkin siten, että turvallisuus säilyy. 
Osana SESAR-aloitetta
1 tutkimuksessa kehitetään ja  toteutetaan innovatiivinen 
ilmaliikenteen hallintajärjes telmä, jossa yhdistyvät ilmassa, maassa ja avaruudessa 
sijaitsevat komponentit ja johon liittyy liikennevirt ojen säätely ja ilma-alusten itsenäisempi 
toiminta. Muita käsiteltäviä aiheita ovat ilma-alusten suunnitteluun liittyvät näkökohdat 
matkustajien ja rahdin käs ittelyn tehostamiseksi, lentoasemien tehokkaaseen käyttöön 
liittyvät uudet ratkaisut sekä lentoliikenteen liittäminen yleiseen liikennejärjestelmään. 
Ilmaliikenteen hallintajärj estelmien kehittämisen mahdollisimman tehokas koordinointi 
Euroopassa varmistetaan SESAR-aloitteella2. 
– Asiakkaiden tyytyväisyyden ja turvallisuuden takaaminen . Tavoitteena on saada aikaan 
ratkaiseva parannus matkustajien valinna nmahdollisuuksissa ja lentovaihtoehtojen 
joustavuudessa. Lisäksi onnettomuuksien m äärä pyritään vähentämään viidesosaan 
nykyisestä. Uudet teknologiat mahdollistavat ilma-alus-/moottoriyhdistelmien valikoiman 
laajentamisen siten, että käytössä on r unsaasti eri vaihtoehto ja laajarunkoisista 
lentokoneista pienempikokoisiin aluksiin pyöriv äsiipiset ilma-alukset mukaan lukien. Ne 
mahdollistavat myös automaation käytön lisäämisen järjestelmän kaikissa osissa, myös alusten ohjauksessa. Tutkimuksella pyritään myös parantamaan matkustusmukavuutta ja viihtyvyyttä, luomaan uusia palveluj a sekä kehittämään matkustamon 
logistiikkajärjestelmiä sekä aktiivisia ja pa ssiivisia turvallisuustoimenpiteitä, joissa 
kiinnitetään erityistä huomiota inhimillisiin tekijöihin. Lisäksi tutkimuksessa käsitellään 
lentoasemien ja lentoliikenteen toimintoje n mukauttamista erityyppisiin aluksiin sekä 
ympärivuorokautista toimintaa yhteisössä  hyväksyttyjen melutasojen rajoissa. 
                                                
 
1 SESAR (Single European Sky Ai r Trafic Management Research ) – yhtenäisen 
eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan uudistusohjelma. 
2 Ilmaliikenteen hallintaan liittyvien toim ien koordinointia varten on määrä perustaa 
yhteisyritys. 
L 400/190 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Kustannustehokkuuden parantaminen.  Tavoitteena on luoda kilpailuun perustuva 
tarjontaketju, jossa markkinoillet uontiaika voidaan puolittaa, se kä alentaa tuotekehitys- ja 
käyttökustannuksia, jotta kansal aisilla olisi käytössä kohtuuhi ntaisia liikennepalveluja. 
Tutkimuksessa keskitytään koko liik etoimintaprosessin parantamiseen 
konseptisuunnittelusta tuotekeh ittelyyn, valmistukseen ja kä ytön aikaisiin toimintoihin, 
mukaan luettuna tarjontaketj un integrointi. Tutkimus käsitt ää simulointimahdollisuuksien 
ja automaation kehittämisen, innovatiivisen ja  huoltovapaan, mukaan lukien korjaukset ja 
tarkastukset, ilma-aluksen toteuttamiseen tarvittavat teknologiat ja menetelmät sekä kevyet ja joustavat menettelyt ilma-alusten ja lentoasemien toimintaa ja ilmaliikenteen hallintaa varten. 
– Ilma-aluksen ja matkustajien suojelu. Tavoitt eena on estää kaikenlaiset vihamieliset teot, 
joilla ilma-alusta väärinkäyttäen pyritään aiheuttamaan vammoja, menetyksiä, vahinkoja 
tai haittaa matkustajille tai yleensäkin kansalaisille. Tutkimuksessa keskitytään 
lentoliikennejärjestelmän olennaisiin osatekijöihin, kuten matkustamon turvatoimiin ja ohjaamon suunnitteluun, automaattiseen ohjaukseen ja laskeutumiseen siinä tapauksessa, 
että ilma-alusta käytetään luvattomasti, su ojautumiseen ulkopuolisia hyökkäyksiä vastaan 
sekä ilmatilan hallinnan ja lentoaseman toiminnan turvallisuusnäkökohtiin. 
– Tien avaaminen tulevaisuuden lentoliikenteelle.  Tavoitteena on tutkia radikaalisti 
uudenlaisia ja nykyistä ympärist ötehokkaampia, vaivattomammin käytettävissä olevia ja 
innovatiivisempia teknologioita, jotka voivat helpottaa lentol iikenteessä tämän vuosisadan 
jälkipuoliskolla ja sen jälkeen tarvittavaa si irtymää. Tutkimuksessa käsiteltäviä näkökohtia 
ovat muun muassa uudet voimalaite- ja nosto voimaratkaisut, ilma-alusten sisätiloja 
koskevat uudet ideat, mukaan lukien suunnitt elu, uudet lentoasemaratkaisut, ilma-alusten 
uudet ohjaus- ja valvontamenetelmät, lentoliikennejärjestelmän toiminnan vaihtoehtoiset menetelmät ja lentoliikenteen liittäminen muihin liikennemuotoihin. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/191 
 • Kestävä pintaliikenne (raide-,  maantie- ja vesiliikenne) 
– Pintaliikenteen ekologise n kestävyyden parantaminen. Tavoitteena on kehittää 
teknologioita ja osaamista ympäristön (ilman  – kasvihuonekaasut mukaan lukien – veden 
ja maaperän) pilaantumisen vähentämiseksi ja muun muassa ilmastonmuutokseen, terveyteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja meluun liittyvien ympäristövaikutusten 
rajoittamiseksi. Tutkimuksella vähenn etään voimanlähteiden, esimerkiksi 
hybriditekniikkaan perustuvien ratkaisu jen, päästöjä ja parannetaan niiden 
energiatehokkuutta sekä edistetään vaihtoehto isten polttoaineiden käyttöä, mukaan lukien 
vety ja polttokennot keskipitkän ja pitkän aikavälin vaihtoehtoina siten, että otetaan 
huomioon kustannus- ja energiatehokkuuteen liittyvät näkökohdat. Toimet kattavat 
infrastruktuuri-, ajoneuvo-, alus- ja komponenttiteknologiat ja niissä käsitellään myös järjestelmän yleistä optimointia. Liikenteen  kehityssuuntiin liittyvässä tutkimuksessa 
käsitellään valmistusta, rakentamista, käyttöä, ylläpitoa, vianmääritystä, korjaamista, tarkastamista ja kats astusta, purkamista, loppukäsittel yä, kierrätystä, romuajoneuvoja 
koskevia strategioita sekä toimin taa merellä onnettomuustapauksissa. 
L 400/192 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Liikennemuotosiirtymän edistäminen ja li sääminen sekä liikennekäytävien ruuhkien 
vähentäminen1. Tavoitteena on kehittää ja demonstr oida henkilöiden ja tavaroiden 
saumattomia ovelta ovelle -kuljetuksia sekä teknologioita ja järjestelmiä, joilla voidaan 
taata tehokas intermodaalisuus, myös rautatie- ja vesiliikenteen k ilpailukykyä silmällä 
pitäen. Tähän sisältyvät toimet, joissa käsitell ään paikallisten, alueellisten, kansallisten ja 
eurooppalaisten liikenneverkkoj en, -järjestelmien ja -pal velujen yhteentoimivuutta ja 
toiminnan optimointia sekä niiden inte rmodaalista yhteenliittämistä yhdennetyn 
lähestymistavan puitteissa. Toimilla pyritään toteuttamaan Euroopan laajuisia strategioita, optimoimaan infrastruktuurin käyttö, mukaan lu ettuina terminaalit ja erikoistuneet verkot, 
parantamaan kuljetusten, liikenteen ja tiedon ha llintaa, kehittämään tavaralogistiikkaa ja 
edistämään intermodaalista matkustajaliikennettä sekä liikennemuotosiirtymää koskevia 
strategioita tarkoituksena edistää energiatehokkaiden kul kuvälineiden käyttöä. Lisäksi 
pyritään kehittämään älykkäitä jä rjestelmiä ja uusia ajoneuvo-  ja alusratkaisuja ja -
teknologioita, myös lastaus- ja purkutoi mintoja sekä käyttöliittymiä. Poliittista 
päätöksentekoa tukevaan tietämykseen sisä ltyvät infrastruktuurin hinnoittelua ja 
käyttömaksuja koskevat kysymykset sekä yhtei sön liikennepoliittisten toimien ja Euroopan 
laajuisia verkkoja koskevan politiikan ja si ihen liittyvien hankkeiden arviointi. 
                                                
 
1 Koska tavoitteena on palauttaa liikenne muotojakaumassa vuoden 1998 tilanne, yhtä 
liikennemuotoa koskevissa toimissa kesk itytään raide- ja vesiliikenteeseen. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/193 
 – Kaupunkiliikenteen kestävyyden takaaminen kaik ille kansalaisille, myös vähäosaisille. 
Tutkimuksessa keskitytään henkilöiden ja tava roiden liikkuvuuteen tu tkimalla "seuraavan 
sukupolven ajoneuvoa" ja sen käyttöönottoa. Tässä yhteydessä pyritään yhdistämään 
kaikki saastuttamattoman, energiatehokkaan, turvallisen ja älykkään tieliikennejärjestelmän osatekijät. Uusia liikenne- ja liikkuvuuskonsepteja sekä 
organisoinnin ja liikkuvuuden hallinnan innovati ivisia järjestelmiä ja korkealaatuista 
julkista liikennettä koskevalla tutkimuksel la pyritään varmistamaan, että kaikilla 
kansalaisilla on mahdollisuudet kä yttää liikennepalveluja ja että eri liikennemuodot ovat 
suuressa määrin liitettävissä yhteen. Niin ik ään kehitetään ja testataan saastuttamatonta 
kaupunkiliikennettä koskevia i nnovatiivisia strategioita
1. Erityistä huomiota kiinnitetään 
saastuttamattomiin liikennemuotoihin, kysynnän hallintaan, yksityisen liikenteen 
järkeistämiseen sekä tiedotus- ja viestintästrate gioihin, -palveluihin ja  -infrastruktuureihin. 
Politiikan kehittämistä ja toteuttamista t ukeviin välineisiin ja malleihin lukeutuvat 
liikenteen ja maankäytön suunnittelu, jossa  otetaan huomioon myös yhteys kasvuun ja 
työllisyyteen. 
                                                 
1 CIVITAS-aloitteesta saatujen kokemusten pohjalta. 
L 400/194 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Turvallisuuden ja turvatoimien parantaminen.  Tavoitteena on kehittää teknologioita ja 
älykkäitä järjestelmiä riskialttiiden henk ilöiden kuten kuljettajien, pyöräilijöiden, 
matkustajien, miehistön ja jalankulkijoiden suojelemiseksi. Tutkimuksessa kehitetään 
edistyneitä teknisiä järjestelmiä ja risk ianalyysimenetelmiä ajoneuvojen, alusten ja 
infrastruktuurien suunn ittelua ja toimintaa varten. Tu tkimuksessa painotetaan kokoavia 
lähestymistapoja, joissa yhdistetään inhi milliset tekijät, rakenteiden kestävyys, 
ennaltaehkäisevät, passiiviset ja aktiiviset tu rvallisuustekijät valvontajärjestelmät mukaan 
lukien sekä pelastustoimet ja kriisinhallinta. Turvallisuutta  käsitellään olennaisena osana 
liikenteen kokonaisjärjestelmää, joka kattaa in frastruktuurit, rahtiliikenteen (tavarat ja 
tavarankuljetussäiliöt), liikente en käyttäjät ja ha rjoittajat, ajoneuvot ja alukset sekä 
poliittiset ja lainsäädännölliset toimet, mukaan luettuina päätöksenteon tuki- ja 
validointivälineet. 
– Kilpailukyvyn parantaminen.  Tavoitteena on parantaa liik ennealan kilpailukykyä, 
varmistaa kestävät, tehokkaat ja kohtuuhintai set liikennepalvelut sekä luoda uutta 
osaamista ja uusia työmahdollisuuksia tutkimuksen ja kehittämisen avulla. Edistyneissä teollisuusprosesseissa käytettävien teknologi oiden kehittäminen käsittää suunnittelun, 
valmistuksen, kokoonpanon, rakentamisen ja ylläpi don, ja sen avulla pyritään alentamaan 
elinkaarikustannuksia ja lyhentämään tuotteid en kehitysaikaa. Tutkimuksessa painotetaan 
innovatiivisia ja parannettuja t uote- ja järjestelmäratkaisuja ja liikennepalveluja, joilla 
voidaan varmistaa parempi asiakastyytyväis yys. Lisäksi kehitetään tuotannon uusia 
organisointimalleja, mukaan luettuina tarjontaketjun hallinta ja jakelujärjestelmät. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/195 
 • Eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliitt inavigointijärjestelmän (Galileo ja EGNOS) 
tukeminen 
Eurooppalaiseen maailmanlaajuise en satelliittinavigoi ntijärjestelmään sisältyvät EGNOS- ja 
Galileo-järjestelmät, ja se tarjoaa käyttöön maailmanlaajuisen paikannus- ja ajanmääritysinfrastruktuurin
1. 
– Mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntämin en. Tavoitteena on edistää palvelujen 
laajempaa käyttöä (erilaisia  palvelutyyppejä ovat avoime t ja kaupalliset palvelut, 
ihmishengen turvaamiseen liittyvät palvelut ja et sintä- ja pelastuspalv elut sekä julkisesti 
säännellyt palvelut), kehittää liikenteen hallintasovelluksia tavaroiden ja vaarallisten 
materiaalien kuljetus mukaan lukien, hyödynt ää sivutuotteena syntyviä palveluja ja 
demonstroida satelliittinavigoi nnin hyötyjä ja tehokkuutta. 
– Välineiden ja asianmukaisen ympäristön luominen. Tavoitteena on varmistaa palvelujen 
turvallinen ja turvattu käyttö, pääasiassa keskeisiä sovelluksia koskevalla sertifioinnilla, sekä ennakoida ja varmistaa, että palv elut ovat riittäviä uusien politiikkojen ja 
lainsäädännön ja niiden täytän töönpanon kannalta. Lisäksi tavoitt eena on kehittää julkisesti 
säänneltyjä palveluja noudattaen  hyväksyttyjä saatavuutta ko skevia periaatteita, kehittää 
navigointisovelluksissa käytettäviä keskeisi ä digitaalisia topograf ia-, kartografia- ja 
maanmittaustietoja ja järjestelmiä sekä tarkas tella turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyviä 
tarpeita ja vaatimuksia. 
– Vastaanottimien mukauttaminen vaatimuksiin  ja perusteknologioiden parantaminen. 
Tavoitteita ovat vastaanotinten suorituskyvyn parantaminen, laitteiden virrankulutuksen 
alentaminen ja koon pienentäminen, sisätilo jen paikannuksen peiton kattavuus, kytkeminen 
radiotaajuudella toimiviin tunnistuslaitteis iin, ohjelmistopohjaisen vastaanotinteknologian 
hyödyntäminen, yhdistäminen muihin toimintoih in, kuten televiestintään, sekä maan 
pinnalla sijaitsevan keskeise n navigointi-infrastruktuur in teknologian tukeminen 
häiriönsiedon ja joustavuuden varmistamiseksi. 
                                                
 
1 Tutkimustoimia hallinnoi maailmanlaajuise n satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) 
Euroopan valvontaviranomainen. 
L 400/196 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Infrastruktuurin kehityksen tukeminen. Ta voitteena on valmistautua toisen sukupolven 
järjestelmää varten, mukautua käyttäjien muu ttuviin vaatimuksiin ja markkinaennusteisiin, 
hyödyntää infrastruktuurin kansainvälistymist ä maailmanlaajuisilla markkinoilla ja 
kehittää maailmanlaajuisia standardeja. 
Kansainvälinen yhteistyö  
Kansainvälinen yhteistyö on tärkeä osa tämän alan TTK-toimintaa, ja sitä pyritään edistämään osa-
alueilla, joilla siitä on etua teollisuudelle ja poliittisille päätöksentekijö ille. Toimien mahdollisia 
aihealueita ovat yleisesti ottaen  osa-alueet, jotka ovat markkinoi den kannalta kiinnostavia (esim. 
maailmankaupan kehitys ja verkkojen ja palvel ujen yhdistäminen mantereiden laajuisesti ja 
mantereiden välillä), osa-alueet, joilla on mahdollisuuks ia käyttää ja hankkia ti eteellistä tietoa ja 
teknologiaa, joka täyden tää nykyistä eurooppalaista osaamista ja hyödyttää kaikkia osapuolia, sekä 
osa-alueet, joilla Eurooppa voi vastata maailmanl aajuisin tarpeisiin (esim. ilmastonmuutos) tai 
edistää kansainvälisiä standardeja ja maailmanlaajui sia järjestelmiä (esim. soveltava logistiikka ja 
satelliittinavigointi-infrastruktuuri). 
Esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin  politiikkaan liittyviin tarpeisiin vastaaminen 
Esiin nouseviin tarpeisiin liittyvillä toimilla tuetaan tutkimusta, jolla vastataan tulevaisuuden 
liikennejärjestelmien kriittisiin muutoksiin ja h aasteisiin. Mahdollisia tutkimuskohteita ovat muun 
muassa uudet kuljetus- ja ajoneuvoratkaisut,  automaatio, liikkuvuus  ja organisaatio. 
Ennakoimattomat politiikkaan liittyvät tarpeet, jotka saattavat vaatia erityistä liikenteeseen liittyvää 
tutkimusta, voivat liittyä laajoi hin yhteiskunnallisiin kysymyks iin, kuten muutoksiin väestön 
ikärakenteessa, elämäntavoissa ja yhteiskunnan liikennejärjestelmiin kohdistamissa odotuksissa, 
sekä ilmeneviin riskeihin tai ongelmiin, jotka eri ttäin merkittäviä Euroopan  yhteiskunnan kannalta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/197 
 8. Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet 
Tavoite 
Tavoitteena on syvällinen yhteinen ymmärrys niistä  monimutkaisista ja toisiinsa kytkeytyvistä 
sosioekonomisista haasteis ta, joita Euroopalla on edessään ja jotka liittyvät m uun muassa kasvuun, 
työllisyyteen ja kilpailukykyyn, sosiaaliseen yht eenkuuluvuuteen, sosiaalisiin, kulttuurisiin ja 
koulutuksellisiin haasteisiin laaj entuneessa EU:ssa, kestävään ke hitykseen, ympäri stöön liittyviin 
haasteisiin, väestörakenteen muutokseen, siirto laisuuteen ja kotoutumiseen, elämänlaatuun ja 
maailmanlaajuiseen keskinäisr iippuvuuteen. Erityisesti on tarko itus vankistaa tietämysperustaa 
kyseisiä osa-alueita koskevan politiikan laadintaa varten. 
Lähestymistapa 
Tutkimuksen painopisteinä ovat merkittävimmät Eurooppaa ja koko maailmaa nyt ja 
tulevaisuudessa kohtaavat yhteiskunnalliset, taloud elliset ja kulttuuriset haasteet. Ehdotetut 
tutkimuslinjaukset muodostavat yhtenäisen tavan lähe styä näitä haasteita. Kehittämällä keskeisiä 
haasteita koskevaa sosioekonomista ja humanistista tietämysperustaa edesautetaan merkittävästi 
yhteisen näkemyksen syntymistä koko Euroopassa sekä laajempien kansainvälisten ongelmien 
ratkaisua. Tutkimuksen painopisteet tukevat polit iikan laatimista, toteutus ta, vaikuttavuutta ja 
arviointia, mukaan lukien sääntelytoimenpiteet , monilla yhteisön politiikan osa-alueilla niin 
Euroopan tasolla, kansallisesti, alueellisesti kui n paikallisestikin. Lisäksi tutkimukseen liittyy 
valtaosin myös vahva kansainvälinen näkökulma. 
L 400/198 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Sosioekonomisen ja sosiokulttuurisen tutkimuksen ja  kehityksen ennakoinni n lisäksi painotetaan 
humanistista tutkimusta, joka  avaa uusia näkökulmia ja tuke e merkittävästi koko aihealuetta 
esimerkiksi historialliste n, kulttuuristen ja filosofisten näkökoh tien tarkastelun kautta. Näihin voivat 
sisältyä muun muassa tärkeät kieltä, id entiteettiä ja arvoja koskevat kysymykset. 
Lisäksi työssä voidaan tukeutua myös sen kannalta olennaisiin kansallisiin tutkimusohjelmiin, jotka 
täydentävät jäljempänä lueteltuja tutkimustoim ia. Niin ikään hyödynnetään ERA-NET-järjestelmää 
sekä mahdollisesti EY:n perustamissopimuksen 169 ar tiklan nojalla toteutettavia toimia. Joissakin 
kysymyksissä voidaan myös käyttää apuna sosi aalisia kysymyksiä käsitteleviä foorumeja 
pohdittaessa tulevaisuuden tu tkimuslinjauksia. Näissä voivat olla mukana sekä tutkimusyhteisö että 
yhteiskunnan eri sidosryhmät. 
Tutkimuksen tueksi luodaan tutkimusinfrastruktuur eja, jotka tuottavat uutta tutkimustietoa muun 
muassa sekä laadullisten että määrällisten selv itysten avulla, tarjoavat olemassa olevaa tietoa 
kansainvälisten vertailututkimusten käyttöön sekä mahdollistavat lähdeaineistojen ja kehittyneiden 
tutkimusvälineiden sekä monien eri alojen  tutkimustulosten käyttöön saamisen. Osa 
infrastruktuuritoimista toteutetaan "Valmiudet"-erityisohjelman infrastruktuuriosion puitteissa, osa taas tässä selostettavan aihealueen hankkeilla. Tu tkimus edellyttää mahdollisuutta käyttää virallisia 
tilastoja. 
Aihealueella toteutetaan sekä ra jatuille kohderyhmille että suurelle yleisölle suunnattuja toimia 
tietämyksen ja tutkimustulosten levittämiseksi. Näihin sisältyvät työpajat ja konferenssit, joissa 
tutkijat voivat vaihtaa näkem yksiä päätöksentekijöiden ja muiden sidosryhmien kanssa, sekä 
tulosten levittäminen eri välineiden avulla. 
Sosioekonominen ja humanistinen tutkimus se kä tulevaisuuden ennakointi koordinoidaan 
"Yhteistyö"-ohjelman muiden toimien se kä muiden erityisohjelmien kanssa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/199 
 Toimet 
• Kasvu, työllisyys ja kilpa ilukyky osaamis yhteiskunnassa 
Tarkoituksena on kehittää ja koota yhteen tutk imusta, joka koskee kasvuun, työllisyyteen ja 
kilpailukykyyn liittyviä kysymyks iä. Tavoitteena on, että näitä kysymyksiä voidaan ymmärtää 
entistä paremmin ja kokonaisva ltaisemmin, kun jatkossa keh itetään osaamisyhteiskuntaa. 
Tutkimuksen on määrä olla hyödyksi politiikan ka nnalta ja tukea tavoitt eiden saavuttamista. 
Tutkimus kattaa seuraavat osatekijät: 
– tietämyksen muuttuva merkitys taloudessa, mukaan lukien eri tietämystyyppien merkitys, 
taidot ja osaaminen maailmanlaajuisesti, virallinen ja epävirallinen oppiminen ja 
elinikäinen oppiminen sekä ainee ttomat hyödykkeet ja investoinnit; 
– talouden rakenteet, rakennemuutos, mukaan l ukien aluenäkökohdat kuten alueellistuminen 
ja kansainvälistyminen, ja tuottavuuskysymykset, mukaan luettuina palvelusektorin rooli, 
rahoituksen rooli, demografiset tekijät, kys yntä sekä pitkän aikavä lin muutosprosessit; 
– institutionaaliset ja politiikkaan liitty vät kysymykset, kuten makrotalouspolitiikka, 
työmarkkinat, sosiaali- ja sosiaalihuoltoj ärjestelmät, kansalliset ja alueelliset 
institutionaaliset toimintaympäristöt se kä politiikan yhtenäisyys ja koordinointi. 
L 400/200 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Tutkimuskohteina ovat lisään tyvän globalisoitumisen, voima kkaasti kasvavien talouksien, 
toimintojen siirtämisten ja EU:n laajentumisen mukanaan tuomat uudet haasteet ja mahdollisuudet, 
sekä sosioekonominen vakaus, te knologian rooli ja kansainvälin en teknologian siirto, innovoinnin 
ja taloudellisen uudistumisen eri muodot, ulkoistam inen ja insourcing, nuor iso ja nuorisopolitiikka, 
taloudellinen ja sosiaalinen yrittäjyys sekä  Euroopan kulttuuriperi nnön ja luovan sektorin 
taloudelliset mahdollisuudet. Työllisyyttä koske viin kysymyksiin kuuluvat myös työttömyys ja 
vajaatyöllisyys. 
• Taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden yhdistäminen Euroopan tasolla 
Tarkoituksena on tukea yhteiskunn allisena päämääränä olevaa tal oudellisten, sosiaalisten ja 
ympäristötavoitteiden yhdistämistä ja luoda tätä  kautta vankempi pohja kestävälle kehitykselle. 
Tämän osa-alueen tutkimuksessa tarkaste llaan kahta toisiinsa nivoutuvaa kysymystä: 
– miten yhtäältä Euroopassa ja toisaalt a Euroopan ulkopuolella sovellettavissa 
sosioekonomisissa malleissa on onnistuttu yhdist ämään edellä mainitut tavoitteet ja millä 
edellytyksin tämä on saatu aikaan (esi merkiksi vuoropuhelun, työmarkkinayhteistyön, 
alakohtaisten muutosten ja in stitutionaalisten muutosten r ooli sekä instituutioiden kyky 
kohdata uusia haasteita); 
– alueiden välinen taloudellinen yhteenkuuluvuus ja  kaupunki- ja aluekehitys laajentuneessa 
EU:ssa sekä sosiaalinen yhteenkuuluvuus (j ohon liittyviä kysymyksiä ovat eriarvoisuus, 
sosiaalinen suojelu ja sosiaal ipalvelut, veropolitiikka, etni set suhteet ja muuttoliike, 
koulutus, sosiaalinen syrjäytymi nen ja terveys) ja sen suhde  sosiaalisiin ongelmiin, kuten 
köyhyyteen, asunto-ongelmiin, rikollis uuteen ja huumeiden käyttöön. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/201 
 – Näitä kysymyksiä tarkasteltae ssa kiinnitetään huomiota: 
– mahdollisiin taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristötavoitteiden välisiin 
"vaihtosuhteisiin" (trade-offs) tai synergioihin koko maailman tasolla, 
– ympäristön1, energian ja yhteiskunnan väliseen vuorovaikutukseen, 
– kestävyyteen pitkällä aikavälillä, 
– kehitysmaiden kannalta tärkeisiin kysymyksiin, 
– aluenäkökohtiin kuten kaupunkisuunnitteluun sekä kaupunkien, 
suurkaupunkialueiden ja muiden taajamien rool iin sekä niihin liitty viin hallinnollisiin 
kysymyksiin, 
– ja kulttuurisiin kysymyksiin sekä eurooppa laisten politiikkoje n ja lainsäädännön 
sosioekonomisiin vaikutuksiin. 
Tarkastelun kohteina ovat myös hyv invointivaltiot kehityksen voima varana sekä siirtolaisten ja 
heidän jälkeläistensä työllisyys ja asuminen. 
                                                 
1 Maailmanlaajuista ympäristönmuutosta käsitellään pääasiassa Ympäristöä koskevassa 
aihealueessa. 
L 400/202 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Keskeiset yhteiskunnallis et kehityssuuntaukset ja niiden seuraukset 
Tavoitteena on ymmärtää ja arvioida  niiden tiettyjen yhteiskunnan keskeisten kehityssuuntausten 
syitä ja seurauksia, joilla on merkittäviä vaikutuksia Eur oopan kansalaisten ja heidän 
elämänlaatunsa sekä politiikan kannalta. Tätä kautta pyritään tukemaan useita eri politiikan osa-alueita. Empiirisessä ja teoreettisessa tutkimuksessa tarkastellaan ensi vaiheessa kolmea merkittävää kehityssuuntausta: 
– väestömuutokset, mukaan luettuina väestön ik ääntyminen, hedelmällisyys ja siirtolaisuus; 
tarkastelun kohteina ovat  laajat yhteiskunnalliset ja taloude lliset seuraukset ja kysymykset, 
mukaan lukien aktiivisen ik ääntymisen yhteiskunnalliset ja  taloudelliset mahdollisuudet, 
eläkejärjestelmiin kohdistuvat vaikutukset, m uuttoliikkeen ja yhdentymisen haasteet ja 
vaikutukset kaupunkien kehitykseen; 
– muutokset elämäntavoissa, perheissä, työssä, kulutuksessa (mukaan lukien 
kuluttajansuojanäkökohdat), terveydessä ja eläm änlaadussa (jotka ka ikki ovat sidoksissa 
toisiinsa); tähän sisältyvät myös lapsia, nuor ia ja vammaisia koskevat kysymykset sekä 
työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen; 
– kulttuurinen vuorovaikutus kansainvälisyyden näkökulmasta; tähän sisältyviä kysymyksiä 
ovat eri yhteiskuntien perinteet, väestön monimuotoisuus, mukaan lukien etniset ryhmät, 
monikulttuuriset kysymykset, erilaiset identiteet it, kielet ja uskontoj en harjoittamismuodot 
ja tähän liittyvät mahdolliset kysymykset kut en syrjintä, rasismi, muukalaisviha ja 
suvaitsemattomuus. 
Tarkastelun kohteina ovat myös  sukupuoleen liittyvät kysymykset, eriarvoisuus sekä muuttuvat 
arvot. Lisäksi on määrä tutkia rikollisuudessa ja ri kollisuutta koskevissa kä sityksissä tapahtuneita 
muutoksia sekä yritysten yhtei skunnallisen vastuun muutoksia. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/203 
 • Eurooppa osana maailmaa 
Tavoitteena on ymmärtää maailman eri alueiden, myös  nousevien alueiden ja kehittyvien alueiden, 
vuorovaikutus- ja keskinäisriippuvuu ssuhteiden muutoksia ja niiden  vaikutuksia asianomaisten 
alueiden, erityisesti Euro opan, kannalta. Tähän liittyen halutaan saada lisätietämystä siitä, miten 
maailmanlaajuisesti vastataan nousemassa oleviin uhk iin ja riskeihin ja m itä vaikutuksia tällä on 
ihmisoikeuksiin, vapauksiin ja hyvinvointiin. Tutk imuksessa on kaksi toisiinsa sidoksissa olevaa 
päälinjaa:  
– kauppa-, rahoitus-, investointi- ja muuttoliik evirrat ja niiden va ikutukset; epätasainen 
kehitys, köyhyys ja kestävä kehi tys; taloudelliset ja  poliittiset suhteet ja maailmanlaajuinen 
hallinto, mukaan lukien kansainväliset in stituutiot; tässä yhteyde ssä tutkitaan myös 
kulttuurista vuorovaikutusta ja siihen liittyen tiedotusvälineitä ja uskontoja sekä selvästi 
eurooppalaisista poikkeavia lähestymistapoja; 
– konfliktit, niiden syyt ja niiden ratkaisu sekä rauhan edistämi nen; turvallisuuden ja 
epävakautta aiheuttavien tekijöide n, kuten köyhyyden, rikollisuuden, ympäristön 
huonontumisen, resurssien niukkuuden, epätasaise n kehityksen, taloudellisen epävakauden 
ja velkaantumisen välinen suhde; terrorismi, se n syyt ja seuraukset; turvallisuuteen liittyvät 
politiikat, turvattomuuteen liittyvät käsitykset se kä siviili- ja sotilaspuolen väliset suhteet. 
Molemmissa tutkimuslinjoissa tarkastellaan Eu roopan roolia maailmassa , multilateralismin ja 
kansainvälisen oikeuden kehitystä,  demokratian ja perusoikeuksien edistämistä ja erilaisia 
demokratia- ja perusoikeuskäsityksiä sekä sitä, miltä Eurooppa näyttää ul kopuolelta tarkasteltuna. 
L 400/204 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Kansalainen Euroopan unionissa 
Tutkimusaiheita tarkastellaan EU :n tulevan kehityksen  näkökulmasta, ja tavoitteena on ensinnäkin 
saada lisää tietämystä niistä eri te kijöistä, joita edellyte tään, jotta demokratia "tunnettaisiin omaksi", 
kansalaiset osallistuisivat aktiiv isesti ja hallinto ( governance) olisi tehokas ta ja demokraattista 
kaikilla tasoilla, mukaan lukien innovatiiviset hallintoprosessit kansalaisten osallistumisen sekä 
julkisten ja yksityisten toimijoiden välisen yht eistyön tehostamiseksi . Toiseksi päämääränä on 
lisätä Euroopan kulttuurien, uskontojen, instituutioid en, lainsäädännön, historia n, kielten ja arvojen 
eroavuuksien ja yhteneväisyyksien tunt emusta. Tutkimuskohteita ovat: 
– osallistuminen (mukaan lukien nuoriso-, vähemmistö- ja sukupuolinäkökohdat), edustus, 
vastuullisuus ja legitimiteett i; eurooppalainen julkisuus, me dia ja demokratia; hallinnon 
(governance) eri muodot EU:ssa, mukaan l ukien talouden ja oikeuden hallinto sekä 
julkisen ja yksityisen sektorin rooli, po litiikan prosessit ja mahdollisuudet kehittää 
politiikkoja; kansalaisyhteiskunnan rooli; kansalaisuus ja oikeudet; laajentumisen 
vaikutukset; sekä edellisiin  liittyvät väestön arvot; 
– Euroopan eroavuudet ja yhteneväisy ydet sekä niiden historiallinen alkuperä ja kehitys; 
instituutioiden erot (mukaan luettuina normit, käytänteet ja lainsäädäntö); kulttuuriperintö; 
erilaiset Euroopan yhdentymistä ja laajentumi sta koskevat visiot ja näkökulmat, mukaan 
luettuina kansalaisten näkemykset; identi teetit, myös eurooppala inen identiteetti; 
suhtautumistavat monikulttuurisuuteen ja kulttuurien rinnakkaineloon; kielen, taiteiden ja uskontojen rooli; asenteet ja arvot. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/205 
 • Sosioekonomiset ja tieteelliset indikaattorit 
Tavoitteena on syventää tietämystä indikaattorien kä ytöstä politiikan laadi nnassa ja toteutuksessa 
sekä esittää indikaattorien parantamista ja n iiden käytön menetelmiä kos kevia ehdotuksia, jotta 
voitaisiin tehostaa indikaatto rien käyttöä politiikan apuvä lineinä. Tutkimuskohteita ovat: 
– indikaattorien käyttö politiikan tavoitteiden as ettamisessa sekä politiikan kehittämisessä ja 
toteutuksessa eri aloilla makrotasolta mi krotasolle; nykyisin kä ytettävissä olevien 
indikaattorien ja niiden käytön tarkoituksen mukaisuus; tekniikat niiden analysoimiseksi 
sekä uusia indikaattoreita ja indi kaattoriryhmiä koskevat ehdotukset; 
– indikaattorien ja niiden käyttömenetelmien a vulla aikaan saatavat parannukset näyttöön 
perustuvassa politiikassa; monitavoitteista polit iikkaa, politiikan koordi nointia ja sääntelyä 
tukevat indikaattorit; vira lliset tilastot tällaiste n indikaattorien tukena; 
– indikaattorien ja niihin liittyvien menetelmien käyttö tutkimusohjelmien ja niiden 
vaikutusten arvioinnissa. 
L 400/206 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Kehityksen ennakointi 
Tavoitteena on tarjota kansallisille , alueellisille ja Euroopan yhtei sön päätöksentekijöille sekä 
muille ennakoivaa tietoa, jonka avulla nämä voivat hyvissä ajoin yksilöidä pitkän aikavälin 
haasteita ja yhteisen edun kannalt a tärkeitä osa-alueita ja jota he voivat käyttää apuna politiikan 
laadinnassa. Toimintatyyppejä on neljä: 
– laaja-alainen sosioekonomisen kehityksen ennakointi, joka kohdennetaan muutamiin 
yhteisön kannalta keskeisiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin; tarkasteltavia kysymyksiä ovat muun muassa väestön ikään tymisen tuleva kehitys ja vaikutukset, muuttoliike, 
tietämyksen tuottamisen ja levittämisen m aailmanlaajuistuminen, rikollisuuden muutokset 
ja merkittävät riskit; 
– kohdennetumpi aihealuekohtainen tarkastelu, jo ssa ennakoidaan esiin nousevien uusien 
tutkimusalueiden tai useita vanhastaan  olemassa olevia alueita yhdistävien 
tutkimusalueiden kehitystä sekä tieteenalojen tulevaisuutta; 
– Euroopan ja muun maailman tutkimusjärjeste lmien ja -politiikkoj en kehityksen ja 
avaintoimijoiden tulevaisuuden ennakointi; 
– kansallisten ja/tai alueellist en ennakointitoimien välinen vastavuoroinen oppiminen ja 
yhteistyö; yhteistyö EU:n, kolmansien maiden ja kansainvälisten ennakointitoimien välillä. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/207 
 Kansainvälinen yhteistyö 
Koska tutkimus on luonteeltaan vahvasti kansainvälis tä, aihealueen kaikill a osa-alueilla tehdään 
kansainvälistä yhteistyötä. Kansainv älisiä yhteistyötoimia toteutetaan valikoitujen aiheiden tiimoilta 
monen- ja kahdenvälisesti. Toimet määritetään  sekä kumppanimaiden että Euroopan tarpeiden 
perusteella. 
Esiin nouseviin tarpeisiin ja ennakoimattomiin  politiikkaan liittyviin tarpeisiin vastaaminen 
Yllättäviä tarpeita koskevan tutkimuksen pui tteissa tutkijoilla on mahdollisuus määrittää ja 
tarkastella sellaisia tutkimusaiheita, joita ei mainita edellä. Pyrkimyksenä on saada aikaan innovatiivista pohdintaa sellaisist a Eurooppaa kohtaavista haasteista , joita ei ole tähän mennessä 
käsitelty laajasti, tai yhdistellä muutoin innovatiiv isesti relevantteja kysymyksiä, näkökulmia ja 
tieteenaloja. Lisäksi voidaan tehdä tutkimusta, jolla reagoidaan ennakoimattomiin politiikkaan 
liittyviin tarpeisiin. Tällainen tutkimus toteutetaa n tiiviissä yhteistyössä politiikan laadintaan ja 
toteutukseen osallistuvien kanssa. 
9. Avaruus 
Tavoite 
Avaruustutkimuksessa tuetaan Euroopan avaruus ohjelmaa ja keskitytään GMES:n kaltaisiin 
sovelluksiin, jotka ovat hyödyllisiä sekä kansalaisten että Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn kannalta. Tutkimus toimien on määrä tukea Euroopan avaruuspolitiikan kehittämistä 
sekä täydentää jäsenvaltioiden ja muiden keskei sten toimijoiden, kuten Euroopan avaruusjärjestön 
(ESA), toimia. 
L 400/208 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Lähestymistapa  
Yhteisö edistää tällä osa-alueella yhteisten tavoi tteiden määrittelyä käyttäjien vaatimusten ja 
politiikan tavoitteiden p ohjalta. Lisäksi se edistää toimie n koordinointia, päällekkäisyyksien 
välttämistä, yhteentoimivuuden helpottamist a ja kustannustehokkuuden parantamista. Samoin 
tarkoituksena on edistää standardien määrittämistä. Euroopan avaruuspolitiikka1 palvelee 
viranomaisten ja päätöksentek ijöiden tavoitteita ja parantaa lisäksi Euroopan teollisuuden 
kilpailukykyä. Avaruuspolitiikka toteutetaan Eu roopan avaruusohjelman avulla. Seitsemännellä 
puiteohjelmalla tuetaan tai täydennetään TTK-toimi a, joita muut julkisen ja yksityisen sektorin 
toimijat toteuttavat Euroopassa. 
Tämän aihealueen toimet tukevat yhteisön pol itiikan tavoitteita esimerkiksi maatalouden, 
metsätalouden, kalastuksen, ympäristön, televiestinnän, turvallisuuden, kehitysavun, 
terveydenhuollon, humanitaarisen avun, liikenteen, tie teen ja koulutuksen aloilla. Lisäksi niillä 
pyritään varmistamaan Euroopan mukanaolo alueel lisessa ja kansainväl isessä yhteistyössä. 
Avaruusalan tarjoamien välineiden on myös määrä olla joillakin edellä ma inituilla aloilla apuna 
lainsäädännön täytän töönpanon valvonnassa. 
Korostaen erityisesti Euroopan ol emassa olevien valmiuksien kä yttöä avaruus-painopistealueen 
toiminnan pääasiallisia tavoitteita ovat: avaruusre surssien hyödyntäminen eri sovellusten, erityisesti 
ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuise n seurantajärjestelmän (GMES), toteutuksessa 
(GMES on yhdessä Galileo-järjestelmän kanssa Euroopan avaruuspolitiikan merkittävin osa-alue) 
ja avaruuden tutkimustoimien toteutuksessa sekä sellaisten teknol ogioiden kehityksen 
vauhdittaminen, jotka tukevat Euro opan unionin strategista roolia. 
                                                 
1 "Euroopan avaruuspolitiikka – al ustavia näkökohtia" – KOM(2005) 208. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/209 
 Avaruusresurssien soveltamiseen täht äävien toimien on tarkoitus täydentää 
"Yhteistyö"-erityisohjelman muilla aihealueilla toteutettavia toimia (erityisesti "Ympäristö"-
aihealueen toimia, jotka liittyvät maapallon ka ukokartoitukseen ja GEOSS-järjestelmään, sekä 
"Tieto- ja viestintäteknologia" -aihealueen toimia ). Lisäksi pyritään s aamaan aikaan synergiaa 
muiden erityisohjelmien avaruustutkimukseen liittyvi en aihealueiden kanssa. Täydentäviä toimia on 
tarkoitus toteuttaa myös erilli sessä kilpailukykyä ja innovointia koskevassa puiteohjelmassa sekä 
koulutusta koskevassa ohjelmassa. 
Aihealueella toteutettava t tutkimus- ja teknologia nsiirtotoimet voivat olla  erityisen kiinnostavia 
sellaisten pk-yritysten kannalta, jotka kehittävät innovatiivista teknologiaa ja kaipaavat tietoa 
avaruusteknologian tarjoamista uusista mahdollisuuks ista ("spin-in") tai jotka kehittävät oman 
avaruusteknologiansa pohjalta sovelluksia muille markkinoille ("spin-off"). 
Avaruustoimien joidenkin osa-alueiden hallinnointi voidaan antaa hoidettavaksi olemassa oleville 
ulkopuolisille tahoille kuten ESA:lle1 ja muille elimille ja virastoille Euroopan tai kansallisella 
tasolla. GMES:n osalta tutkimustoimet voidaan  toteuttaa yhteisen teknol ogia-aloitteen puitteissa 
(ks. liite III). 
                                                 
1 Euroopan yhteisön ja Euroopan avaruusjärjes tön välisessä puitesopimuksessa (EUVL L 261, 
6.8.2004, s. 64) määritetyin ehdoin. 
L 400/210 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Toimet 
• Avaruussovellukset eurooppalais en yhteiskunnan palveluksessa 
– Ympäristön ja turvallisuude n maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä (GMES) 
Tavoitteena on kehittää tarkoitukseen sopi via satelliittipohjai sia seuranta- ja 
ennakkovaroitusjärjestelmiä myös kansalaisten tu rvallisuutta silmällä pi täen, jotka toimivat 
ainutlaatuisina ja maailmanlaajuisesti käytettävissä  olevina tietolähteinä. Lisäksi pyritään tukemaan 
ja vauhdittamaan niiden operatiivisen käytön keh itystä. Toimilla tuetaan niin ikään sellaisten 
operatiivisten GMES-palvelujen kehittämistä, joid en avulla päätöksenteki jät pystyvät paremmin 
ennakoimaan ympäristön ja turv allisuuden hallintaan ja  luonnonkatastrofien käsittelyyn liittyviä 
kriisitilanteita ja ongelmia tai lieventämään niid en seurauksia, alkaen muita nopeammin käyttöön 
otettavista palveluista, joita ovat valmiudet va stata hätätilanteisiin (Emergency Response), 
maakartoitus (Land Monitoring) ja meripalvelut  (Marine Services). Tutkimustoimissa tulisi 
pääasiassa pyrkiä siihen, että avaruuteen sijoit etuista lähteistä saatu GMES-informaatio voidaan 
käyttää maksimaalisesti hyväksi ja yhdistää muis ta seurantajärjestelmis tä saatuun informaatioon 
monimutkaisissa tuotteissa, jotka integroivat ja hallinno ivat informaatiota tehokkaasti ja tarjoavat 
loppukäyttäjille tietoa ja räätäl öityjä palveluja. GMES-palvelu jen kehittämiseen sisällytetään 
tarvittaessa muita satelliittitekno logioita (esimerkiksi viestint ä- ja navigointiteknologia). 
Tutkimuksen avulla olisi myös parannettava seur antamenetelmiä ja seurannassa käytettävien 
välineiden teknologiaa. Lisäksi olis i tarpeen vaatiessa kehitettävä uusia avaruuteen sijoitettavia 
järjestelmiä tai parannettava olemassa olevien yht eentoimivuutta ja mahdollistettava niiden käyttö 
operatiivisissa tai operatiivista vaihetta ede ltävissä palveluissa, jotka vastaavat tiettyihin 
erityistarpeisiin. Tutkimuksella ol isi tuettava kestävien avaruuteen sijoitettavien ja paikalla 
toteutettavien (mukaan lukien maalla ja ilmassa sijaitsevien) järjestelmien kehittämistä erityisesti 
seuraaviin tarkoituksiin: maaperän  tarkkailu, valtamerten tarkkailu  ja kriisinhallinta, joissa 
käytetään usein tapahtuvaa ja  korkean resoluutio n omaavaa kuvausta erittäin tärkeiden 
vyöhykkeiden osalta, mukaan lukien herkät, kaupunki- ja nopeasti kehittyvät alueet, riskinehkäisy 
ja riskinhallinta sekä kaikenlais et hätätilanteet korostaen järjestelmien lähentymistä muihin kuin 
avaruusjärjestelmiin. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/211 
 • Ympäristön osalta on tarpeen hankkia riippumat onta tietämystä uusiutuvien luonnonvarojen 
(kuten kasvillisuuden ja metsien) kestävän käyt ön tilanteesta ja kehityksestä, kosteikoista, 
aavikoitumisesta, maapeitteestä, mukaan l ukien lumi ja jää, ja maankäytöstä, 
elintarvikehuollosta, maatalousympäristöstä ja kalastuksesta, hiilinieluista ja hiilivaroista, 
ilmakehän prosesseista ja kemiasta sekä meri en olosuhteista. Tässä yhteydessä otetaan huomioon 
kuudes ympäristöä koskeva yhteisön toimintaohj elma, joka koskee ilmastonmuutoksen sekä 
ilman, maaperän ja veden laadun seuran taan liittyvää ympäristöpolitiikkaa. 
• Turvallisuuden alalla on tarpeen parantaa hä täaputoimien ja kriisinhallinnan yhteydessä 
tarvittavan tiedon hankintaa, saatavuu tta ja vaihtoa. Tukea annetaan  toimiin, joiden tarkoituksena 
on luonnonuhkien ja teknologisten uhkien ehkäisy /lieventäminen, seuranta, riskien hallinta ja 
arviointi. Samoin annetaan tukea human itaariseen apuun luonnonkatastrofien (kuten 
metsäpalojen, tulvien ja maanjäristysten) ja humanitaaristen kriisien (pakolaiskriisien, maan 
sisäisen pakolaisuuden ym.) yhteydessä teht ävää todellisten tarpeiden analysointia ja 
valmiussuunnittelua varten. Lisäksi harkitaan  tuen antamista yht eisön politiikkojen 
täytäntöönpanolle vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen perustamisen osalta ja 
rajavalvonnan alalla.  
L 400/212 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Turvallisuuteen liittyvät näkökohdat (jotka täydentävät turvallis uustutkimusta ja 
GMES-toimia) 
EY:n asettaman avaruus- ja turvallisuusalan asiantuntij alautakunnan (SPASEC) raportissa1 todetaan 
avaruuspalvelujen olevan niin keskeisessä asemassa eurooppalaisen yhteiskunnan hyvinvoinnin 
kannalta, että avaruussektorin kri ittisen infrastruktuurin suojelemin en on ensisijaisen tärkeää. Tämä 
voi edellyttää palveluja ja valmi uksia avaruuteen sijoitettujen laitte iden valvontaa sekä maan päällä 
sijaitsevan infrastruktuurin suojaamista varte n. Avaruusvalvontajärjestelmä voisi esimerkiksi 
tuottaa tietoa satelliittien tärkeimmistä omin aisuuksista (kuten kiertorataparametreista ja 
aktiivisuustilasta) ja potentiaalis en uhan muodostavan avaruusromun tärkeimmistä ominaispiirteistä 
(kuten sen radasta ja fyysisistä pa rametreista). Lisäksi se voisi ant aa olennaista tietoa avaruussäästä 
sekä lähelle maapalloa tulevista kappaleista (Near Earth Objects). Tällä osa-alueella voidaan tehdä 
myös toteutettavuustutkimuksia. Niin ikään rahoitusta voivat saada demonstrointihankkeet. 
– Satelliittiviestinnän sovellukset 
Tarkoituksena on tukea innovatiivisia  satelliittiviestintäsove lluksia ja -palveluja, jotka on integroitu 
saumattomasti maailmanlaajuisiin sähköisiin viestin täverkkoihin ja tarko itettu kansalaisten ja 
yritysten käyttöön eri sovellusalo illa. Mahdollisia sovellusaloja ova t väestönsuojelu, turvallisuus, 
sähköinen hallinto, etälääketiede, etäkoulutus, etsintä- ja pelastus palvelu, matkailu- ja vapaa-ajan 
toiminnot, liikenne, mukaan lukien kaluston seur anta ja henkilökohtainen navigointi, maatalous, 
metsätalous ja meteorologia. Tutkimus pai nottuu uusien sovellusten kehittämiseen sekä 
demonstrointihankkeiden ja esioperatiivisten järjes telmien toteuttamiseen sellaisissa tapauksissa, 
joissa edellä mainittujen alojen tarpeisiin voidaan  vastata tehokkaasti satelliittiviestinnän avulla 
GMES:n loppukäyttäjille tarjotta vien palvelujen muodossa.  
                                                 
1 Report of the Panel of Experts on Space and Security (maaliskuu 2005). 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/213 
 • Avaruuden tutkimus 
– Tavoitteena on antaa tutkimus- ja kehityst ukea ja maksimoida tieteellinen lisäarvo 
luomalla synergioita ESA:n tai muiden e linten ja virastojen aloitteiden kanssa 
Euroopan tai kansallisella ta solla avaruustutkimuksen ala lla, mukaan lukien tähän 
liittyvä teknologian siirto, sekä helpottaa tiedeyhteisön mahdollisuuksia päästä hyödyntämään Euroopan avaruusohjelmassa toteutettujen tutkimuslentojen 
yhteydessä saatuja tutkimustul oksia ja tietoja. Tutkimus toimet toteutetaan ennen 
kaikkea tukitoimien, toteutet tavuustutkimusten ja operatiiv ista vaihetta edeltävien 
hankkeiden muodossa. Lisäulottuvuuksia , jotka on otettava huomioon, ovat 
luontaiset mahdollisuudet kansainväliseen yht eistyöhön sekä – tärkeinä osatekijöinä 
– alaa koskevan tietoisuuden ylläpitämine n ja tutkimustulosten levittäminen. 
– Kyseeseen tulevat myös tukitoimet ja toteutettavuustutkimukset, joiden avulla 
voidaan paremmin koordinoida pyrkimyks iä kehittää avaruuteen sijoitettavia 
teleskooppeja ja detektoreita sekä avaruus tieteiden alalla tehtävää data-analyysiä. 
Tässä yhteydessä toteutettava t toimet täydentävät asi aankuuluvia kansallisia ja 
kansainvälisiä (erityisesti ESA:n) ohjel mia, ja niillä pyritään tarkastelemaan 
kansainvälisiä yhteistyömahdollisuuksia. 
• Avaruusalan perustaa lujittava TTK 
– Avaruusteknologia 
Yleisenä tavoitteena on tukea koko Euroopan avaruusteknologiasek torin kilpailukyvyn, 
kustannustehokkuuden ja riippumattoman hyödyntämiskyvyn kohentamista. 
L 400/214 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Tavoite voitaisiin erityisesti saavuttaa avaruustutkimuksella ja kehittämisellä pitkän 
aikavälin tarpeita varten, mukaan lukien  avaruuskuljetusteknologia, esimerkiksi 
arvioimalla pitkän aikavälin tarpeita, edistämällä järjestelmätutkimuksia, joissa otetaan huomioon loppukäyttäjien vaatimukset se kä tukemalla seuraavan sukupolven 
avaruuskuljetus- ja työntövoimajärjes telmiin liittyvää perustutkimusta. 
– Avaruustieteet 
Tavoitteena on kehittää edistyne itä teknologioita avaruustietei den käyttöön. Avaruustieteet 
syventävät ymmärrystämme maailmankaikke uden rakenteesta, lisäävät tietämystämme 
Maa-planeetasta ja aurinkokunnasta ja ta rjoavat uudenlaisen lähestymistavan 
biolääketieteeseen sekä bio- ja fysikaalis iin tieteisiin. Sen lisäksi ne ovat erittäin 
hedelmällinen kasvualusta uudelle teknologia lle, jolla on myös lukuisia yhteiskuntaa 
laajemmin hyödyttäviä sovelluksia. Seitsem ännen puiteohjelman olisi täydennettävä 
meneillään olevia tieteellisiä oh jelmia siltä osin kuin niissä on aukkoja sekä tuettava muun 
muassa kansainvälisellä avaruus asemalla (ISS) toteutettavia tutkimustoimia. Tarkoituksena 
on myös tukea toimia, joilla parannetaan muun muassa aiemmilta tutkimuslennoilta 
saatujen tieteellisten tietojen käyttömahdollisuuksia. 
Kansainvälinen yhteistyö  
Avaruuden tutkimus ja hyödyntäminen ovat luonta isesti maailmanlaajuisia hankkeita. Tehokas 
kansainvälinen avaruusyhteistyö auttaa vahvistam aan unionin kansainvälist ä poliittista asemaa, 
parantamaan sen taloudellista  kilpailukykyä sekä vankistamaan sen mainetta tieteen 
huippuosaajana. Avaruustutkimuksen alalla teht ävä yhteistyö tukee myös yhteisön ulkoisen 
politiikan tavoitteita (esim. tuki kehitysmaille ja naapurimaille). 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/215 
 Tässä yhteydessä keskitytään kehittämään kansainvälisen av aruusyhteistyön kokonaisstrategiaa 
sekä tehokasta koordinointimekanismia kaikkien asiaankuuluvien euroo ppalaisten toimijoiden 
kanssa. 
Avaruustutkimukselle on annettava keskeinen sija  kansainvälisten toimien kehittämisessä ja 
erityisesti yhteistyössä suur ten ja nousevien av aruusvaltojen, kuten Venäjän, Yhdysvaltojen, 
Kiinan, Intian, Kanadan, Japanin, Ukrainan sekä muid en avaruustoimia toteuttavien maiden kanssa. 
Tarkoituksena on edistää avaruusresursseja hyödyntävie n ratkaisujen käyttöä ke stävän kehityksen ja 
luonnonkatastrofeihin ja humanitaaris iin kriiseihin liittyvien riskien ehkäisemisen tukena erityisesti 
Afrikassa. Tämä on sopusoinnussa sen kan ssa, että GMES:n yhteydessä sovelletaan 
maailmanlaajuista toimintamallia ympäristön1 ja turvallisuuden seurannassa. 
Toteutuksessa käytetään erityisi ä yhteistyötoimia, jotka toteutetaan kahden- tai monenvälisten 
hankkeiden, kansainvälisten ja maailmanlaajuisten aloitteiden sekä voimakk aasti kasvavan talouden 
maiden ja kehitysmaiden kanssa tehtävän yhtei styön puitteissa. Toimiin kuuluu kansainvälisten 
sitoumusten arviointi ja seuranta. 
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennako imattomiin politiikkaan  liittyviin tarpeisiin  
Yllättäviä tarpeita koskevan tutkimuksen avulla voidaan lö ytää innovatiivisia ratkaisuja 
avaruustutkimusalan teknisen kehityksen myötä ilmeneviin kysymyksiin. Lisäksi se mahdollistaa 
tarvittavat mukautukset ja sovellukset muilla osa-alueilla (esim. luonnonvarojen hallintaa, 
biologisia prosesseja ja uusia materiaaleja  koskevassa tutkimuksessa). Ennakoimattomia 
politiikkaan liittyviä tarpeita ko skevassa tutkimuksessa voidaan puolestaan kehittää esimerkiksi 
avaruusresursseja hyödyntäviä ratkai suja kehitysmaiden tueksi sekä  sellaisia uusia kaukokartoitus- 
ja viestintävälineitä ja -menetelmiä, jotka tukevat yhteisön politiikkaa olennais illa osa-alueilla ja sen 
toimia sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi. 
                                                 
1 Esim. Kioton pöytäkirja, aavikoitumisen estä mistä koskeva YK:n yleissopimus, biologista 
monimuotoisuutta koskeva YK:n yleissopimu s, vuonna 2002 pidetyn kestävän kehityksen 
huippukokouksen päätelmät sekä vuoden 2005 G-8-huippukokouksen päätelmät. 
L 400/216 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 10. Turvallisuus 
Tavoite 
Turvallisuustutkimuksen osalta tavoitteena on kehittää teknologioita ja tietämystä sellaisten 
valmiuksien rakentamista varten, joiden avul la voidaan suojata kansalaisia muun muassa 
terrorismin, luonnonkatastrofien ja rikollisuuden  kaltaisilta uhilta, kunnioittaen kuitenkin 
samanaikaisesti ihmisen perusoikeuksia, yksit yisyyden suoja mukaan luettuna. Niin ikään 
päämääränä on käytettävissä olevien ja kehittyvi en teknologioiden optim aalisen ja koordinoidun 
käytön varmistaminen Euroopan siviiliturvallisuuden  parantamiseksi, siviiliturvallisuusratkaisujen 
tarjoajien ja käyttäjien yhteistyön edistämi nen, Euroopan turvallisuusalan kilpailukyvyn 
parantaminen sekä tehtävälähtöisten tutkimustulo sten tuottaminen turva-aukkojen vähentämiseksi. 
Lähestymistapa 
Turvallisuus on Euroopan vaurauden ja vapaude n perusedellytys. Turv allisuustutkimuksen 
aihealueessa keskitytään yksi nomaan siviilisovelluksiin. Se tukee turvallisuuden kannalta 
olennaisten yhteisön politiikkojen ja  aloitteiden toteutusta esimerkiks i seuraavilla aloilla: vapauden, 
turvallisuuden ja oikeuden alueen perustaminen, liikenne, terveys (mukaan luettuna EU:n terveysturvaohjelma
1), pelastuspalvelu (myös luonnonkatast rofien ja teollisuusonnettomuuksien 
yhteydessä), energia, ympäristö ja  ulkoiset politiikat. Tätä kautta aihealueella tehtävä tutkimus 
edistää kasvua ja työllisyyttä sekä Euroopan turv allisuusalan kilpailukykyä . Lisäksi se edistää eri 
kansallisten ja kansainvälisten to imijoiden yhteistyötä ja toimien koordinointia, jotta nämä voivat 
välttää tarpeettomat päällekkäisyydet ja hyödyntää  synergiaa aina kun se on mahdollista. Sen 
tavoitteena on valmiuksia koskevien puutteiden korjaaminen, ja se an taa selkeää lisäarvoa Euroopan 
turvallisuustarpeiden osalta. Koko aihealueen tutkimuksen johtavana pe riaatteena on yksityisyyden 
ja kansalaisvapauksien kunnioittam inen. Aihealueessa ei käsitell ä tappaviin ja/ta i tuhoaseisiin 
liittyvää teknologiaa. 
                                                 
1 Ohjelman tavoitteena on parantaa valmiutta ja reagointikykyä biologisten  ja/tai kemiallisten 
aineiden tahallisen levittämisen varalta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/217 
 Luottamuksellisuutta koskevien erityisvaatimus ten noudattaminen on varmistettava, mutta samalla 
on vältettävä tutkimustulosten julkistamisen tarpeet onta rajoittamista. Lisäksi on määritettävä alat, 
joilla tutkimustulosten julkistami nen nykyiseen tapaan on mahdollista. 
Näissä puolustukseen liittymättömissä yhteisön tason toimissa tarkastelun koht eeksi on valittu neljä 
siviiliturvallisuuteen liittyvää te htäväaluetta. Tehtäväalueet liitt yvät politiikan kannalta merkittäviin 
uhkiin ja potentiaalisiin turvallisuutta vaarantaviin tapahtumiin, ja niistä s aadaan runsaasti lisäarvoa 
Euroopan tasolla. Lisäksi on yksilöity kolme moni alaista tehtäväaluetta. Jokainen tehtäväalue 
käsittää kuusi "vaihetta", joiden kesto ja painot us vaihtelevat. Nämä vaiheet ovat (suluissa on 
mainittu, mihin osatekijään vaih eessa keskitytään): yksilöinti (tapahtuma), ehkäisy (uhka), 
suojaaminen (kohde), varautuminen (toimet), r eagointi (kriisi) ja vahinkojen korjaaminen 
(seuraukset). Vaiheiden nimet kuvaavat, mitä kussakin vaiheessa tehdään. Ensimmäiset neljä 
vaihetta liittyvät tapahtuman välttämiseen tai sen mahdollisten vahi ngollisten vaikutusten 
lieventämiseen. Viimeiset kaksi puolestaan liittyvät toimintaan tapahtuman yhteydessä sekä sen pidempiaikaisten seurausten hoitoon. 
Kunkin yksittäisen tehtäväalueen kukin vaihe edellyttää tiettyjä valmiuksia, jotka kansalaisten 
turvallisuudesta vastaav illa on oltava, jotta he  pystyvät suoriutumaan tehokkaasti uhkista ja 
tapahtumista. Valmiuksiin kuuluu tieto siitä, miten toiminnot on suoritettava, ja monissa tapauksissa 
samoja valmiuksia tarvitaan useammassa kuin yhdessä vaiheessa ja/ta i useammalla kuin yhdellä 
tehtäväalueella. Valmiuksia luotaessa on yhdi stettävä tietämystä, teknologioita ja 
organisointitoimenpiteitä. Tässä aihealueessa kä sitellään myös tapoja varmistaa vahvistettujen 
tietämyksen ja teknologioide n, eri operaatioissa käytettä vien yhteisten tieto- ja 
viestintäteknologisten järjestelmien paremman hy väksikäytön ja kehitettyjen prosessien välinen 
tehokas yhteys ja niiden tosiasiallinen täytän töönpano eri loppukäyttäjien keskuudessa, jotta 
Euroopan turvallisuusvalmiuksia voidaan parantaa. 
L 400/218 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Tutkimuksessa keskitytään erityisesti korjaamaan  valmiuksia koskevia puutteita kehittämällä 
teknologioita ja osaamista, joita tietty tehtäväalue edellyttää ja jotka yksilöidään soveltamalla 
ylhäältä alas -lähestymistap aa loppukäyttäjien kanssa käydy n vuoropuhelun pohjalta, samalla kun 
noudatetaan tavoitteita ja painopist eitä. Viranomaiset, yksityinen sektori ja EU:n kansalaiset 
osallistuvat turvallisuustutkimuksen loppukä yttäjinä kaikilta osin käsiteltävien 
turvallisuustutkimusvaatimusten yksilöimiseen. Otetaan käyttöön järjestelmäanalyysiin perustuva lähestymistapa, jota noudattaen analysoidaan siv iiliturvallisuuden puutteet ja niiden tutkimus- ja 
kehitysvaatimukset kullakin tehtäväalueella. Toimiin  sisältyy siviilialan turvallisuusvaatimusten 
analysoiminen. Tämän tutkimusvaatimusten yksilöimis en olisi oltava jatkuva sti tärkeä osa tällä 
aihealueella tehtävää tutkimusta. 
Valmiuksia koskeviin puutteisiin perustuvaa lähestymistapaa täydennetään alhaalta ylös 
-lähestymistavalla, jossa tarkastella an teknologioita sen arvioimiseksi,  miten niitä voit aisiin käyttää 
Euroopan turvallisuuden parantamiseksi. Tärkeä seikka on hyödyntää toimittajapuolen (esimerkiksi teollisuus, yliopistot, tutkimuske skukset) asiantuntemusta innovati ivisten turvallisuusratkaisujen 
esiin tuomiseksi. 
Tutkimus on luonteeltaan monitieteistä ja tehtäväl ähtöistä, ja se ulottuu teknologian ja menetelmien 
kehittämisestä aina teknologian ja järjestelmien integrointiin, demonstrointiin ja validointiin asti. 
Tutkimuksella pyritään edistämään monikäyttö teknologioiden kehittämistä, jotta voitaisiin 
maksimoida teknologioiden sovellusmahdollisuudet.  Lisäksi edistetään eri alojen välistä 
hedelmällistä vuorovaikutusta sekä käytettä vissä olevien ja kehittyvien teknologioiden 
käyttöönottoa siviiliturvallisuuden  alalla. Turvallisuustutkimuks en aihealueen tavoitteena on 
kehittää keskipitkän ja pitkän aikavälin tehokkaita ratkaisuja, jotka ovat rii ttävästi mukautettavissa 
ja riittävän innovatiivis ia asiaankuuluvien uhkien torjumisek si. Se myös täydentää ja hyödyntää 
muilla aihealueilla tehtävää, siviiliturval lisuuden kannalta olennaista teknologia- ja 
järjestelmälähtöisempää tutkimusta. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/219 
 Turvallisuustutkimus tarvitsee erityisiä täyt äntöönpanosääntöjä sen erityisluonteen huomioon 
ottamiseksi, jotta voitaisiin suojat a turvallisuuteen liittyvi ä arkaluonteisia tietoja  ja antaa riittävät 
tiedot tuloksista jäsenvaltioille ja  loppukäyttäjille. 
Tutkimuksessa keskitytään yksinomaan siviiliturv allisuuden sovelluksiin. Koska osa teknologiasta 
on kaksikäyttöistä ja soveltuu sekä siviili- että sotilasso velluksiin, luodaan s opivat järjestelyt työn 
koordinoimiseksi Euroopan puolustusviraston (EDA) toimien kanssa. Lisäksi turvallisuustu tkimusta 
koordinoidaan muiden kansallisella ja Euroopan ta solla toteutettujen toimien kanssa tietojen 
vastavuoroiseksi toimittamiseksi ja rahoituksen tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi. 
Toimiin pyritään ponnekkaasti saamaan mukaan pieniä  ja keskisuuria yrityks iä (pk-yrityksiä) sekä 
kansalaisten turvallisuudesta vastaavia viranomaisia ja organisaatioita. Tämän aihealueen 
tutkimuksen sisällön ja rakenteen määrittelyssä kä ytetään tukena Euroopan turvallisuustutkimuksen 
neuvoa-antavan komitean (ESRAB)1 laatimia pitkän aikavälin st rategisia tutkimuslinjauksia. 
                                                 
1 Komitea on perustettu kolmivuotisen turvallisuustutkimusta koskevan valmistelutoimen 
(2004–2006) kuluessa. 
L 400/220 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Toimet 
Toimia toteutetaan seuraavilla tehtäväalueilla: 
• Kansalaisten turvallisuus: Toimissa keskitytään kansainvälise sti merkittävien, potentiaalisten 
vahinkoa aiheuttavien tekojen muodostama n uhan eri osatekijöih in, kuten rikoksen-/ 
vahingontekijöihin ja näiden käyttämiin la itteisiin ja resursse ihin tai hyökkäysten 
mekanismeihin. Tätä tehtäväaluetta varten ta rvitaan joukko valmiuksia, joista monet liittyvät 
ensisijaisesti vaiheisiin "yksilö inti", "ehkäisy", "varautuminen"  ja "reagointi". Tavoitteena on 
yhtäältä välttää vahinkoa aiheutta vat tapahtumat ja toisaalta lieventää mahdollisten tapahtumien 
seurauksia. Jotta voitaisiin rakent aa tarvittavat valmiudet pelastus palvelun tarjoamiseksi, mukaan 
lukien bioturvallisuus ja suojautuminen rikoste n ja terrori-iskujen aiheuttamilta vaaroilta, 
keskitytään seuraaviin kysymyksiin: uhkan, esim erkiksi kemiallisen, biologisen, säteilyyn tai 
ydinaineisiin liittyvän (CBRN), tiedostaminen (jo ssa olennaisia osatekijöitä ovat muun muassa 
tietojen kerääminen, kokoaminen, hyödyntäminen ja  jakaminen sekä muiden varoittaminen); 
havaitseminen (esim. vaaralliset aineet, räjähteet, pernaruttoitiöt, kemialliset taisteluaineet, 
yksilöt tai ryhmät, epäilyttävä käytös); yksilöinti ja tunnistaminen (esim. henkilöt, aineiden tyyppi ja määrä); ehkäisy (esim. pääsyn ja l iikkumisen rajoittaminen sekä taloudellisten 
resurssien osalta taloudellisten rakenteiden valvon ta); varautuminen (esim. riskien arviointi, 
suojaaminen CBRN:ltä, tahallisesti levitettyjen bi ologisten ja kemiallisten aineiden torjunta, 
strategisten reservien, kute n henkilöstön, osaamisen, tarvi kkeiden ja kulutushyödykkeiden 
riittävyyden arviointi sellaisten tapahtumie n varalta, joilla on mittavia vaikutuksia); 
terroritekojen ja rikosten vaikut usten poistaminen (esimerkiksi ohjukset, viestint ä, ajoneuvot, 
tuhoa aiheuttamattomat järjestelmät) ja rajoi ttaminen; tietojenkäsi ttely lainvalvonnassa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/221 
 • Infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten turvallisuus. Toimissa keskitytään 
tarkastelemaan kansainvälisesti merkittävie n vahingollisten tekojen tai suuronnettomuuksien 
kohteita, esimerkiksi infrastruktuurin osalta  suurten tilaisuuksien tai tapahtumien 
tapahtumapaikkoja, poliittis esti tai symbolisesti ar vokkaita kohteita (kuten 
parlamenttirakennukset tai monume ntit) sekä yleishyödyllisiä kohtei ta, kuten energialaitoksia 
(öljy-, sähkö-, kaasu-), vesihuol tojärjestelmiä, liike nnejärjestelmiä (ilma-, vesi-, maa-), 
viestintäjärjestelmiä (kuten lähetysjärjestelmät), rahoituslaitoksia, hallinnon laitoksia, julkisen terveydenhuollon laitoksia jne. Tä tä tehtäväaluetta varten tarv itaan joukko valmiuksia, joista 
monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin "suojaam inen" ja "varautuminen". Tavoitteena on yhtäältä 
välttää vahinkoa aiheuttavat tapahtumat ja  toisaalta lieventää mahdollisten tapahtumien 
seurauksia. Tarvittavien valm iuksien rakentamiseksi keskitytään seuraaviin kysymyksiin: 
fyysisen infrastruktuurin ja sen toimintojen ha avoittuvuustekijöiden anal ysointi, mallintaminen 
ja arviointi; olemassa olevien ja tulevaisuudess a käyttöön otettavien julkisten ja yksityisten 
kriittisten verkotettujen infrastr uktuurien, järjestelmien ja palv elujen fyysinen, looginen ja 
toiminnallinen turvaaminen; valvonta- ja häly tysjärjestelmät, jotka mahdollistavat nopean 
reagoinnin vahingollisten tapahtumien yhteydessä; suojaaminen tapahtuman 
kerrannaisvaikutuksilta; perusteiden määrittely ja määrittäminen uusien turvallisten infrastruktuurien ja yleishyödylli sten laitosten rakentamiseksi. 
L 400/222 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Älykäs valvonta ja rajaturvallisuus: Toimissa keskitytään kysymyksiin, jotka ovat merkittäviä 
Euroopan rajaturvallisuusstrategian kaikkien pe räkkäisten tasojen kannalta; nämä tasot ovat 
viisumihakemusmenettelyt suurlähetystöissä ja konsuliedustustoissa (ens immäinen taso), rajat 
ylittävä yhteistyö (toinen taso), toimenpiteet rajanylityspaikoilla maarajoilla, satamissa ja 
lentokentillä sekä rajanylityspaikkojen  välillä vihreillä ja sinisillä rajoilla (kolmas taso) ja toimet 
Euroopan ulkorajojen sisäpuolella (neljäs taso) kuten tietojenva ihto, korvaavat toimenpiteet, 
Schengenin tietojärjestelmä (SIS) sekä oikeus- ja poliisiviranomaisten, tulliviranomaisten ja rajavartiolaitoksen yhteistyö. Tätä tehtäväaluet ta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista 
monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin "yksilö inti", "ehkäisy" ja "suoj aaminen". Tavoitteena on 
yhtäältä välttää vahinkoa aiheut tavat tapahtumat ja toisaalta lieventää niiden mahdollisia 
seurauksia.   Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi ke skitytään seuraaviin kysymyksiin: kaikkien 
rajanylityspaikoilla käytettävien turvallisuusjärj estelmien, -laitteiden, -välineiden ja -prosessien 
toimivuuden ja tehokkuuden parantaminen (tut kimusaiheita ovat esim. rajanylittäjien 
henkilöllisyyden toteamine n, ei-invasiiviset henkilöiden ja tavaroiden tarkastusmenetelmät, 
aineiden seuranta, näytteenott o, spatiaalinen tunnistaminen, m ukaan luettuina tiedon keruu ja 
analysointi, jne.); Euroopan maa- ja meri rajojen turvallisuuden parantaminen (esim. 
ei-invasiivinen ja vedenalainen ajoneuvojen ja alusten tunnistus, ajoneuvojen seuranta, 
spatiaalinen tunnistaminen, muk aan luettuina tiedon ker uu ja analysointi, va lvonta, etäoperointi 
jne.); merenkulun turvatoimet; (lai ttoman) muuttoliikkeen arviointi ja hallinta. Otetaan käyttöön 
soveltuvat puitteet työn koordinoimiseksi Euroop an unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta 
ulkorajayhteistyöstä huolehtivan  viraston toimien kanssa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/223 
 • Turvallisuuden palauttaminen kriisitilanteessa: Toimissa keskitytään teknologioihin, joiden 
avulla saadaan yleiskuva erilaisi sta hätätilanteiden hallintaan lii ttyvistä toiminnoista ja voidaan 
tukea niitä, kuten pelastuspalvelu (muun muassa luonnonkatastrofien ja 
teollisuusonnettomuuksien yhteydessä), humanitaaris et tehtävät ja pelastustehtävät. Tätä 
tehtäväaluetta varten tarv itaan joukko valmiuksia, joista monet liittyvät ensisijais esti vaiheisiin 
"varautuminen", "reagointi" ja  "vahinkojen korjaaminen". Ta voitteena on lieventää vahinkoa 
aiheuttavien tapahtumien seura uksia. Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään 
seuraaviin kysymyksiin: yleinen organisatorinen ja operatiivinen valmius turvallisuutta vaarantavien tapahtumien varalta (esim. organis aatioiden välinen koordinointi ja hätäviestintä, 
strategisten reservien arvi ointi, valmiusvarastot jne.), kriisinh allinta (esim. yhdennetyt hälytys- ja 
hallintakeinot, tapahtuman arviointi ja sen edellyttämien toimenpiteiden priorisointi, 
heterogeenisten toimijoiden ja voimavaroje n yhdentäminen, evakuointi ja eristäminen, 
terroritekojen ja rikosten vaikutus ten poistaminen tai rajoittaminen jne.), toiminta vihamielisessä 
ympäristössä, humanitaarinen hät äapu ja turvallisuutta vaarantava n tapahtuman seurausten ja 
kerrannaisvaikutusten hallinta (esim. julkisen terveydenhuoltojärjestelmän toiminnan turvaaminen, yritysten toiminnan jatkuvuuden varmistaminen; luottamusta rakentavat 
toimenpiteet, yhteiskunnan keskeytyneiden tai tuhoutuneiden toimintojen palauttaminen jne.). 
L 400/224 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Edellä selostetuilla alueilla toteutettavia toimia  tuetaan seuraavien monialaisten aihealueiden 
toimilla: 
• Turvallisuusjärjestelmien integrointi,  yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus: Tiedusteluun, 
tietojen keräämiseen ja siviiliturvallisuuteen liitt yvillä toimilla on tarkoitus saada aikaan ja/tai 
edistää suorituskykyistä teknologiaa, jonka avulla voidaan rakentaa ed ellä lueteltuja valmiuksia. 
Näin ollen toimissa keskitytään monialaisiin  kysymyksiin, kuten järjestelmien, laitteiden, 
palvelujen ja prosessien yhteen toimivuuteen ja niiden  väliseen viestintään, mukaan lukien 
lainvalvonnan, palontorjunnan, pela stuspalvelun ja lääketieteellise n tiedon infrastruktuurit, ja 
pyritään varmistamaan niiden luotettavuus, l uottamuksellisuuden suoja, tiedon eheys sekä 
kaikkien toimenpiteiden ja niih in liittyvän prosessoinnin jäljite ttävyys jne. Lisäksi tarkastellaan 
standardointiin ja koulutukseen liittyviä kysymyksi ä (joihin sisältyvät myös kulttuurien, ihmisten 
ja organisaatioiden yhteisto imintakykyyn liittyvät kysymykset). 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/225 
 • Turvallisuus ja yhteiskunta : Tutkimus on luonteeltaan monialaist a, ja se olisi toteutettava 
yhdistelemällä luonnontieteiden, tekn isten tieteiden ja muiden tie teiden, erityisesti valtio-, 
yhteiskunta- ja humanististen tie teiden, näkökulmia. Pääpaino on kohdennetuissa kulttuurisissa 
ja sosioekonomisissa analyyseissa sekä syst eemisissä riskianalyyseissa, skenaarioiden 
laatimisessa sekä muissa tutkimustoimissa, joi ssa käsitellään muun muas sa seuraavia aiheita: 
turvallisuus kehittyvänä konseptina (turvallisuutee n liittyvien tarpeiden laajat analyysit, joiden 
avulla voidaan määrittää nykyisen epävakaan turvallisuusympäristön asettamat keskeiset toiminnalliset vaatimukset); keskinäiset riippuvuudet, suuronnettomuuksista johtuvat haavoittuvuudet ja uudet uhat (esim. terrorismiin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyen); 
kansalaisten kriisitilanteita kos kevat asenteet (esim. terrorismia ja rikollisuutta koskevat 
käsitykset, väkijoukkojen käyttäytyminen, kans alaisoikeuksien ja s uojan sosiokulttuuristen 
muotojen julkinen kuva ja turvav alvonnan (ja turvallis uusvalvonnan) ja hyväksyntä; kansalaisten 
valmius terrori-iskujen varalta; kysymykset, jotka liittyvät viranomaisten ja kansalaisten väliseen viestintään kriisitilanteissa; ka nsalaisten uhkatietoisuuden lisääm inen; kansalaisille annettava 
opastus, joka koskee jäsenvaltioiden sisäisiä ja EU:n tason turvaneuvonta- ja apujärjestelmiä; 
terroritekojen suorittajien käyttäytymistä koskeva t, psykologiset ja muut olennaiset analyysit; 
henkilötietojen suojaan ja tiedon koskemattomu uteen liittyvät eettiset kysymykset. Lisäksi 
tutkimuskohteena on sellaisten rikok siin liittyvien til astollisten indikaa ttorien kehittäminen, 
joiden avulla voidaan arvi oida rikollisuuden muutoksia. 
• Turvallisuustutkimuksen koordinointi ja jäsentäminen: Tällä alueella toteutetaan toimia, 
joiden avulla voidaan koordinoi da ja jäsentää kansallisia, eu rooppalaisia ja kansainvälisiä 
turvallisuustutkimustoimia. Lisäksi luodaan  synergiaa siviili-, turvallisuus- ja 
puolustustutkimuksen välille sekä koordinoidaan turvallisuustutkimuksen tarvetta ja tarjontaa. 
Toimien yhtenä painopistealueen a on myös oikeudellisten edellytysten ja menettelyjen 
parantaminen. 
L 400/226 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Kansainvälinen yhteistyö 
Turvallisuustutkimuksen alan toimiin sisältyvä ssä kansainvälisessä yhtei styössä otetaan huomioon 
yhteisön politiikkojen sisäiset ja ulkoiset näkökohdat. Ottaen  huomioon tämän alan erityinen 
arkaluonteisuus, kansainväliseen  yhteistyöhön sovelletaan tapauskoht aista lähestymistapaa siihen 
osallistuvien maiden osalta. Työohjelmassa voidaan  lisäksi määrittää kans ainvälistä yhteistyötä 
koskevia erityisiä vaatimuksia ja kriteerejä. 
Kansainvälisten yhteistyötoimien toteuttaminen tulee kyseeseen silloin, kun niistä saadaan 
molemminpuolista hyötyä, esimerkiksi jos tutkimu s koskee maailmanlaajui sesti sovellettavissa 
olevia turvallisuuteen liittyviä toimia  kuten suuronnettomuuksien hallintaa. 
Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja ennako imattomiin politiikkaan  liittyviin tarpeisiin  
Turvallisuustutkimuksen aihealue on luonteeltaan ja rake nteeltaan joustava. Sen toimien avulla on 
mahdollista reagoida myös toistaiseksi tuntemattomiin tulevaisuuden turvallisuusuhkiin kuten 
suuronnettomuuksiin sekä näiden uhkien myötä mahdo llisesti syntyviin politiikan tarpeisiin. Tämä 
joustavuus täydentää edellä selostettujen tutkimusto imien jo muutenkin teht ävälähtöistä luonnetta. 
 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/227 
 LIITE II  
RAHOITUKSEN KOKONAISMÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN 
Rahoitus on määrä jakaa eri aihealueid en kesken seuraavasti (milj. euroa): 
Terveys 6 100 
Elintarvikkeet, maatalous ja kalastus, bioteknologia 1 935 
Tieto- ja viestintäteknologia 9 050 Nanotieteet, nanoteknologia, materiaali t ja uudet tuotantoteknologiat 3 475 
Energia 2 350 Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) 1 890 Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) 4 160 Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet 623 
Avaruus 
Turvallisuus 1 430 
1 400 
YHTEENSÄ 
1 1 2 3 32 413 
                                                 
1 Mukaan luettuina yhteiset teknologia-aloitteet  (joihin sisältyy rahoitu ssuunnitelma jne.) sekä 
eri aihealueiden puitteissa rahoitettava os a koordinointitoimista ja kansainvälisistä 
yhteistyötoimista. 
L 400/228 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
                                                                                                                                                                   
1 Tavoitteena on, että ainakin 15 % yhteistyötä koskevan ohjelma n osan nojalla käytettävissä 
olevasta rahoituksesta voi mennä pk-yrityksille. 
2 Mukaan lukien Euroopan investointipankille myönnettävä osuus 800 miljoonaan euroon asti 
riskinjaon rahoitusvälinettä va rten, kuten liitteessä III es itetään. Aihealueiden osuudet 
suhteutetaan, lukuun ottamatta yhtei skunta- ja taloustieteitä sekä  humanistisia tieteitä, jotka 
eivät osallistu riskinjaon rahoitusvälinees een. 400 miljoonan euron suuruinen määrä 
sidotaan vuotuisiin eriin kaudeksi 2007–2010. 
3 Josta vähintään 210 miljoonaa euroa ja enintään 250 miljoonaa euroa COSTille 
väliarvioinnin tulosten mukaan. Tämä ra hoitustuki myönnetään avustuksena, joka 
maksetaan komission ja COSTin täytänt öönpanoelimekseen nimeämän oikeushenkilön 
välillä tehdyn avustussopimuks en perusteella. Neuvoston pä äsihteeristön on ilmoitettava 
nimetty oikeushenkilö komissiolle ja työohj elmassa on määritettävä tämä oikeushenkilö. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/229 
 LIITE III  
Riskinjaon rahoitusväline 
Yhteisö myöntää liitteen II mukaisesti avustuks en (koordinointi- ja tukitoimena) Euroopan 
investointipankille (EIP), joka on riskinja kokumppani riskinjaon rahoitusvälinettä varten. 
Riskinjaon rahoitusvälineen, jonka yhteisö ja Euroopan investointipankki yhdessä rahoittavat, 
tarkoituksena on edistää koko Euroopassa yksityi sen sektorin investointeja tutkimukseen, 
teknologian kehittämiseen ja de monstrointiin sekä innovointiin. 
Yhteisön avustus parantaa EIP:n riskinhallintakykyä , ja sen avulla pankki voi i) antaa enemmän 
lainarahoitusta ja taata toimia tietyllä riskitasolla ja ii) rahoittaa riskialttiimpia eurooppalaisia TTK-
toimia kuin olisi mahdollista ilman yhteisön t ukea ja siten auttaa markkinoilla esiintyvien 
puutteiden poistamisessa. Sen tavoitteena on: 
• lisä-arvo, jota se voi tuottaa aloi lla, joilla markkinat eivät voi t aata tarvittavaa rahoitusta; ja 
• katalyyttinen vaikutus, joka  sillä voi olla yksityisten investointien lisäämiseen. 
Yhteisön avustus sidotaan riskinjaon rahoitusvälineeseen liitteen II säännösten mukaisesti. 
EIP lainaa ulos kansainvälisiltä rahoitusma rkkinoilta hankkimiaan varoja ja antaa takuita 
rahoituskumppaneilleen omien vakiintuneiden sä äntöjensä, määräystensä ja menettelyjensä 
mukaisesti. 
L 400/230 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Se käyttää avustusta aikajärjes tyksen perusteella varauksina ja  kohdennettavana pääomana pankin 
sisällä kattaakseen osan niistä ri skeistä, joita liittyy sen toimiin t ukikelpoisten eurooppalaisten TTK-
toimien hyväksi. 
EIP määrittää oman taloudellisen arviointinsa perusteella rahoitusr iskien tason ja tekee päätöksen 
varauksen ja kohdennettavan pääoman arvosta. 
Riskien arviointi ja luokitus se kä niihin perustuvat varauksia ja pääoman kohdentamista koskevat 
päätökset ovat pankin strukturoi dun rahoitusvälineen mukaisia pa nkin osakkaiden hyväksymiä ja 
valvomia vakiomenettelyjä, joita ajantasaistetaan ja tarkistetaan ajoittain. Niihin ei tehdä muutoksia yhteisön rahoituksen johdosta. 
Yhteisön talousarviota koskeva riski on rajattu maks ettuihin määriin tai maksettavaksi sidottuihin 
määriin. Yhteisön talousarviolle ei aiheudu vastuus itoumusta, sillä EIP vastaa mahdollisista muista 
riskeistä. 
Yhteisön avustus maksetaan vuosittain monivuotis en suunnitelman mukaisesti ja ottamalla 
huomioon kysynnän kehittyminen. Vuosittainen määrä va hvistetaan työohjelmassa EIP:n esittämien 
toimintakertomuksen ja ennusteiden perusteella. 
Monivuotinen suunnitelma rahoitetaan kustakin eri ai healueesta, ja sitä mukautetaan tarvittaessa 
suhteellisten osuuksien pe riaatteen mukaisesti. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/231 
 Ehdoista, joiden mukaisesti yhteisön varoja voidaan käyttää varauksina tai kohdennettavana 
pääomana, määrätään EIP:n kanssa tehtävässä so pimuksessa jäsenvaltioiden kanssa käytyjen 
tiiviiden neuvottelujen jälkeen. Sopimuksessa  määritetään muun muassa seuraavat ehdot: 
• Yhteisön TTK-toimien tukikelpoisuus. Yhteis et teknologia-aloitte et, yhteistyöhankkeet, 
huippuosaamisen verkostot ja pk-yrityksiä hyödyttä vä tutkimus, joita yhteisö rahoittaa, ovat 
automaattisesti tukikelpoisia, jos niiden tavoitteet kuuluvat tämän erityisohjelman eri 
aihealueisiin. Muissa kolmansissa  maissa kuin assosioituneissa maissa olevat oikeussubjektit 
ovat myös tukikelpoisia, jos ne osallistuvat se itsemännen puiteohjelman epäsuoriin toimiin ja 
niiden menot ovat oikeute ttuja yhteisön rahoitukseen. 
 Myös muut eurooppalaiset toimet (kuten Eureka) ovat tukikelpoisi a edellyttäen, että on kyse eri 
aihealueilla toteutettavista tutkimus-, kehittäm is- tai demonstrointitoimista, jotka vastaavat 
eurooppalaisia tutkimusperiaattei ta ja -kriteerejä ja että la inanottajat tai takuun saajat ovat 
oikeussubjekteja, jotka ovat si joittautuneet jäsenvaltioihin tai assosioituneisiin maihin. 
 Riskinjaon rahoitusväline on saatavilla kaikissa jä senvaltioissa ja assosioituneissa maissa sen 
varmistamiseksi, että kaikki oikeussubjektit voivat koosta riip pumatta (myös pk-yritykset ja 
tutkimuslaitokset, mukaan lukien korkeakoulut) kaikissa jäsenvaltioissa hakea tukea tästä 
välineestä tukikelpoisiin hankkeisiin  kuuluvien toimiensa rahoittamiseen. 
 Kaupallisiin innovointitoimiin voidaan myönt ää riskinjaon rahoitusv älineestä rahoitusta 
ainoastaan EIP:n omaa rahoitusosuutta käyttämällä.  
L 400/232 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Perustamissopimuksen 167 artiklan nojalla anne tun [osallistumissääntöjä] koskevan asetuksen 
mukaisesti sopimuksessa määrätään myös menette lyistä, joiden mukaisesti yhteisö voi vastustaa 
asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa s itä, että EIP käyttää yhteisön avustusta. 
 Säännöt, joiden mukaisesti määritellään yhteisön avustuksella katettavan taloudellisen riskin 
osuus sekä riskikynnys, jonka ylittyessä EIP voi  käyttää yhteisön avustusta, sekä vastaavien 
tulojen jakaminen.  Kutakin toimea koskevan yhteisön avustuksen m äärä riippuu EIP:n laatimasta taloudellisia 
riskejä koskevasta arviosta. Usei mpien riskinjaon rahoitusvälineeseen liittyvien toimien osalta 
kokonaistuen ja kohdennettavien pääomien määrän  odotetaan olevan 15–25 prosenttia kyseisten 
toimien nimellisarvosta. Yhteisön avustuksen kokonaistuen ja kohdennett avien pääomien määrä 
ei voi missään tapauksessa ylittää 50:tä prosentt ia nimellislainasta tai takuun arvosta. Riskinjako 
suoritetaan kunkin toimen osalta.  Järjestelyt, joita yhteisö soveltaa seuratessaan yh teisön avustukseen liittyvää EIP:n lainanantoa ja 
takuutoimia, mukaan lukien EIP:n ra hoituskumppanien toteuttamat toimet. 
EIP voi käyttää yhteisön avustusta ainoastaan to imiin, jotka on hyväksytty tämän erityisohjelman 
voimaantulopäivän ja 31 päivän joulukuuta 2013 välisenä aikana. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/233 
 EIP ilmoittaa vuosittain yhteisön avustuksen mainittu na kautena tuottamista koroista ja tuloista 
komissiolle, joka tiedottaa asiasta Euroopan pa rlamentille ja neuvostolle. Varainhoitoasetuksen 
18 artiklan 2 kohdan mukaisesti korot ja tulot ka tsotaan riskinjaon rahoitu svälineeseen sidotuiksi 
tuloiksi ja ne lisätään talousarvioon. 
Hyväksyessään työohjelman komissio voi päättä ä kohdentaa uudelleen tämän erityisohjelman 
aihealueeseen kuuluvan minkä tahansa muun epäsuoran  toimen soveltamisek si kaikki riskinjaon 
rahoitusvälineen käyttämättömät ja EIP:lta palaut uneet määrät puiteohjelman liitteessä II mainitun 
väliarvioinnin jälkeen. Vä liarviointiin sisältyy riskinjaon raho itusvälineen vaikutuksen ulkopuolinen 
arviointi. 
Komissio valvoo tiiviisti yhteisön avustuksen tehokasta käyttöä, toiminnan onnistumista koskevat 
jälkiarvioinnit mukaan lukien, ja antaa säännöllisesti tietoja ohjelmakomitealle. Lisäksi komissio 
sisällyttää asiaa koskevat keskeiset tuloks et vuosittaiseen tutkim uksen ja teknologian 
kehittämistoimia koskevaan kertomukseensa, jonka se toimittaa Euroopan parlamentille perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti. 
 
L 400/234 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 LIITE IV  
Yhteiset teknologia-aloitteet ja muihin kuin yhteisön tutkimusohjelmiin liittyvä koordinointi 
Yhteiset teknologia-aloitteet1 
Seuraavassa määritetään yhteist en teknologia-aloitteiden alusta van luettelon tutkimusalueet 
liitteessä I esitettyjä  kriteerejä soveltaen. Teknol ogia-aloitteiden aihepiirie n kirjo on varsin laaja. 
Toteutuksessa käytettävät rakenteet on sen vuoksi s uunniteltava tapauskohtaise sti niin, että niissä 
otetaan huomioon kunkin tutkimusalueen erityispiir teet. Kussakin tapauksessa olisi muodostettava 
tietty rakenne, jonka avulla toteutetaan sovitut yhteistä teknologia-aloitetta koskevat 
tutkimuslinjaukset, kootaan tarvit tavat julkiset ja yksityiset investoinnit sekä huolehditaan 
eurooppalaisten toimien koordinoinnista. Yhteisö voi myöntää tutkimuslinjausten toteuttamista 
varten tietyn rahoitusmäärän er illisten ehdotusten pohjalta. Lis ää yhteisiä teknologia-aloitteita 
voidaan määrittää liittees sä I esitettyjen kriteerien pohjalta, ja  niitä voidaan ehdottaa seitsemännen 
puiteohjelman täytäntöönpanon kuluessa. 
• Innovatiiviset lääkkeet -aloite 
Innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknol ogia-aloitteen tavoitteena on parantaa Euroopan 
lääkealan kilpailukykyä määrittämällä koordinoitu to imintamalli, jonka avulla voidaan poistaa 
lääkkeiden kehittämisprosessiin liittyviä tutkimuk sen pullonkauloja sekä ly hentää uusien lääkkeiden 
kehittämiseen tarvittavaa aikaa ja vähentää niiden kliinisen kehitystyön keskey ttämisiä. Tätä kautta 
saadaan entistä nopeammin käyttöön täsmällisemmin toimivia lääkkeitä sekä aikaisemmin tuottoa tutkimusinvestoinneille. Samalla vauhdittuvat yksity iset investoinnit, joita tarvitaan lisätutkimusta 
varten. 
                                                
 
1 Ehdotettujen yhteisten teknologia- aloitteiden luettelo on pelkäst ään suuntaa-antava ja sitä 
voidaan mukauttaa tulevan kehityksen pohjalta. Kustakin yhteisestä teknologia-aloitteesta 
tehdään erillinen päätös (kat so liite I, "Tieteelliset ja  teknologiset tavoitteet sekä 
aihealueiden ja toimien pääpiirteet"). 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/235 
 Innovatiivisia lääkkeitä koskevissa  strategisissa tutkimuslinjauksissa  määritelty kilpailua edeltävä 
tutkimus käsittää ensinnäkin sellaisten välineiden ja menetelmien kehittämisen, joilla voidaan paremmin ennustaa lääkkeiden sopivuutta, turv allisuutta ja tehoa, ja toiseksi älykkäät 
infrastruktuurit, joiden avulla teollisuus, tiedelaitokset ja kliinis iä tutkimuksia tekevät keskukset 
voivat tiiviissä yhteistyössä integroida ja hallita tietoa kaikissa tarvittavissa vaiheissa. Lisäksi 
pyritään täyttämään koulutuksen aukkoja sen varm istamiseksi, että Euroopalla on riittävästi 
osaamista tutkimustulosten siirtämiseksi potil aiden hyödyksi. Euroopan yhteisö toimii aloitteen 
yhteydessä läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden sidosryhmien, kuten sääntelyviranomaisten, potilaiden, tiedelaitoste n, kliinisten tutkijoiden ym. kanssa. Lisäksi 
huolehditaan siitä, että käyttöön saad aan varoja sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Strategiset 
tutkimuslinjaukset toteutetaan erityisesti tätä tarko itusta varten perustettava n julkisen ja yksityisen 
sektorin kumppanuusrakentee n, Innovatiiviset lääkkeet  -aloitteen (IMI) avulla. 
• Nanoelektroniikkateknologiat 2020 
Nanoelektroniikka-ala on strate gisesti erittäin tärk eä Euroopan kilpailukyvyn kannalta, koska sen 
tuotteet ovat avainasemassa muiden alojen (multim edia-ala, televiestintä, liikenne, terveydenhuolto, 
ympäristö, prosessiteollisuus jne.) innovoinnin ka nnalta. Tämän vuoksi T&K- ja innovointitoimet 
on strukturoitava paremmin, optimo itava sekä integroitava osak si laajempaa prosessia, johon 
osallistuvat kaikki al an menestymisen kannalta tärkeät toimijat. 
Aloitteella pyritään vastaamaan piipohjaisia tekno logioita koskeviin tarp eisiin neljällä eri osa-
alueella, jotka ovat: i) logii kka- ja muistipiirien koon pien entäminen niiden suorituskyvyn 
parantamiseksi ja kustannusten alentamiseksi, ii) lisäarvotoimintojen kehittäminen, mukaan 
luettuina anturi-, toimilaite- ja pakkaustoiminnot, ja logiikka- ja mu istipiirien sulauttaminen niihin 
monimutkaisten järjestelmäpiirien (System-on-Chip) tai ns. System-in-Package-ratkaisujen 
aikaansaamiseksi, iii) laitteet ja ma teriaalit sekä iv) suunnitteluautomaatio. 
L 400/236 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 • Sulautetut tietotekniikkajärjestelmät 
Sulautetut tietotekniikkajärjestelmät – eli t uotteiden älykkyyden mahdollistavat näkymättömissä 
olevat elektroniset laitteet ja ohjelmistot – ova t strategisesti tärkeitä Euroopan keskeisten 
teollisuudenalojen, kuten autoteollisuuden, ilmailu teollisuuden, kulutusel ektroniikkateollisuuden, 
televiestintäalan, lääketieteen järjestelmien alan se kä valmistusteollisuuden kannalta. Lisäksi näiden 
laitteiden lisääntyvä liite ttävyys avaa mahdollisuuksia kokon aan uusille markkinoille ja 
yhteiskunnallisille sovelluksille, joista Eur ooppa voi hyötyä, jos se on hyvissä asemissa. 
Sulautettuja tietotekniikkajärj estelmiä koskevan yhteisen te knologia-aloitteen on määrä koota 
yhteen ja fokusoida tutkimustoimia, vauhdittaa yksityis iä ja julkisia investoi nteja, joilla voidaan 
jakaa tutkimukseen liittyviä suuria  riskejä, sekä pitää yllä korkeaa tavoitetasoa. Aloitteen kohteena 
on yhteentoimivien ja kustannustehokkaiden – ja samanaikaisesti tehokkaiden, turvallisten ja 
toimintavarmojen – jokapaikan el ektroniikka- ja ohjelmistojärjestel mien suunnittelu, kehittäminen 
ja käyttöönotto. Tavoitteena on saada aikaan refere nssimalleja, jotka toimiv at eri sovellustyyppien 
standardiarkkitehtuureina, välity sohjelmistoja, jotka mahdollistav at saumattoman liitettävyyden ja 
yhteentoimivuuden, integroituja  suunnittelussa käytettäviä ohjelmis totyökaluja ja menetelmiä, joilla 
mahdollistetaan nopea kehittäminen ja prototypointi,  sekä uusia tietokoneiden ja reaalimaailman 
vuorovaikutuksen tapoja. 
• Vety- ja polttokennoja koskeva aloite 
Vety- ja polttokennot ovat ener giateknologioita, jotka voivat muuttaa ratkaise vasti Euroopan 
energiantuotannon ja -käytön lähtökohtia. Ne ta rjoavat mittavat mahdollisuudet kehittää pitkällä 
aikavälillä riippumatonta ja kestäv ää energiahuoltoa ja voivat antaa Euroopalle ratkaisevan tärkeän 
kilpailuedun. Siirtyminen vetytalouteen edellyttää mittavia tutkimus- ja pääomainvestointeja, jotta 
voidaan luoda uutta teollisuutta, uusia toimitu sketjun rakenteita, infrastruktuuria sekä 
henkilöstövoimavaroja. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/237 
 Yhteisen teknologia-aloitteen puitteissa laaditaan ja toteutetaan tavoitelä htöinen eurooppalainen 
teollisen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja  demonstroinnin ohjelma, jonka avulla voidaan 
kehittää toimivia ja luotettavia vety- ja polttoke nnoteknologioita aina kaupallistamisen kynnykselle 
asti. Yhteisen teknologia-aloitteen tutkimuslin jausten pääaihealueita  ovat: polttokennojen 
kehittäminen kaikkia sovellusaloja ja -tyyppejä  varten; kestävä vetyhuolto, mukaan luettuina 
tuotanto, toimitukset, varastointi ja jakelu; kehi ttyvien ja kehittyneiden teknologioiden integroitu 
laajamittainen demonstrointi todellisissa käyttöym päristöissä sekä markkinaedellytyksiin liittyvät 
valmistelevat toimet. Toteutuksen pohjana käytetään selkeää ja jatkuvasti kehittyvää EU:n teknologian kehittämis- ja liiketoimintasuunnitelmaa,  jossa yksilöidään siirty mästrategiat, pitkän 
aikavälin tavoitteet sekä toteutuksen välietapit. 
• Ilmailu ja lentoliikenne 
Euroopan on säilytettävä asemansa avainteknologi oiden kehittämisen eturintamassa, jotta sen 
ilmailuteollisuus ja lentoliikenneala voisivat toimia  kestävästi, innovatiivisesti ja kilpailukykyisesti 
myös tulevaisuudessa. Vihreän teknologian ke hittäminen on koko ilmailualan kilpailukyvyn 
varmistamisen kannalta keskeistä. Innovatiiv iset teknologiat ovat äärimmäisen tärkeitä 
kilpailukyvyn säilyttämiseksi aloi lla, joilla kilpailu koven ee, ja toisaalta kilpailukyvyn 
palauttamiseksi aloilla, joilla Eurooppa voisi saada huomattavan markkinaosuuden, kuten 
seutuliikenteen alalla . Ilmailu- ja lentoliikenneala on va hvasti TTK-intensiivinen. Euroopan 
ilmailuteollisuus- ja ilmaliikenneyritysten nykyi nen kilpailukykyisyys maailmanmarkkinoilla 
perustuukin yksityisen sektorin huomattaviin tutkimusinvestointei hin (tyypillises ti 13–15 prosenttia 
liikevaihdosta), joita on tehty useiden vuosikymment en ajan. Alan erityispiirteistä johtuen uudet 
kehitysaskeleet edellyttävät usein julkisen ja yksityisen sektorin toimivaa yhteistyötä. 
L 400/238 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Euroopan ilmailualan tutkimuksen neuvoa-antava elin  ACARE on laatinut alaa koskevat strategiset 
tutkimuslinjaukset. Näiden linjausten jotkin osatek ijät edellyttävät sen laajuista vaikuttavuutta ja 
sellaista tavoitteellisen toiminnan jatkuvuutta, että  tarvitaan yhteinen te knologia-aloite, jossa 
keskitytään johdonmukaiseen ja varta vasten  laadittuun kehittyneiden teknologioiden 
tutkimusohjelmaan ja jonka avulla voidaan edist ää integrointia, laajamittaista validointia sekä 
demonstrointia. 
Käsiteltäviä aihepiirejä on useita, muun mua ssa ympäristöä säästä vä ja kustannustehokas 
ilmaliikennejärjestelmä ("The Green Air Transp ort System") sekä yhtenäistä eurooppalaista 
ilmatilaa ja SESAR-aloitetta tukeva ilmaliikenteen hallinta. 
• Ympäristön ja turvallisuude n maailmanlaajuinen seurantajärjestelmä (GMES) 
Eurooppa tarvitsee itsenäisesti toim ivaa kapasiteettia, joka perust uu maailmanlaajuista seurantaa 
koskevaan eurooppalaiseen standardiin. Tästä olis i Euroopalle ja sen teollisuudelle merkittävää 
hyötyä, koska alalla toimivat kilpailijat investoivat voimakkaasti maailmanlaajuisten 
seurantajärjestelmien standardien kehittämiseen. 
GMES-aloitteella on määrä tote uttaa poliittinen toimeksianto, joka sisältyy kesäkuussa 2001 
pidetyn Göteborgin huippukokouksen jälkeen ympäri stön ja turvallisuuden  maailmanlaajuisen 
seurantajärjestelmän (GMES) alkuvaiheen käynnistämisestä 13 päivänä marraskuuta 2001 
annettuun neuvoston päätöslauselmaan1 ja helmikuussa 2004 esitettyyn GMES-
toimintasuunnitelmaan2. Näiden lisäksi GMES on sisällytetty myös "kasvualoitteeseen" sekä siihen 
liittyvän "pikakäynnistysohjelman" ("Qu ick-start") toimenpideluetteloon. 
                                                 
1 EYVL C 350, 11.12.2001, s. 4. 
2 "Ympäristön ja turvallisuude n maailmanlaajuinen seuranta (GMES): GMES-valmiuksien 
aikaansaaminen vuoteen 2008 mennessä  – (Toimintasuunnitelma 2004–2008), 
KOM(2004) 65 lopullinen (3.2.2004). 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/239 
 GMES:n tulevaisuus edellyttää (sekä julkisen että yksityisen sektorin) käyttä jien ja infrastruktuurin 
tarjoajien merkittäviä pitkän ai kavälin investointeja. Tätä vart en on olennaisen tärkeää, että 
GMES:lle kyetään luomaan selkeä ja ehyt julkinen kuva, jonka käyttäjät, viranomaiset ja teollisuus 
tunnistavat helposti. Tämä edellyttää, että yksi politiikasta vastaava taho  määrittää yhteisesti 
hyväksytyt standardit, validointimekanismit ja periaatteet, jotka ovat riippumattomia GMES:n 
yksittäisistä sovellusalueista. 
Tätä varten voitaisiin perustaa yhteisen teknologia-alo itteen muodossa GMES:n hallintorakenne, 
joka kokoaisi yhteen kaikki olenna iset toimijat resursse ineen, erityisesti kansalliset ja Euroopan 
tason käyttäjäorganisaatiot. 
GMES:ää koskevan yhteisen teknologia- aloitteen avulla voitaisiin va rmistaa GMES:ään liittyvien 
toimien vankka koordinointi erityi sesti seuraavin toimenpitein: 
– kokoamalla yhteen käyttäjävaatimuksia GMES:n kunkin sovellusalueen osalta, 
– seuraamalla ja tukemalla GMES:n operatiiv isten palvelujen sekä niihin liittyvän 
kapasiteetin ja infrastr uktuurin kehittämistä, 
– validoimalla tällaisia palveluja tarvittaessa, 
– kehittämällä sellaisia järj estelyjä, joiden tavoitteena on turvata tiedon pitkäaikaiset 
käyttömahdollisuudet ("tiedon ostaminen"). 
L 400/240 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 GMES:ää koskeva yhteinen teknologia-aloite ed istäisi myös tehokkaasti yksityisen sektorin 
aktiivista osallistumista, koska se toimisi koordinointi- ja rahoitu svälineenä sellaisille yrityksille 
(pk-yritykset mukaan luettuina) ja muille toimijoill e, jotka haluavat osallistua GMES:n toteutukseen 
ja osallistuvat sitä vart en kilpailuprosesseihin. 
GMES:n avulla Eurooppa voi nousta johtoasemaan  suurten infrastruktuuri en, kuten strategisten 
avaruusresurssien, hallinnassa ja käytössä. GMES voi myös muodostaa perust an, jonka varassa sekä 
julkiset että yksityiset toimija t pystyvät hyödyntämään rajallisia l uonnonvaroja tehokkaasti. Kaiken 
kaikkiaan se auttaa parantamaan mo nien sellaisten alojen  tuottavuutta, jotka ta rvitsevat vankkaa ja 
ajantasaista tietoa käytettävissä olevista resursseista. 
Muihin kuin yhteisön tutkimus ohjelmiin liittyvä koordinointi1 
Seuraavassa esitetään alustava luettelo toimista, jotka voidaan toteuttaa osallistumalla kansallisten 
tutkimusohjelmien yhteistoteutukseen. Näistä voidaan  tehdä erillinen päätös perustamissopimuksen 
169 artiklan nojalla. Lisää toimia voidaan m äärittää ja ehdottaa seitsemännen puiteohjelman 
täytäntöönpanon kuluessa. 
Kunkin mahdollisesti tehtävän päätöksen yhteydessä perustetaan toimien toteutuksessa tarvittavan 
organisaatiorakenteen ja asianm ukaisten hallintoelinten lisäksi erityinen täytäntöönpanorakenne. 
Yhteisö voi antaa liitteen II mukaisesti toimille  rahoitustukea ja voi osallistua aktiivisesti 
toteutukseen käyttäen sellaisia keinoja, jotka ovat toiminnan kannalta kaikkien 
tarkoituksenmukaisimpia. 
                                                 
1 Ehdotettujen toimien luettelo on pelkästään suun taa-antava ja siitä tehdään erillinen päätös 
169 artiklan mukaisesti ((kats o liite I, "Tieteel liset ja teknologiset tavoitteet sekä 
aihealueiden ja toimien pääpiirteet"). 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/241 
 • 169 artiklan nojalla toteutettava It ämeren tutkimusta koskeva toimi 
Tavoitteena on käynnistää ja toteuttaa yhteine n T&K-ohjelma, jossa kootaan yhteen useita 
meritiedettä ja Itämeren kestävää kehitystä koskevia kansallisia ohjelmia. Toimi toteutetaan Itämerta koskevien kansainväliste n, eurooppalaisten ja alueellisten yleissopimusten hengessä, ja sen 
tarkoituksena on luoda foorumi, jonka avulla vo idaan laatia synteesejä Itämeren tutkimuksen 
tuloksista, levittää tuloksia sekä saada aikaan tu tkimus- ja kehitystyötä, jota tarvitaan Itämeren 
kestävän kehityksen tukemiseksi. 
• 169 artiklan nojalla toteutet tava tietotekniikka-avusteista asumista koskeva toimi 
Tietotekniikka-avusteista asumista (Ambient Assisted Living) koskeva n yhteisen T&K-ohjelman 
tavoitteena on koota yhteen ka nsallisia toimia ja se lvittää, kuinka tieto-  ja viestintäteknologiaa 
voitaisiin käyttää parantamaan vanhusten elämänlaatua  ja pidentämään sitä aikaa, jonka he pystyvät 
asumaan omillaan kotona ja asuinympäristössään . Tietotekniikka-avusteinen asuminen pitää 
sisällään päivittäisten toimien avustamisen, sosiaa listen kontaktien helpottamisen, terveydentilan ja 
toiminnan seuraamisen sekä turvallisuuden para ntamisen. Keskeisenä päämääränä on laitteiden, 
järjestelmien ja palvelujen yhdistäminen kusta nnustehokkaiksi ja luote ttaviksi ratkaisuiksi. 
Toimella tähdätään laajaan eurooppalaiseen yhtei styöhön, jota varten voidaan  koota riittävä määrä 
("kriittinen massa") voimavaroja ja johon sitoudutaan pi tkäksi ajaksi. 
• 169 artiklan nojalla toteutetta va metrologiaa koskeva toimi 
Tavoitteena on käynnistää ja toteut taa yhteinen ja yhtenäinen metrol ogian alan T&K-ohjelma, joka 
kokoaa yhteen useita kansallisia ohjelmia. Tarkoit uksena on, että Eurooppa pystyy ohjelman avulla 
vastaamaan kasvavaan tarpeeseen kehittää huip putason metrologiaa, jota voidaan käyttää 
innovoinnin välineenä ja tieteellisen tutkimuksen ja politiikan tukena. Toimi tukee erityisesti 
Euroopan kansallisten mittajärjes telmien tavoitteita, jotka on määr itetty kansallisten metrologian 
laboratorioiden verkostojen puitteissa. 
 
L 400/242 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 LIITE V  
Komission 8 artiklan 5 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot 
1. Yksittäisiä hankkeita koskevat tiedot, joilla  mahdollistetaan kunkin ehdotuksen seuranta 
sen koko voimassaolon ajan ja jotka kattavat erityisesti: 
– esitetyt ehdotukset; 
– kutakin ehdotusta koskevan arvioinnin tulokset; 
– avustussopimukset; 
– päättyneet hankkeet. 
2. Kunkin ehdotuspyynnön tuloksia ja hankkeiden täytäntöönpanoa koskevat tiedot, joihin 
sisältyvät erityisesti: 
– kunkin ehdotuspyynnön tulokset; 
– avustussopimuksia koskevien  neuvottelujen tulokset; 
– hankkeiden täytäntöönpano, mukaan lukien  maksutiedot ja hankkeiden tulokset. 
3. Tiedot ohjelman täytäntöönpanosta, puiteohje lman, erityisohjelman ja kunkin aihealueen 
tasolla. 
Tiedot (erityisesti ehdotuksia, niiden arviointia ja avustusso pimuksia koskevat tiedot) olisi 
toimitettava rakenteellisesti yhdenmuka isessa, sähköisesti luettavassa ja käsiteltävässä muodossa, ja 
niiden olisi oltava saatav illa tietotekniikkaan perustuvasta tieto-  ja raportointijärjestelmästä, joka 
mahdollistaa nopean tietojen analysoinnin.