2001/493/YUTP: Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2001, yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP täytäntöönpanosta Venäjän federaatiossa toteutettavaa asesulkua ja aseriisuntaa koskevaan Euroopan unionin yhteistyöohjelmaan osallistumiseksi



Virallinen lehti nro L 180 , 03/07/2001 s. 0002 - 0015



Neuvoston päätös, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2001, yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP täytäntöönpanosta Venäjän federaatiossa toteutettavaa asesulkua ja aseriisuntaa koskevaan Euroopan unionin yhteistyöohjelmaan osallistumiseksi (2001/493/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 23 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon 17 päivänä joulukuuta 1999 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP Venäjän federaatiossa toteutettavaa asesulkua ja aseriisuntaa koskevan Euroopan unionin yhteistyöohjelman perustamisesta(1) ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) Tämän päätöksen tarkoituksena on panna täytäntöön yhteinen toiminta 1999/878/YUTP osallistumalla Venäjän federaatiossa toteutettavaa asesulkua ja aseriisuntaa koskevan Euroopan unionin yhteistyöohjelmaan kuuluvien hankkeiden rahoitukseen. (2) Komissio on suostunut siihen, että se huolehtii kyseisten hankkeiden asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnasta. (3) Euroopan unioni haluaa edelleen tukea Venäjän federaatiota sen pyrkiessä joukkotuhoaseisiin liittyvien perusrakenteiden, laitteistojen ja tieteellisten voimavarojen turvalliseen ja ympäristöä säästävään käytöstä poistamiseen tai niiden käyttötarkoituksen muuntamiseen, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti seuraavat hankkeet sisällytetään Venäjän federaatiossa toteutettavaa asesulkua ja aseriisuntaa koskevaan Euroopan unionin yhteistyöohjelmaan: - Venäjän ydinturvallisuudesta vastaavalle virastolle annettava tuki ydinasekelpoisen plutoniumin käsittelyä koskevien säädöspuitteiden ja asiakirjojen laatimiseksi; - tuki tutkimuksille ja kokeille oksidisekoituspolttoaineen (MOX) demonstraatiota ja lupamenettelyä varten; - yhteistyönä tehtävä toteutettavuustutkimus Venäjän ydinasekelpoista plutoniumia sisältävän jätteen kiinteyttämisestä; - Venäjän ampumatarvikevirastolle annettava tuki kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen nojalla Venäjän federaatiolle kuuluvien velvoitteiden täyttämiseksi; - hermokaasujen hävittämiseen Stsutsessa liittyvän infrastruktuurin rakentamiselle annettava tuki. Edellä mainittujen toimien tarkemmat kuvaukset ovat liitteissä I, II, III, IV ja V. 2 artikla 1. Rahoitusohje 1 artiklassa mainittuihin tarkoituksiin on 6080000 euroa. 2. Edellä 1 kohdassa mainitulla määrällä rahoitettavia menoja hallinnoidaan talousarvioon sovellettavien yhteisön menettelyjen ja sääntöjen mukaisesti. 3 artikla Komissio raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP 3 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti. 4 artikla 1. Tätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se tehdään. Sen voimassaolo päättyy samana päivänä kuin yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP voimassaolo. 2. Tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen 12 kuukauden kuluttua päivästä, jona se tehdään. 5 artikla Tämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä. Tehty Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2001. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. Lindh (1) EYVL L 331, 23.12.1999, s. 11. LIITE I VENÄJÄN YDINTURVALLISUUDESTA VASTAAVALLE VIRASTOLLE (GOSATOMNADZOR) ANNETTAVA TUKI YDINASEKELPOISEN PLUTONIUMIN KÄSITTELYÄ KOSKEVIEN SÄÄDÖSPUITTEIDEN JA ASIAKIRJOJEN LAATIMISEKSI 1. Kuvaus 1.1. Taustaa Yhdysvaltain ja Venäjän syyskuussa 2000 tekemän hallitustenvälisen sopimuksen mukaisesti kumpikin osapuoli käsittelee 34 tonnia ydinasekelpoista plutoniumia. Venäjän federaatiossa on itsenäisen Venäjän ydinturvallisuudesta vastaavan viraston tehtävänä asettaa vaatimukset ja valvoa niiden noudattamista ennen kuin voidaan antaa lupa toiminnan aloittamiseksi. Tämä itsenäinen virasto on Gosatomnadzor (GAN) ja sitä neuvoo teknisissä asioissa tieteellis-tekninen keskus (STC). Yhteisen kannan 1999/878/YUTP mukaisesti 500000 euroa on jo osoitettu siihen, että GAN/STC alkavat laatia plutoniumin käsittelyn edellyttämiä tärkeimpiä asiakirjoja. Sovittiin, että hanke toteutettaisiin Ranskan, Saksan ja Venäjän vuonna 1998 tekemän sopimuksen mukaisesti ja että sen panisi täytäntöön CEA (Commissariat à l'Energie Atomique). Tämä tekisi sopimuksia GANin kanssa ja valitsisi kokeneita EU:n lainvalmisteluasiantuntijoita kyseisten säädösten laatimista ja tarkistamista varten. Tammikuussa 2001 Moskovassa pidetyssä kokouksessa GAN/STC esitti luettelon "tason 3 asiakirjoista", jotka tarvitaan plutoniumin siirtämistä varten. "Tason 3 asiakirjat" ovat liittovaltion säädöksiä; niitä täydennetään tarvittaessa "tason 4 turvallisuusohjeilla". Moskovan kokouksen tuloksena GAN laati ajantasaistetun luettelon tarvittavista säädöksistä. Luettelosta keskusteltiin lisää EU:n ja Yhdysvaltain välisessä kokouksessa Pariisissa maaliskuussa 2001, koska molemmat osapuolet olivat päättäneet antaa rahoitusapua GANille sen tehtävien hoitamista varten. Asiakirjat laaditaan nimenomaan ydinasekelpoisen plutoniumin siirtämistä ajatellen. Moskovan ja Pariisiin kokousten tulokset muodostavat perustan ja antavat perusteet tälle jatkohankkeelle, jota tässä ehdotetaan yhteisen kannan 1999/878/YUTP mukaisen vuoden 2001 talousarvion puitteissa. 1.2. Hankkeen puitteissa toteutettavien toimien laajuus Ennen hankkeen aloittamista Venäjä ja Yhdysvallat kävivät neuvotteluja. Niiden mukaan EU rahoittaa GANissa/STC:ssä laadittavista tarvittavista säädöksistä 12-16 kappaletta. Muiden asiakirjojen laatimisen GANissa/STC:ssä rahoittaa joko Yhdysvaltain energiaministeriö (USDOE) tai Venäjän federaatio siten, että niiden toimet eivät ole päällekkäisiä. EU rahoittaa myös asiakirjojen tarkistuksen, jonka tekevät valitut EU:n lainvalmisteluasiantuntijat. 2. Tavoite Yleistavoite Yleistavoitteena on laatia säädöspuitteet ydinasekelpoisen plutoniumin siirtämistä varten Venäjän federaatiossa. Hankkeen tavoite Tavoitteena on laatia GANissa asiakirjat, joissa määritellään turvallisuusvaatimukset ja jotka ovat perustana lupien antamiseksi sellaisille laitoksille ja toimille, jotka on suunniteltu nimenomaan plutoniumin siirtämistä varten. Hankkeen tulokset Hankkeen mitattavina tuloksina ovat GANissa/STC:ssä laaditut säädökset, joita valittu EU:n lainvalmisteluasiantuntija (tai asiantuntijat) on kommentoinut. Lopullinen maksaminen GANille/STC:lle suoritetaan vasta kun GAN on virallisesti hyväksynyt säädökset ja ne ovat tulleet voimaan. 3. Kesto Ensimmäinen sopimus GANin/STC:n kanssa ensimmäisistä asiakirjoista (nykyisten budjettisitoumusten mukaisesti) aiotaan allekirjoittaa heinäkuussa 2001. Euroopan komission ja täytäntöönpanoviraston välinen, tämän hankkeen täytäntöönpanoa koskeva rahoitussopimus aiotaan allekirjoittaa vuoden 2001 jälkipuoliskolla. Täytäntöönpanoviraston, GANin/STC:n ja EU:n lainvalmisteluasiantuntijoiden väliset, vuoden 2001 talousarvioon kuuluvat seurantasopimukset aiotaan allekirjoittaa vuoden 2001 lopussa. Laadinta-, tarkistus- ja täytäntöönpanotyön odotetaan kestävän kaksi vuotta. Hanke päättyy yhteisen kannan 1999/878/YUTP voimassaolon päättyessä eli 4.6.2003. Arviointi on suunniteltu tehtäväksi kuusi kuukautta sen jälkeen kun sopimus GANin/SECin kanssa on allekirjoitettu. 4. Edunsaaja GAN on hankkeen edunsaaja. Teknisen neuvoa-antavan henkilökunnan työ toteutetaan EU:n täytäntöönpanoviraston kanssa tehtävän suoran sopimuksen mukaisesti. GANin on hyväksyttävä työ ja saatettava säädökset voimaan ennen kuin lopullinen maksu suoritetaan. GAN nimeää hanketta varten jonkin korkean virkamiehensä yhteyshenkilöksi (ei rahoiteta hankkeen määrärahoista), jolla on riittävästi toimivaltaa ja joka on selkeästi vastuussa täytäntöönpanoviraston kanssa tehtävän yhteistyön tehokkuuden varmistamisesta. Tämä parantaisi hankkeen onnistuneen täytäntöönpanon edellyttämän tiedon saatavuutta. 5. Materiaaleista ja varainhoidosta vastaava yksikkö Koska tällä hankkeella jatketaan ja laajennetaan EU:n vuoden 1999 ja 2000 talousarvioista rahoitettuja hankkeita, täytäntöönpano ehdotetaan tehtäväksi samalla tavalla kuin ennenkin: - Euroopan komission ja Ranskan ulkoasiainministeriön välinen rahoitussopimus; - Materiaaleja ja varainhoitoa koskevan toimivallan siirto Ranskan ulkoasiainministeriöltä täytäntöönpanovirastona toimivalle CEA:lle; - Suorat yhteydet GANin/STC:n henkilöstön kanssa Venäjällä suoritettavaa työtä varten sekä valittujen kokeneiden EU:n lainvalmisteluasiantuntijoiden kanssa työn tarkistamiseksi. 6. Kolmas osapuoli rahoittajana Kuten mainittiin, Yhdysvaltain energiaministeriö rahoittaa GANin/STC:n tekemästä säädösten laadintatyöstä osan eli 10-12 säädöstä. Yhdysvallat ja EU ovat ryhtyneet tiiviiseen keskinäiseen koordinointiin, jolloin vältetään kaksinkertainen työ ja varmistetaan työn kattavuus. Samanlaista toimintatapaa noudatetaan GANin/STC:n kanssa. 7. Tarvittavat voimavarat Yhdysvaltain tekemän arvioinnin mukaan GAN tarvitsee yhden asiakirjan laatimiseen työvoimaa keskimäärin noin 8 henkilötyökuukautta, mihin on laskettu mukaan ensimmäinen versio ja kommenttien huomioon ottaminen. Lisäksi aiheutuu sihteeristö- ja johtamiskuluja. Tämä luku on vain arvio ja riippuu kunkin asiakirjan laajuudesta. EU rahoittaa 12-16 asiakirjaa, tai enemmän jos se on tarpeen. EU rahoittaisi myös sen, että EU:n lainvalmisteluasiantuntijat tarkistavat 38 asiakirjaa. Tämä tarkistus veisi keskimäärin kaksi henkilötyöviikkoa. GAN/STC laatii asiakirjat venäjäksi. Niistä tarvitaan englanninkieliset käännökset. Saattaa olla tarpeen myös järjestää kokouksia joidenkin kohtien selventämiseksi, mistä aiheutuu matkustuskuluja. 8. Rahoitusohje hankkeen kustannusten kattamiseksi Talousarvio: 1300000 euroa. Tämän summan olisi katettava 38 GANissa tehdyn asiakirjan laadinta, tarkistus ja voimaansaattaminen, edellyttäen että Yhdysvalloilta ja Venäjältä saadaan rahoitus odotetun mukaisesti. Mukana olevien urakoitsijoiden kanssa neuvotellaan yksityiskohtaiset ehdot. LIITE II TUKI TUTKIMUKSILLE JA KOKEILLE OKSIDISEKOITUSPOLTTOAINEEN (MOX) DEMONSTRAATIOTA JA LUPAMENETTELYÄ VARTEN 1. Kuvaus 1.1 Taustaa Yhdysvaltain ja Venäjän syyskuussa 2000 tehdyn hallitustenvälisen sopimuksen mukaan kukin osapuoli käsittelee 34 tonnia ydinasekelpoista plutoniumia. Venäjän federaatio on ilmoittanut aikomuksestaan panna täytäntöön sitoumuksensa ja muuttaa ydinasekelpoinen plutonium MOX-polttoaineeksi reaktoreille. Sitä ennen on suoritettava eräitä tutkimuksia ja kokeita, joilla osoitetaan toteutettavuus ja joille lupamenettely voidaan perustaa. MOX-demonstraatio-ohjelman suunnitteli kokonaisuudessaan Bochvar-instituutti, sen hyväksyi Minatom 16.10.2000 ja vahvisti turvallisuudesta vastaavan viranomaisen Gosatomnadzorin (GAN) edustaja Dimitrijev 18.10.2000. Venäläinen osapuoli arvioi ohjelman kustannuksiksi 33000000 USD. EU:lle ehdotetaan keskittymistä edelleen kahteen tarpeelliseen tutkimukseen ja kokeeseen: Ensimmäinen koskee kolmen lyijykoeosan (LTA) testaamista venäläisessä VVER-reaktorissa (Balakovo). Koska se koskee kolmen lyijykoeosan polttoaineominaisuuksia, sitä kutsutaan myös "3 LTA-ohjelmaksi". Toinen EU:n tutkimus käsittelee reaktoriominaisuuksia, mukaanlukien tutkimukset ja kokeet, joita tarvitaan luvan myöntämiseen turvallisuustutkimuksissa käytettäville laskentakoodeille. Molemmat ohjelmat ovat keskeisiä ydinasekelpoisen plutoniumin käsittelemistä koskevan sitoumuksen täytäntöönpanemiseksi ajallaan ja välttämättömiä vaiheita MOX-polttoaineen käyttöä venäläisissä reaktoreissa koskevan turvallisuus- ja lupamenettelyn kannalta. EU:n yhteisessä toiminnassa 1999/878/YUTP edellä mainittujen ohjelmien käynnistämiseen on myönnetty 1300000 euroa. - 1000000 euroa myönnettiin koelaitoksen suunnittelu- ja rakentamiskustannuksiin. Laitoksessa suoritetaan testit, joiden avulla vahvistetaan laskentakoodit, joita käytetään osoittamaan MOX:n käytön turvallisuus polttoaineena VVER-reaktoreissa. Päätös hankkeen tämän osan toteuttamisesta riippui kuitenkin siitä, voitiinko pienen toteutettavuustutkimuksen avulla osoittaa tällaisen laitoksen rakentamisen olevan tarpeen. - 300000 euroa myönnettiin Bochvar-instituutin kehittämän MOX-polttoaineen demonstrointi-ohjelman ensi vaiheiden rahoitukseen. Seuraaviin vaiheisiin voidaan lisäksi myöntää vielä 1000000 euroa, jos edellä mainittu koelaitos ei osoittaudukaan tarpeelliseksi koeohjelman ensivaiheessa. Käsillä olevassa hankkeessa ehdotetaan, että jatkettaisiin Bochvarin kehittämän, Minatomin hyväksymän ja GANin vahvistaman MOX-demonstrointiohjelman seuraavien vaiheiden rahoittamista. Täytäntöönpanossa on kaksi mahdollisuutta riippuen siitä, päätetäänkö kriittinen reaktori rakentaa tarpeellisten kokeiden suorittamista varten. Venäjän ydinasekelpoisen plutoniumin käsittelemistä koskevien sitoumusten turvallinen, varma ja teknisesti järkevä täytäntöönpano on yhteisen toiminnan keskeinen painopiste. Tämä hanke on tältä kannalta perusteltu. Hanke olisi aloitettava viipymättä, jotta noudatetaan Yhdysvaltain ja Venäjän syyskuussa 2000 tekemässä sopimuksessa mainittua hävittämisohjelmaa. Neuvostolle ilmoitetaan aikanaan, voidaanko hanke toteuttaa sellaisena kuin se yhteisessä toiminnassa 1999/878/YUTP olevassa 2.2 kohdassa kuvataan vai päädytäänkö toteutettavuustutkimuksen perusteella vaihtoehtoiseen strategiaan, joka esitetään Euroopan komission ja ranskalaisen täytäntöönpanoviranomaisen välisen sopimuksen liitteessä II. 1.2 Hankkeeseen kuuluvat toimet a) Mikäli laskentakoodien vahvistamisen edellyttämä kriittinen reaktori osoittautuu tarpeelliseksi ja siihen käytetään vuosien 1999 ja 2000 budjeteissa olevat 1000000 euroa, käytetään vuoden 2000 budjetin 300000 euroa "3 LTA-ohjelman" kolmeen ensi vaiheeseen. Tämän hankkeen 1500000 euroa täydentävät sitten "3 LTA-ohjelman" myöhempien vaiheiden rahoitusta. "3 LTA-ohjelman" eri vaiheet ovat: - polttoainepanosten tekninen erittely ja teknisen aineiston laatiminen MOX-ampullien ja lyhytsauvojen runkosuunnitelmaa varten; - tekninen aineisto MOX-ampullien alustavaa suunnitelmaa varten, tekninen aineisto lyhytsauvojen alustavaa suunnitelmaa varten; - hyväksyntäkriteerien määrittely normaalia, epänormaalia ja satunnaista transienttianalyysia varten; - säteilytysohjelman kehittäminen MIR/BIGR-koereaktoreita varten; - jälkisäteilykoeohjelman kehittäminen; - VVER 1000-koesauvojen valmistuksen tekninen erittely; - reaktorivaihtoehtojen ja voimaloiden muutostarpeiden selvittäminen koepolttoainepanosten lataamista varten; - MOX-polttoaineampullien ja lyhytsauvojen valmistaminen niiden säteilytystä varten MIR- ja BIGR-reaktoreissa; - laitteiston modernisointi ja analyyttisen valvontamenettelyn muuttaminen. b) Mikäli laskentakoodien vahvistamisen edellyttämää kriittistä reaktoria ei rakenneta vielä, vuosien 1999 ja 2000 budjeteissa olevat 1300000 euroa varataan kokonaisuudessaan MOX-polttoaineen demonstrointiohjelmaa varten, ja määrällä rahoitetaan useita "3 LTA-ohjelman" vaiheita. Tällä hankkeella rahoitetaan silloin vielä seuraavat toimet: - MOX-polttoainetablettien valmistuslinjan toimintakuntoon saattaminen; - ampullien ja lyhytsauvojen valmistuslinjan modernisointi ja toimintakuntoon saattaminen; - teknisen erittelyn laatiminen ja koepolttoainesauvojen valmistukseen soveltuvan laitoksen suunnittelu "3 LTA-ohjelmaa" varten; - lupien hankintaan liittyvien asiakirjojen laatiminen; - teknisen erittelyn laatiminen VVER 1000 tabletti- ja sauvavalmistusaluetta varten; - teknisen erittelyn laatiminen laitteistoa varten; - laitteiston ja valmistusalueen suunnittelu. 2. Tavoitteet Yleistavoite Venäjän reaktoreiden plutoniuminkäsittelykapasiteetin lisääminen tukeutuen plutoniumin käsittelyhankkeen osan 2:n tuloksiin. Hankkeen tavoite Tutkimukset ja kokeet, joiden suorittamisella osoitetaan, että plutoniumia on mahdollista käsitellä MOX-polttoaineeksi reaktoreita varten, ja joilla valmistellaan kolmen lyijykoeosan sijoittamista VVER-reaktoriin Balakovossa. Tähän hankkeeseen on valittu joukko erityisen tärkeitä vaiheita "3 LTA-ohjelmasta", ja siinä otetaan huomioon nykyisen yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP voimassaoloaika (4.6.2003 asti). Hankkeen tulokset Eri toimien tuloksia (esim. kertomuksia, asennettua laitteistoa) kuvaillaan kohdassa 1.2. 3. Kesto Toimet on valittu "3 LTA-ohjelmasta", jotta olisi mahdollista toteuttaa ne ennen 4 päivää kesäkuuta 2003, jolloin yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP voimassaolo lakkaa. Jos Euroopan komission ja täytäntöönpanoviranomaisen välinen rahoitussopimus allekirjoitetaan vuoden 2001 jälkipuoliskolla, ohjelman toteuttamisen suunniteltu kesto on 18 kuukautta. Puoli vuotta ensimmäisen täytäntöönpanosopimuksen tekemisen jälkeen suoritetaan välitarkistus hankkeen tehokkuuden arvioimiseksi ja tarvittaessa korjaavien toimenpiteiden suorittamiseksi. 4. Edunsaaja Hankkeen edunsaaja on Venäjän federaation Minatom. Minatom nimeää hanketta varten (ei rahoitusta hankkeen varoista) omasta organisaatiostaan korkea-arvoisen virallisen yhteyshenkilön, joka on riittävän kyvykäs ja jolla on nimenomainen vastuu tehokkaan yhteistyön varmistamisessa täytäntöönpanoviranomaisen kanssa. Tämä helpottaa erityisesti hankkeen menestykselliseen toteuttamiseen tarvittavien tietojen saantia. 5. Materiaalisesta toteutuksesta ja rahaliikenteestä vastaava Hanke jatkaa ja laajentaa EU:n vuosien 1999 ja 2000 budjeteista rahoitettua hanketta. Ehdotetaan samaa toteutustapaa: - Euroopan komission ja Ranskan ulkoasiainministeriön välinen rahoitussopimus; - Materiaalinen toteuttaminen ja rahaliikenteen hoitaminen siirtyy ulkoasiainministeriöltä täytäntöönpanoviranomaisena toimivalle CEA:lle; - CEA tekee sopimukset noudattaen vuosien 1999 ja 2000 budjetteja varten laaditun rahoitussopimuksen sääntöjä. Tarjouspyyntötilanteessa noudatetaan Euroopan komission sääntöjä. 6. Kolmas osapuoli rahoittajana CEA huolehtii siitä, että hanke on täysin sopusoinnussa niiden toimien kanssa, joita rahoitetaan ranskalais-saksalais-venäläisistä kolmenvälisistä ja yhdysvaltalais-venäläisistä kahdenvälisistä ohjelmista, ja että hankkeiden välillä ei ole päällekkäisyyttä. 7. Tarvittavat resurssit Tarvittavien henkilöresurssien ja laitteistokustannusten yksityiskohdista huolehditaan vasta, kun täytäntöönpanoviranomainen on perusteellisesti tutkinut Venäjän antamat luvut. Tähän asti käytetyt luvut olivat Venäjän antamia lukuja. 8. Toimen aiheuttamien kustannusten rahoitusohje Hankkeen rahoitusohje arvioidaan 1500000 euroksi riippumatta siitä, katsotaanko kriittinen koelaitos tarpeelliseksi vai ei. Arvio perustuu Venäjän antamiin lukuihin "3 LTA-ohjelmaa" varten. Rahoitusmäärä täydentää vuosien 1999 ja 2000 budjeteissa myönnettyä 1300000 euroa. LIITE III YHTEISTYÖNÄ TEHTÄVÄ TOTEUTETTAVUUSTUTKIMUS VENÄJÄN YDINASEKELPOISTA PLUTONIUMIA SISÄLTÄVÄN JÄTTEEN KIINTEYTTÄMISESTÄ 1. Hankkeen kuvaus 1.1 Taustaa Syyskuussa vuonna 2000 tehdyssä Yhdysvaltojen ja Venäjän hallitusten välisessä sopimuksessa tuotiin näkyvästi esille ne suuret haasteet, joita ydinasekelpoisen plutoniumin (WGP) suurten varastojen olemassaolo ja niiden käsittely asettaa. Yhdysvallat suunnittelee käyttävänsä MOX-menetelmän ja kiinteyttämisen yhdistelmää käsitelläkseen 34 tonnin suuruisen määrän ydinasekelpoista plutoniumia. Venäjän federaatio on ilmoittanut, että se aikoo käyttää MOX-menetelmää käsitelläkseen ensimmäiset Yhdysvaltojen ja Venäjän välisen sopimuksen nojalla käsiteltävät 34 tonnia. On selvää, että teknologialla tulee sopimuksen kannalta olemaan tärkeä merkitys. Venäjän federaatiota kiinnostaa tutkia, miten parhaiten käyttää kiinteyttämistekniikkaa, erilaisia teknologisia vaihtoehtoja ja keinoja, jotta käsittely olisi peruuttamatonta. Venäläisten ja saksalaisten tiedemiesten kesken tehdään jonkin verran yhteistyötä. Yhteiseen kantaan liittyvistä toimista vastaava Euroopan komission yksikkö isännöi Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2001 alustavan hankkeen kehittämistä koskevan kokouksen, johon osallistui asiantuntijoita Saksasta (GRS), Belgiasta (Belgonucléaire ja Ondraf), Yhdistyneestä kuningaskunnasta (UKAEA), Ruotsista (FOI) ja Ranskasta (CEA). Komission esittelyn jälkeen Saksan edustaja selosti Saksan ja Venäjän asiantuntijoiden kesken käytyjä alustavia keskusteluja ja esitti näihin kahdenvälisiin neuvotteluihin perustuvan alustavan ehdotuksen mahdolliseksi hankkeeksi. Todettiin, että kaksi Venäjällä syntyvää ydinasekelpoista plutoniumia sisältävää jätettä mitä todennäköisimmin kiinteytettäisiin, nimittäin 1) jäteliete ja 2) MOX-polttoaineen tuotannon yhteydessä syntyvä jäte. Liete: Venäläisten lähteiden mukaan Venäjän federaatiossa on varastoituna 15 tonnia jätettä/jätelietettä, joka sisältää jopa 1,2 tonnia ydinasekelpoista plutoniumia, uraniumia ja muita aineita. EU:n työnä voisi olla tämän jätteen sisällön ja koostumuksen tarkempi määrittely jätteiden hävittämisstrategian pohjaksi. Tässä yhteydessä EU voisi tutkia lietteen eri ominaisuuksia sellaisten arviointiparametrien pohjalta kuin ympäristövaikutukset, leviämisriski ja kustannukset. MOX-jäte: Muutettaessa ydinasekelpoista plutoniumia metallista oksidin muotoon ja valmistettaessa MOX-polttoainetta syntyy jätettä, jossa on jäämiä ydinasekelpoisesta plutoniumista. Tämä jäte voitaisiin myös kiinteyttää. Perustelu Yhteisen kannan mukaan EU:n painopisteenä on ydinasekelpoisen plutoniumin hävittäminen Venäjän federaatiossa, ja se onkin suorittamassa useita tutkimuksia ja kokeita tällä alalla. Kiinteyttäminen on todennäköisesti yksi plutoniumin käsittelyyn tulevaisuudessa käytettävistä tekniikoista nimenomaan lietteen ja MOX-jätteen yhteydessä ja tämän alan hankkeen toteuttaminen on selvästi EU:n edun mukaista. 1.2 Hankkeen puitteissa toteutettavien toimien laajuus EU:n asiantuntijaryhmän ja venäläisen osapuolen välisessä hankekokouksessa on määriteltävä, mihin keskitytään ja minkä tyyppisen jätteen olisi nimenomaan oltava kiinteyttämistutkimuksen pääkohteena. Lietteen osalta: Määritetään plutoniumia sisältävän lietteen ominaisuudet (eritellään plutonium- ja uraanisisältö ja isotooppikoostumus, fissiotuotteiden sisältö, vaikutusalue ja säteilytaso, fyysinen ja kemiallinen koostumus jne.). Määritetään astioiden/säiliöiden ominaisuudet (varastointipaikkojen sijainti, säilytysastioiden/säiliöiden tyyppi ja lukumäärä, rakenneominaisuudet, lietteen siirtoon ja säiliöiden puhdistukseen tarkoitetut järjestelmät, tarvittu suojaus jne.). Kerätään palautetta varastoinnista saaduista kokemuksista (mahdollinen vuodoista tai väärästä käsittelystä johtunut kontaminaatio, muut turvallisuuteen liittyvät tapahtumat, erityiset tekniset tiedot jne.). Kehitetään menettely tämän jätteen käsittelyä koskevan strategian pohjaksi (laaditaan malli - malli, jossa tarkastellaan monia ominaisuuksia (multi-attribute model) tai joku muu malli - eri käsittelytapoihin liittyvien etujen ja haittojen arvioimiseksi ja parhaan käsittelytavan valitsemiseksi). MOX-jätteen osalta: Keskustelu ja alustava suunnitelma menetelmistä ja tekniikoista, joita käytetään muuntamisen yhteydessä ja käsiteltäessä MOX-tuotantoprosessissa syntyviä jätteitä, jotka sisältävät jäämiä ydinasekelpoisesta plutoniumista. 2. Tavoitteet Yleistavoite Lisätä ensimmäisen yhteistyöhankkeen avulla, jossa on mukana EU:n ja Venäjän asiantuntijoita, Venäjän federaation valmiutta ehkäistä ydinmateriaalin leviämistä kiinteyttämällä ydinasekelpoista plutoniumia. Hankkeen tavoite Antaa Venäjän federaatiolle valmius käyttää kiinteyttämismenetelmiä ja tekniikoita plutoniumin käsittelemiseksi Euroopassa käytössä olevia turvallisuus- ja ympäristönormeja vastaavasti. Hankkeen tulokset Asiakirja plutoniumia sisältävien jätteiden käsittelemisstrategiasta, jota Venäjän federaatio pystyy tehokkaasti soveltamaan. 3. Kesto Yksi vuosi. 4. Edunsaaja Edunsaaja on Venäjän Minatom. Minatom nimeää organisaatiostaan korkea-arvoisen virkamiehen hankkeen yhteyshenkilöksi (ei rahoiteta hankkeen varoista), jolla on riittävät valmiudet ja selkeä vastuu varmistaa tehokas yhteistyö täytäntöönpanoviraston kanssa. Tämä helpottaa erityisesti pääsyä tietoihin, joita hankkeen menestyksekäs täytäntöönpano edellyttää. 5. Käytännön toimista ja varainhoidosta vastaava yksikkö Luodaan Saksan ja Venäjän federaation välisellä kahdenvälisellä sopimuksella (on vielä vahvistettava). EU:n kiinteyttämisen asiantuntijoista muodostuvan ryhmän jäsenten odotetaan toimivan hankekumppaneina tai vaihtoehtoisesti hankkeen johtoryhmänä kollektiivisesti. 6. Kolmas osapuoli rahoittajana Yhdysvaltojen ja Venäjän asiantuntijoiden kesken on jo tehty joitain kiinteyttämistä koskevia tutkimuksia. Nämä tutkimukset analysoidaan hankkeen alussa. Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ydinjäteavun koordinointiryhmä on kerännyt paljon tietoja Venäjän federaatiossa olevasta radioaktiivisesta jätteestä. Heihin otetaan myös yhteyttä. MOX-jätteen osalta varmistetaan, että hanke täydentää meneillään olevia hankkeita, jotka on käynnistetty Ranskan, Saksan ja Venäjän välisen sopimuksen nojalla ja jotka koskevat muuntamiseen ja MOX-tuotantoon liittyvien teknologioiden kehittämistä ja suunnittelua. 7. Tarvittavat varat Kokousten rahoittaminen EU:n toimeksisaaja: 6 henkilötyökuukautta Venäjän toimijat: 2 henkilötyövuotta 8. Rahoitusohje toiminnan kustannusten kattamiseksi Talousarvio: 400000 euroa. LIITE IV VENÄJÄN AMPUMATARVIKEVIRASTOLLE (RAA) ANNETTAVA TUKI KEMIALLISIA ASEITA KOSKEVAN YLEISSOPIMUKSEN NOJALLA VENÄJÄN FEDERAATIOLLE KUULUVIEN VELVOITTEIDEN TÄYTTÄMISEKSI 1. Kuvaus 1.1 Taustaa Vastuu kemiallisten aseiden hävittämisestä siirtyi lokakuussa 2000 puolustusministeriöltä Venäjän ampumatarvikevirastolle (RAA). Kemiallisia aseita koskevassa yleissopimuksessa edellytetään, että Venäjän federaatiossa varastoituna olevat 40000 tonnia kemiallisissa aseissa käytettäviä taisteluaineita hävitetään kokonaan vuoteen 2007 mennessä kuitenkin siten, että määräaikaa voidaan jatkaa 5 vuodella vuoteen 2012 saakka. Hävittämisen kustannusten on arvioitu olevan noin 6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Tähän mennessä vain Gornyissa sijaitseva laitos on rakenteilla. Realistinen aloittamisajankohta on vuoden 2002 loppu. Stsutsessa suunnittelu on käynnissä, mutta hävittämislaitoksen rakentaminen ei ole vielä alkanut. Yhdysvaltain kongressi jäädytti vuonna 1999 Yhdysvaltain rahoituksen Stsutselle siihen asti, kunnes tämä täyttää tietyt edellytykset, mukaan lukien koko hankkeen onnistuneen lopputuloksen varmistaminen, mihin kuuluvat muun muassa hallinnollisten valmiuksien parantaminen hankkeesta vastaavassa Venäjän virastossa sekä Venäjän federaatiolta ja muilta valtioilta saatavan yhteisrahoituksen lisääminen. Tähän mennessä Euroopan tuki on ollut melko vaatimatonta Yhdysvaltain julkistamiin lukuihin verrattuna. Eurooppalainen osapuoli näyttää aktivoituneen, vaikka sen toimet ovat silti rajoitettuja edellä mainittuihin taloudellisiin kokonaistarpeisiin verrattuna. Vuodeksi 2001 Venäjän federaatio on varannut 100000000 Yhdysvaltain dollaria, mikä on kuusi kertaa enemmän kuin edellisinä vuosina ja enemmän kuin Yhdysvaltain kongressin asettama ehto sille, että se päättäisi kumota Stsutsen määrärahojen jäädytyspäätöksen. Venäjällä puolestaan on perustettu kemiallisten aseiden hävittämistä käsittelevä valtiollinen komitea Kirijenkon johdolla helpottamaan paikallistason organisaatioiden koordinaatiota. Se tukee RAA:ta täytäntöönpanovastuun täyttämisessä. RAA tulee mukaan kuvaan varsin vaikeana ajankohtana: kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen määräaikoja ei ole noudatettu ja kansainvälinen yhteisö on arvioimassa uudelleen rahoitustukeaan. Sen on kyettävä luomaan ohjelmista ja hankkeista sekä yleisen tason että yksityiskohtainen näkemys, joka perustuu realistiseen ja uskottavaan tekniseen ja rahoitukselliseen lähestymistapaan. Sen on koordinoitava vasta perustetun valtiollisen komitean avustuksella asiaankuuluvien federaation, alueellisten ja paikallisten tason venäläisten organisaatioiden toimintaa. Lisäksi sen on oltava yhteydessä kansainväliseen yhteisöön ja annettava sille tietoja mahdollisen laajemman lisärahoituksen edistämiseksi, sillä ilman sitä kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen täytäntöönpano Venäjän federaatiossa joutuu vakavasti uhatuksi. 1.2 Hankkeen puitteissa toteutettavien toimien laajuus Teknisen avun toimittaminen RAA:lle sen voimavarojen vahvistamiseksi kahdella alalla: i) Kanssakäyminen ulkoisten rahoittajien kanssa - kansainvälisen yhteisön rahoittamien eri avustushankkeiden koordinoiminen; - kemiallisten aseiden hävittämistä koskevien Venäjän painopisteiden ja suunnitelmien muuttaminen hankkeiksi ja ohjelma-asiakirjoiksi, jotka toimivat perustana kansainvälisen yhteisön kanssa käytävälle tekniselle yhteistyölle, jossa käytetään nykyaikaisia hankkeiden hallinnoinnin välineitä - tavoitekeskeiseen ohjelmointiin ja suunnitteluun - realistiseen kustannusten arviointiin ja budjetointiin - ohjelmien ja hankkeiden hallinnointiin. ii) Yhteydenpito paikallisiin toimijoihin - avun antaminen välineiden luomiseksi yleisölle tiedottamista varten asianomaisilla alueilla yhteistyössä alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa. Apu toimitetaan edellä mainittuja aloja koskevan konsultointiavun muodossa. Tähän kuuluu koulutusjakso, jossa keskitytään pääasiassa käytännön työhön todellisissa ohjelmissa ja hankkeissa. RAA:n valikoiduille henkilöstön jäsenille annetaan koulutusjakson jälkeen yhdessä sovittuja ensisijaisia tehtäviä. Konsultti antaa tukea tehtävien toteuttamisessa. Tehtävät valitaan siten, että ne liittyvät suoraan Venäjän ohjelman painopisteisiin. Yksi tehtävä on RAA:ssa laadittava asiakirja, jossa esitetään täydellinen yleissuunnitelma ja kustannuslaskelma kaikille kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen vaatimusten täytäntöönpanemiseksi Venäjän federaatiossa toteutettaville toimille. Kyseinen asiakirja tulee muodostamaan perustellun yhteisen pohjan RAA:n ja kansainvälisen yhteisön yhteydenpidolle. Konsulttiyhtiö arvioi, minkälaisia asianmukaisia välineitä tarvitaan parantamaan RAA:n kykyä ohjelmointiin, kustannuslaskentaan ja budjetointiin sekä vuorovaikutukseen erityisesti kemiallisten aseiden hävittämisen alalla. Kyseisten välineiden tärkeimmät osat hankitaan ja toimitetaan. 2. Tavoitteet Yleistavoite RAA vastaa kemiallisten aseiden hävittämisestä Venäjälle kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen osapuolena kuuluvien sitoumusten ja velvoitteiden mukaisesti. Hankkeella vahvistetaan siten hävittämisprosessin hallinnointia Venäjän federaatiossa. Hanke ei vähennä tai korvaa Venäjän federaation yksinomaista vastuuta kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanosta, vaan vahvistaa Venäjän federaation omaa kykyä täyttää velvollisuutensa. Hanke auttaa osaltaan varmistamaan kyseisen alan nykyisten ja tulevien eurooppalaisten avustushankkeiden tehokkuuden, lisäämään Euroopan näkyvyyttä ja kasvattamaan yhteisymmärrystä EU:n ja Venäjän federaation välillä Venäjän toimintatavoista kemiallisten aseiden hävittämisen alalla. Hanke täydentää siis saumattomasti meneillään olevia EU:n hankkeita kemiallisten taisteluaineiden hävittämispaikoissa ja vastaa yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP tavoitteita. Hankkeen tarkoitus RAA lisää kykyään vuorovaikutukseen ulkoisten rahoittajien kanssa ja yhteydenpitoon paikallisten toimijoiden kanssa. Hankkeen tulokset 1. Asiakirja, jossa esitetään täydellinen yleissuunnitelma ja kustannuslaskelma kemiallisia aseita koskevan yleissopimuksen mukaisten, kemiallisten aseiden hävittämistä koskevien Venäjän federaation velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi. 2. RAA ja sen henkilöstö kykenevät tehokkaasti käyttämään välineitä ohjelmointi-, suunnittelu-, kustannuslaskenta- ja budjetointivalmiuksien lisäämiseksi. 3. Kesto Hankkeen arvioitu kesto on yksi vuosi. Hankkeen odotetaan alkavan vuoden 2002 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Hanke päättyy viimeistään yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP voimassaolon päättymispäivänä (kesäkuussa 2003). Täytäntöönpanon tehokkuutta koskeva analyysi toteutetaan kuusi kuukautta hankkeen aloittamisen jälkeen. Sen perusteella päätetään joko hankkeen jatkamisesta tai sen määrittelemisestä uudelleen. 4. Edunsaaja Hankkeen edunsaaja on RAA. Sen henkilöstö osallistuu suoraan hankkeen täytäntöönpanoon. RAA nimeää hanketta varten organisaatioonsa kuuluvan korkea-arvoisen virallisen yhteyshenkilön (ei rahoiteta hankkeesta), jolla on riittävät kyvyt ja selkeä tehtävä tehokkaan yhteistyön varmistamiseksi toteuttajaorganisaation kanssa. Hankkeen onnistumiseksi tarvittavien tietojen ja välineiden saatavuus varmistetaan. 5. Fyysisestä ja rahoituksellisesta toteuttamisesta vastaava yksikkö Hanke pannaan täytäntöön Euroopan komission ja Ruotsin ulkoasiainministeriön välisen rahoitussopimuksen yleispuitteissa (ei vielä vahvistettu). Ruotsin ulkoasiainministeriö voi tarvittaessa omassa valvonnassaan antaa täytäntöönpanon ruotsalaisen toteuttajaorganisaation tehtäväksi, jolloin tämä vastaa operatiivisesta ja rahoituksellisesta toteuttamisesta. Työ annetaan asiantuntevan EU:n toimeksisaajan tehtäväksi. EU:n toimeksisaajalla on oltava sekä asiantuntemusta Venäjällä toteutettavien monitahoisten teollisuushankkeiden analysoinnissa, organisoinnissa ja hallinnoinnissa että kemian alan teknistä erityisasiantuntemusta. EU:n toimeksisaajan on kyettävä toimimaan venäjän kielellä yhteistyökumppaniensa kanssa. EU:n toimeksisaaja valitaan tarjouskilpailun perusteella, joka järjestetään julkisia hankintoja koskevien Euroopan komission sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. EU:n toimeksisaaja teettää osan työstä alihankintana paikallisilla venäläisillä asiantuntijoilla sovitun työn laajuuden (edellä mainitut tehtävät) ja hankesuunnitelman perusteella (aikataulu, jossa ilmoitetaan selvästi toimitukset, joiden toteuduttua maksut suoritetaan). Paikalliset asiantuntijat voivat olla RAA:sta. 6. Tarvittavat voimavarat EU:n teknistä apua koskeva budjetti 12 kuukaudeksi. Venäjän puolelta hankkeeseen tarvitaan kolmea kokopäivätoimista työntekijää vastaava panostus, jonka rahoittaa EU:n konsulttiyhtiö (alihankinta). Tehtävien suorittamiseen tarvittavat tietokonelaitteistot ja -ohjelmat määritellään ja hankitaan ja niitä käytetään tehokkaasti hankkeen kuluessa. Kyseinen materiaali jää RAA:lle hankkeen päättyessä. Eräitä muita perustellusti tärkeitä välineitä saatetaan hankkia käytettävissä olevien budjettivarojen puitteissa. 7. Toiminnan kustannusten kattamiseen tarkoitettu rahoitusohje Arvioitu budjetti: - 500000 euroa työvoimakustannuksiin (EU:n toimeksisaaja ja alihankintasopimukset). - 200000 euroa varusteisiin ja laitteisiin. LIITE V HERMOKAASUJEN HÄVITTÄMISEEN STSUTSESSA LIITTYVÄN INFRASTRUKTUURIN RAKENTAMISELLE ANNETTAVA TUKI 1. Kuvaus 1.1 Taustaa Vastuu kemiallisten aseiden hävittämisestä siirtyi lokakuussa 2000 puolustusministeriöltä Venäjän ampumatarvikevirastolle. Kemiallisia aseita koskevassa yleissopimuksessa edellytetään, että Venäjän federaatiossa varastoituna olevat 40000 tonnia kemiallisten aseiden taisteluaineita hävitetään kokonaan vuoteen 2007 mennessä kuitenkin siten, että määräaikaa voidaan jatkaa 5 vuodella vuoteen 2012 saakka. Hävittämisen kustannusten on arvioitu olevan noin 6 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Tähän mennessä vain Gornyissa sijaitseva laitos on ollut rakenteilla. Realistinen aloittamisajankohta on vuoden 2002 loppu. Stsutsessa suunnittelu on käynnissä, mutta hävittämislaitoksen rakentaminen ei ole vielä alkanut. Yhdysvaltain kongressi jäädytti vuonna 1999 Yhdysvaltain rahoituksen Stsutselle siihen asti, kunnes tämä täyttää tietyt edellytykset, mukaan lukien koko hankkeen onnistuneen lopputuloksen varmistaminen, mihin kuuluvat muun muassa hallinnollisten valmiuksien parantaminen hankkeesta vastaavassa Venäjän virastossa sekä Venäjän federaatiolta ja muilta valtioilta saatavan yhteisrahoituksen lisääminen. Tähän mennessä Euroopan tuki on ollut rajallista Yhdysvaltain julkistamiin lukuihin verrattuna. Eurooppalainen osapuoli näyttää kuitenkin aktivoineen toimiaan, jotka ovat silti rajoitettuja edellä mainittuihin taloudellisiin kokonaistarpeisiin verrattuna. Vuodeksi 2001 Venäjän federaatio on varannut 100000000 Yhdysvaltain dollaria, mikä on kuusi kertaa enemmän kuin edellisinä vuosina ja enemmän kuin Yhdysvaltain kongressin asettama ehto sille, että se päättäisi kumota Stsutsen määrärahojen jäädytyspäätöksen. Saksa ja Alankomaat sekä EU kokonaisuutena ovat aktiivisia Gornyissa. Italia on aloittanut hankkeen Stsutsessa, kun taas Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi sekä EU ovat ilmaisseet haluavansa aloittaa hankkeen siellä muun muassa toiminnan näkyvyyden varmistamiseksi ja Yhdysvaltain ja Venäjän toimien vaikutuksen lisäämiseksi. EU aikoo aloittaa kemiallisten aseiden hävittämiseen Stsutsessa tarvittavaa keskeistä teollista infrastruktuuria koskevan hankkeen, jolla täydennetään muiden kansainvälisten toimijoiden rahoittamia toimia. Tilanne Stsutsessa Yhdysvallat on ollut aktiivinen Stsutsessa monen vuoden ajan ja on saamassa päätökseen hermomyrkkyjen hävittämislaitoksen suunnittelun (tähän mennessä annettu 229000000 USD). Myöhemmin keväällä Yhdysvallat aloittaa rakennustyöt (paalutus, perustukset ym.) paikan päällä. Yhdysvallat on laatinut yhteistyössä Venäjän viranomaisten kanssa luettelon hävittämislaitosta varten tarvittavista välttämättömistä infrastruktuurihankkeista (esim. kuljetukset, kaasu, sähkö, vesi). Tähän mennessä useat maat ovat tukeneet tai aikovat tukea Stsutsen laitosalueella toteutettavia erilaisia teollisia infrastruktuurihankkeita, joita tarvitaan hävittämislaitosta varten: - Kanada (täydentää suunnitteluun ja tienrakennukseen liittyvää Yhdysvaltain rahoitusta - 100000 USD) - Italia (osa kaasuputkesta - 7700000 USD) - Yhdistynyt kuningaskunta (sähkö- ja vesihuolto sekä rautatie - noin 12000000 USD kolmen vuoden aikana) - Ruotsi (ei vielä päätetty, mahdollisesti erityinen televiestintäjärjestelmä - ilmoitettu 1000000 USD) - Tanska (120000 USD) - Norja (täydentää Yhdysvaltain rahoitusta - 1000000 USD) EU:n hankkeella autetaan rakentamaan kemiallisten aseiden hävittämiseen Stsutsessa tarvittavaa keskeistä teollista infrastruktuuria. Perustelut On olemassa useita painavia perusteita sille, että EU:n olisi laajennettava kemiallisten aseiden hävittämiseen liittyviä toimiaan kattamaan myös Stsutsen laitosalueen: Gornyin laitosalueella on vanhoja polttavia kemiallisia taisteluaineita (levisiitti), jotka ovat olleet irtotavarana varastoituna. Kyseinen alue on tärkeä siksi, että siellä voidaan ensimmäiseksi aloittaa varsinainen hävittäminen. On kuitenkin erittäin tärkeää, että myös ammuksiin varastoidut nykyaikaisemmat kemialliset hermomyrkyt hävitetään, sillä ne ovat leviämisriskin kannalta merkittävämpiä. On selvästi EU:n edun mukaista varmistaa, että näin tapahtuu näkyvästi nykyaikaisten kemiallisten aseiden hävittämisen yhteydessä. EU tekisi väärin, jos se keskittyisi vain vanhentuneisiin aineisiin, jotka soveltuvat huonommin asekäyttöön. Venäjän federaatio pitää selvästi ensisijaisena tavoitteenaan hävittämislaitosten rakentamista Gornyin ja Stsutsen varastoalueille. Gornyi toimii kokeiluna vanhojen levisiittivarastojen hävittämiselle, ja myöhemmin hävittämistä jatketaan suuremmassa Kambarkan laitoksessa. Tämän mukaisesti kansainvälistä tukea keskitetään - ja joissakin tapauksissa suunnataan uudelleen - näille kahdelle laitosalueelle, jotta se vastaisi Venäjän federaation asettamia ensisijaisia tavoitteita kansainvälisten sitoumusten ja velvoitteiden täyttämiseksi. Lisäksi Yhdysvallat osallistuu tiiviisti Stsutsen rahoittamiseen ja tekniseen tukeen. Yhdysvalloilla ei kuitenkaan ole mahdollisuutta edistää tarvittavien infrastruktuurihankkeiden toteuttamista, sillä sen rahoitus koskee pelkästään hävittämislaitoksen teollisuusalueella ("aidan sisäpuolella") toimivia hankkeita eikä sitä sen vuoksi voida käyttää teollisiin infrastruktuurihankkeisiin, joita tarvitaan jotta hävittämislaitos voisi toimia. Jos Yhdysvaltain tukea voidaan täydentää EU:n tuella, siitä koituisi ilmeisiä synergiaetuja. Lisäksi EU:n olisi toimittava näkyvästi myös hermokaasujen hävittämisessä. 1.2 Hankkeen puitteissa toteutettavien toimien laajuus EU osallistuisi sellaisen infrastruktuurihankkeen loppuunsaattamiseen, jota tarvitaan hermokaasujen hävittämislaitoksen toiminnan mahdollistamiseksi Stsutsessa. Kyse voisi olla tiestä, sähkö- tai vesihuollosta, rautatiestä tai öljyputkesta. - EU rakentaisi yksittäisenä hankkeena 4 kilometrin pituisen tien hävittämislaitokseen. Tien kustannusarvio on 2450000 Yhdysvaltain dollaria. Venäjän federaatio ja Italia ovat ilmoittaneet, että kustannuksia voidaan ehkä vähentää. Tiestä on olemassa suunnitelma ja paikalliset yritykset voivat toteuttaa sen. - Yhdistyneen kuningaskunnan ja Venäjän yhteishankkeen kautta EU rahoittaisi sähkö- ja/tai vesihuollon rakentamista tai rautatietä taisteluaineiden kuljettamiseksi varastoalueelta hävittämislaitokseen. - Italian ja Venäjän yhteishankkeen kautta EU rahoittaisi merkittävän osan kaasuputkesta, jonka loppuosan rahoittaisivat Italia ja Venäjän federaatio. Tällä hetkellä tilanne Venäjän federaation kanssa tehtyjen sopimusten osalta on seuraava: - Italia on tehnyt täytäntöönpanoa koskevan puitesopimuksen antamalla täytäntöönpanon kokonaan Venäjän puolustusministeriön tehtäväksi. - Yhdistyneen kuningaskunnan ja Venäjän ampumatarvikeviraston välinen sopimus on valmisteilla, mutta sen tekemiseen saattaa mennä vielä jonkin aikaa. 2. Tavoitteet Yleistavoite Venäjän federaatio kasvattaa kykyään hävittää kemiallisia aseita. Hankkeen avulla myös EU voi olla näkyvästi läsnä Stsutsessa eräiden jäsenvaltioidensa ohella. Hankkeen toteuttamisen ansiosta EU on ainoa organisaatio, joka toimii sekä Gornyissa että Stsutsessa, ja sillä on merkittävä asema kemiallisten aseiden alalla myös Venäjän ampumatarvikevirastoa tukevan erityishankkeensa ansiosta. Hankkeen tarkoitus Rakentaa nykyaikaisten kemiallisten taisteluaineiden hävittämiseen tarkoitetun laitoksen keskeinen tuki-infrastruktuuri. Hankkeen tulokset Liittymätien rakentaminen, sähkö- tai vesihuollon tai rautatielaitteiston toimittaminen/asentaminen/testaus tai kaasuputken osan rakentaminen. 3. Kesto Hankkeen odotetaan alkavan vuoden 2002 alkupuoliskolla, sen kesto on enintään 18 kuukautta ja se päättyy viimeistään 4.6.2003 eli yhteisen toiminnan 1999/878/YUTP voimassaolon päättymispäivänä. 4. Edunsaaja Hankkeen edunsaaja on RAA. RAA nimeää hanketta varten organisaatioonsa kuuluvan korkea-arvoisen virallisen yhteyshenkilön (ei rahoiteta hankkeesta), jolla on riittävät kyvyt ja selkeä tehtävä tehokkaan yhteistyön varmistamiseksi toteuttajaorganisaation kanssa. Näin helpotetaan hankkeen menestykselliseksi toteuttamiseksi tarvittavien tietojen saantia. 5. Materiaalisesta toteutuksesta ja varainhoidosta vastaava yksikkö Suositeltava menettely olisi se, että Euroopan komissio allekirjoittaa rahoitussopimuksen sellaisen jäsenvaltion kanssa, jolla on Venäjän federaation kanssa infrastruktuurihankkeen toteuttamista Stsutsessa koskeva kahdenvälinen sopimus (tai joka valmistelee sellaista). Jäsenvaltio nimeää toteuttajaorganisaation, joka johtaa hankkeen materiaalista toteutusta ja varainhoitoa soveltuvin osin Euroopan komission sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Työn suorittajina olisivat pääasiassa venäläiset toimeksisaajat. Työn tekninen valvonta voidaan tarvittaessa antaa EU:n toimeksisaajan tehtäväksi. Laitteet ja varusteet voidaan hankkia EU:sta tai Venäjän federaatiosta. 6. Kolmas osapuoli rahoittajana/osallistujana Hanke pannaan täytäntöön Euroopan komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan ulko- ja kansainyhteisöasiainministeriön välisen rahoitussopimuksen yleispuitteissa (ei vielä vahvistettu). Yhdistyneen kuningaskunnan ulko- ja kansainyhteisöasiainministeriö voi tarvittaessa omassa valvonnassaan antaa täytäntöönpanon Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttajaorganisaation tehtäväksi, jolloin tämä vastaa operatiivisesta ja rahoituksellisesta toteuttamisesta. Työ annetaan asiantuntevan EU:n toimeksisaajan tehtäväksi. 7. Tarvittavat voimavarat Määritellään myöhemmin valitun hankkeen mukaan. 8. Hankkeen kustannusten kattamiseen tarkoitettu rahoitusohje >TAULUKON PAIKKA>