KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 5 päivänä kesäkuuta 1996,

Saksan liittotasavallan aikomuksesta myöntää tukea Puolassa toteutettaville investointihankkeille osana Brandenburgin osavaltion takausohjelmaa (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (97/257/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on pyytänyt niitä, joita asia koskee, esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti,

sekä katsoo seuraavaa:

I

(1) Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 25 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan tiedonannossa Puolassa toteutettaville investointihankkeille tarkoitetusta Brandenburgin osavaltion takausohjelmasta ("Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften zur Teilfinanzierung von Vorhaben in der Republik Polen durch die Bürgschaftsbank Brandenburg"). Saksan viranomaiset antoivat lisätietoja 28 päivänä maaliskuuta, 16 päivänä kesäkuuta ja 10 päivänä elokuuta 1995 sekä 23 päivänä toukokuuta 1995 Bonnissa pidetyssä kokouksessa.

(2) Komissio päätti 31 päivänä lokakuuta 1995 aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. Se ilmoitti asiasta 27 päivänä joulukuuta 1995 päivätyllä kirjeellään Saksan hallitukselle ja kehotti sitä esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa. Tämä kirje julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä N:o C 71, 9.3.1996 kehotuksena muille jäsenvaltioille ja niille, joita asia koskee, esittää kyseisiä toimenpiteitä koskevat huomautuksensa kuukauden kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta.

(3) Saksan hallitus esitti yksityiskohtaiset huomautuksensa 29 päivänä tammikuuta 1996 päivätyllä kirjeellä. Du Pont de Nemours International SA -yrityksen lähettämät huomautukset saapuivat 9 päivänä huhtikuuta 1996. Ne lähetettiin telekopiona Saksan hallitukselle lausuntoa varten 22 päivänä huhtikuuta 1996. Muilta jäsenvaltioilta ei tullut huomautuksia.

II

(4) Takausohjelman toiminta-aika on vuodesta 1995 vuoteen 1998, ja sillä myönnetään takauksia vuosittain yhteensä 20 miljoonan Saksan markan arvosta (10,5 miljoonaa ecua). Saksan viranomaiset arvioivat myöntävänsä vuosittain noin 20 takausta.

(5) Ohjelma on tarkoitettu

- yrityksille, joiden kotipaikka tai toimipaikka sijaitsee Brandenburgissa sekä

- henkilöille, joiden asuinpaikka sijaitsee Brandenburgissa,

ja jotka aikovat toteuttaa investointihankkeita Puolassa (yhteisyritykset, yrityksen perustaminen),

sekä hankkeille, joissa

- brandenburgilaiset yritykset perustavat yhteisyrityksiä puolalaisten yritysten kanssa tai

- yritykset, joilla on toimipaikka Brandenburgissa, perustavat Puolaan yrityksiä ("Projektgesellschaften") tarkoituksenaan osallistua yhteisyritykseen.

(6) Takauksia myönnetään ainoastaan valmistus- ja palvelualoille, puutarhanviljelyyn sekä itsenäisille ammatinharjoittajille.

(7) Takauksia voidaan myöntää investointien, käyttöpääoman sekä yhtiön perustamisen tai hankinnan rahoittamista varten otettaviin lainoihin tai tiettyjä takuusitoumuksia varten.

(8) Takausaika on enintään 15 vuotta (yritysten rakennushankkeissa enintään 23 vuotta). Tuen saaja maksaa saamastaan määrästä kertaluontoisen 0,75 prosentin suuruisen toimitusmaksun (Bearbeitungsgebühr) sekä 0,8 prosentin suuruisen vuosittaisen takausprovision (Bürgschaftsprovision). Saksan viranomaiset arvioivat maksujen laiminlyönnit 10 prosentiksi.

(9) Takaukset on rajoitettu kaikissa tapauksissa 90 prosenttiin tukikelpoisesta lainasta, jonka yläraja on 0,52 miljoonaa ecua. Tukikelpoisen lainan määrä on rajattu 75 prosenttiin hankkeen kustannuksista.

(10) Takausten tuki-intensiteetin (osuus taattujen lainojen määrästä) arvioitiin alustavasti olevan 10 prosenttia. Lisäksi on otettu huomioon, että takaukset voivat kasautua muiden tukien kanssa.

(11) Aloittaessaan menettelyn komissio katsoi, että kyseiset takaukset voivat olla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan tai Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaista valtion tukea, koska niillä suositaan taloudellisesti tukea pyytävää yritystä ja siten ne voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio ilmoitti epäilevänsä, soveltuuko Euroopan unionin alueelle sijoittautuneille yrityksille niiden ETA:n ulkopuolisten kaupallisten toimintojen edistämiseen myönnettävä investointituki yhteismarkkinoille, ja millä edellytyksellä. Ohjelmaa ei rajattu PK-yrityksiin. Lisäksi pienille ja keskisuurille yrityksille annettavaa valtion tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa annetut erilaisten lainojen yhdistelmien ylärajat todennäköisesti ylittyisivät. Näiden epäilyjen vuoksi komissio katsoi, että mitään 92 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusta ei voitu soveltaa ja päätti aloittaa kyseisen ohjelman osalta 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn.

III

(12) Saksan viranomaiset esittivät huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan komission kirjeeseen 29 päivänä tammikuuta 1996 lähetetyllä kirjeellä. Saksan viranomaiset katsovat, että takausten myöntäminen Brandenburgissa sijaitseville yrityksille on sopiva keino tasoittaa haittoja, jotka johtuvat Brandenburgin sijainnista Euroopan reuna-alueella. Takausohjelmalla on tarkoitus auttaa erityisesti PK-yrityksiä, joilla ei yleensä ole riittävästi omaa pääomaa, ottamaan lainaa Puolassa toteutettavia investointihankkeitaan varten. Länsieurooppalaisista yrityksistä poiketen Brandenburgissa sijaitsevilla pienillä ja keskisuurilla yrityksillä ei ole riittävästi omia vakuuksia, jotta ne voisivat hankkia rahaa pääomamarkkinoilta.

(13) Ohjelma edistää lisäksi Euroopan unionin ja Puolan välistä rajat ylittävää yhteistyötä. Puolaan tehtävät ulkomaiset investoinnit edistävät myös maan taloudellista kehitystä, vahvistavat puolalaisten yritysten pääomapohjaa ja parantavat sen teknistä ja kaupallista taitotietoa. Tämänkaltaiseen rajat ylittävään yhteistyöhön ei pyritä ainoastaan Euroopan yhteisöjen Puolan kanssa tekemässä Eurooppa-sopimuksessa, vaan se on myös yhteisön PHARE-ohjelman sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin tavoitteena.

(14) Saksan viranomaiset vahvistavat, että tuet eivät sisällä syrjiviä piirteitä, koska tukea voivat saada kaikki yritykset, joilla on toimipaikka Brandenburgissa, niiden pääasiallisesta kotipaikasta riippumatta.

(15) Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle lisäksi muuttavansa alkuperäistä ilmoitusta siten, että ohjelma rajoitetaan koskemaan pienille ja keskisuurille yrityksille annettavaa valtion tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (1) määriteltyjä pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Suurten yritysten tukihakemuksista ilmoitetaan erikseen. Tästä johtuen Saksan viranomaiset katsovat, että ohjelma voidaan hyväksyä, koska se muutettuna vastaa Niedersachsenin osavaltion demokraattisia ja markkinataloudellisia uudistuksia toteuttaviin valtioihin sijoittautuville yhteisyrityksille myöntämiä takuita koskevia ohjeita (N 362/95), jotka komissio hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 1995.

(16) Saksan viranomaiset epäilevät komission alustavaa arviota, jonka mukaan takauksen tuki-intensiteetti voi olla jopa 10 prosenttia. Heidän mielestään olisi realistisempaa asettaa tuki-intensiteetti tasolle, joka vastaisi 1-2 prosenttia taatusta määrästä. Lisäksi useimmat ohjelman soveltamistapaukset kolmen vuoden aikana olisivat yritystä kohden alle 50 000 ecua, joka on vähämerkityksisen tuen raja. Ohjelmasta on kuitenkin ilmoitettu, koska Brandenburgin viranomaiset eivät halunneet estää niiden yritysten pääsyä ohjelmaan, jotka ovat jo turvautuneet vähämerkityksisen tuen sääntöön muita tarkoituksia varten.

(17) Näistä syistä Saksan viranomaiset katsovat, että tukiohjelma soveltuu yhteismarkkinoille, koska se korvaa Saksan jaosta aiheutunutta taloudellista haittaa (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohta).

Tukiohjelma edistää lisäksi taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tämä koskee sekä Brandenburgissa (tukikelpoinen alue perustustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan) että Puolassa (jonka Eurooppa-sopimuksen 63 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan katsotaan olevan perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiseen yhteisön alueeseen verrattava alue) sijaitsevia yrityksiä.

Edellä mainituista seikoista huolimatta tukiohjelmaa voidaan pitää myös tiettyjen talousalueiden, tässä tapauksessa Puolan raja-alueena olevan Brandenburgin kehityksen edistämiseen tarkoitettuna ohjelmana, koska tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla (perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohta). Koska kyseessä on kuitenkin PK-yritysten tukiohjelma, se soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan (tietyn taloudellisen toiminnan edistäminen) mukaan.

IV

(18) Komissio sai huomautuksen Du Pont de Nemours International SA:lta. Yritys katsoo, että ohjelma on innovatiivinen ja käytännöllinen keino houkutella ulkomaisia investointeja Keski- ja Itä-Euroopan maihin. Taloudelliset rakenneuudistustoimenpiteet ovat keskeinen edellytys näiden valtioiden mahdolliselle Euroopan unionin yhdentymiselle.

V

Tukiohjelman luonne ja tuki-intensiteetti

(19) Myöntämällä tukea puolalaisten yritysten kanssa perustettujen yhteisyritysten brandenburgilaisille osakkaille tai niille Brandenburgissa toimipaikan omaaville yrityksille, jotka ovat perustaneet Puolaan yrityksiä (Projektgesellschaften) tarkoituksenaan osallistua yhteisyritykseen, suositaan jotakin yritystä tai tuotannonalaa verrattuna sellaisiin yrityksiin, jotka eivät saa tukea kyseiseen toimintaan. Näillä toimenpiteillä parannetaan tukea saavien yritysten asemaa verrattuna yrityksiin, jotka eivät saa tukea näitä toimenpiteitä varten, mikä uhkaa vääristää kilpailua. Euroopan talousalueella sijaitsevat yritykset voivat myös kilpailla keskenään ulkomaisilla sijoituksillaan. Näissä tapauksissa tuki varmasti vääristää välittömästi Euroopan talousalueelle sijoittautuneiden yritysten välistä kilpailua.

(20) Vaikutukset jäsenvaltioiden (perustamissopimuksen 92 artikla) tai sopimuspuolien (ETA-sopimuksen 61 artikla) väliseen kauppaan eivät todennäköisesti ole yhtä tuntuvia niissä tapauksissa, joissa tukea myönnetään Puolassa, eli ETA:n ulkopuolella, tapahtuville hankkeille, mutta näitä vaikutuksia ei voi ennalta estää. Näissä tapauksissa vaikutukset kauppaan voisivat tosin olla välillisiä (esimerkiksi silloin, kun Puolassa tuotetut tavarat tuodaan takaisin unioniin). Tällaiset tuet voivat kuitenkin vahvistaa Brandenburgin eli yhteismarkkinoille sijoittautuneiden tuen saajien asemaa. Kyseisen ohjelman osana myönnettävillä tuilla voi tämän vuoksi olla välitöntä haitallista vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(21) Edellä mainituista syistä suunniteltu tukiohjelma kuuluu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan sekä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Saksan viranomaiset yhtyvät tähän näkemykseen ja mainitsevat aiheellisesti, että tuella voi olla vaikutuksia sekä lähtöalueen (Brandenburg) että kohdealueen (Puola) markkinoilla.

(22) Komission yleensä takausjärjestelmille asettamat ehdot täyttyvät, koska tuen saajien on maksettava kertaluonteinen toimitusmaksu sekä vuosittainen takausprovisio. Sen lisäksi tuen saajat kantavat olennaisen osan riskistä, koska takauksen määrä on rajattu 90 prosenttiin lainasta ja rahoitus takauksen myöntävän pankin takaamalla lainalla on rajattu 75 prosenttiin hankkeen kustannuksista. Ohjelma on tarkoitettu elinkelpoisille yrityksille. Pelastustoimia ei voida tukea.

(23) Mikäli takauksien avustusekvivalentin laskenta perustuu hankkeen tukikelpoisiin kokonaiskustannuksiin, ja mikäli otetaan huomioon, että takauksia voidaan myöntää enintään 67,5 prosenttiin (eli 0,9 × 0,75 × 100) hankkeen kustannuksista, saadaan tulokseksi 3,35 prosentin bruttotuki-intensiteetti (6,75 - 3,4, eli todennäköisesti laiminlyötävät maksut vähennettynä nykyarvoon diskontatulla vuosittaisella maksulla) (2). Tässä ylimalkaisessa laskelmassa oletetaan, että 0,75 prosentin suuruinen kertaluonteinen toimitusmaksu kattaa ohjelman hallinnointikustannukset.

(24) Koska takausten enimmäismäärä yritystä kohden on 1 miljoona Saksan markkaa (0,52 miljoonaa ecua), yksittäisen takauksen keskimääräinen tuki ei ylitä 44 700:aa Saksan markkaa (23 400 ecua) eli 3,35:tä prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, jotka voivat olla korkeintaan 1,33 miljoonaa Saksan markkaa. Vaikka tämä määrä on selvästi alle yrityskohtaisen 100 000 ecun vähämerkityksisen tuen rajan, ohjelma kuuluu kuitenkin perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska Saksan viranomaiset aikovat ainakin joissakin tapauksissa myöntää takauksia yrityksille, jotka ovat jo turvautuneet vähämerkityksisen tuen järjestelmään muita tarkoituksia varten. On kuitenkin muistettava, että Saksan viranomaiset ilmoittivat tuesta ajankohtana, jolloin vähämerkityksisen tuen määrä oli vielä 50 000 ecua. Voidaan siis todeta, että kaikkiaan noin 20:stä vuosittain tukea saavasta yrityksestä huomattavasti pienempi osa kuin Saksan viranomaiset alunperin arvioivat on sellaisia, jotka käyttävät takausohjelmaa vähämerkityksisen tuen järjestelmän lisäksi.

Ohjelman soveltuvuus yhteismarkkinoille

(25) Tuen avulla tasoitetaan Puolan-investointeihin liittyviä merkittäviä riskejä. Koska ohjelmalla tuetaan Puolaan ja Brandenburgiin sijoittautuneiden yritysten yhteisyrityksiä sekä brandenburgilaisten yritysten osakkuuksia puolalaisissa yrityksissä, se edistää rajat ylittävää yhteistyötä sekä tukeen oikeutettujen yritysten rajat ylittäviä toimintoja. Näin sillä edistetään lisäksi Brandenburgin alueen kehitystä, taloudellisten suhteiden lujittamista Puolaan sekä sen yhdentymistä Euroopan talouteen.

(26) Tukea saavien yritysten, eli Brandenburgiin sijoittautuneiden Pk-yritysten, kannalta tukiohjelma soveltuisi epäilemättä yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti, mikäli tuettu toiminta toteutettaisiin Brandenburgissa. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaista alueellista poikkeusta voidaan kuitenkin soveltaa vain tukialueella toteutettaviin investointeihin.

(27) Toisaalta kyseisen kaltainen tukiohjelma vahvistaa epäilemättä tuensaajien asemaa yhteismarkkinoilla sekä niiden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla, joten sen voidaan katsoa olevan perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu "tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen" tarkoitettu ohjelma.

Tällainen tukiohjelma voidaan kuitenkin hyväksyä "jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla" (perustamissopimuksen 92 artikla 3 kohta c alakohta - ensimmäisen virkkeen toinen sivulause). Ulkomaille suuntautuville suorille sijoituksille myönnettävien tukien arvioinnissa on otettava lisäksi huomioon kaksi tekijää, jotka yleensä eivät ole merkityksellisiä arvioitaessa tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille: euroopppalaisen teollisuuden kansainvälinen kilpailukyky sekä halu vahvistaa Euroopan taloudellista yhteistyötä eräiden kolmansien maiden kanssa. Näiden tekijöiden osalta on Euroopan unionissa päästävä tasapainoon mahdollisten haitallisten vaikutusten kanssa, joita voivat olla sijaintipaikan siirtämiseen liittyvät riskit sekä mahdolliset työllisyysvaikutukset.

(28) PK-yrityksille annettavaa valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaan sallittuja ovat ne tuet, joiden avulla PK-yritykset voivat selviytyä niille tyypillisistä vaikeuksista. Suuriin yrityksiin verrattuna PK-yritykset kärsivät erityisistä pääoman hankintaan ja luotonsaantiin liittyvistä vaikeuksista, mikä voi estää niiden kehittymistä. PK-yritysten valtion tuen suuntaviivoista käy ilmi komission myönteinen suhtautuminen vaikeuksissa olevien PK-yritysten tukemiseen erilaisin toimenpitein, erityisesti investointituen avulla. Komission suorittaman analyysin mukaan sillä ei ole merkitystä, toteutetaanko investointi yhteisössä vai sen ulkopuolella. Tästä voidaankin päätellä, että PK-yritysten valtion tuen määräyksiä voidaan soveltaa kaikkiin PK-yritysten tekemiin investointeihin paikasta riippumatta.

Vaikeudet, joita PK-yritykset kohtaavat tehdessään investointeja Euroopan talousalueen ulkopuolelle, ovat yhtä suuria tai jopa suurempia kuin Euroopan talousalueella tehtävien investointien kohtaamat vaikeudet. PK-yritysten ulkomaille suuntautuvien suorien sijoitusten mahdolliset haitalliset vaikutukset Euroopan talouteen, esimerkiksi työllisyystilanteeseen tai sijaintipaikan siirtämiseen liittyvät haitat, ovat vähäisiä. Tukikelpoisten kustannusten määritelmällä ("alkuinvestointi") varmistetaan lisäksi, että yhteisön alueelle sijoittautuneen yrityksen siirtämistä kolmanteen maahan ei tueta.

(29) Tukikelpoisen investoinnin määritelmän osalta komissio on johdonmukaisesti aina ollut sitä mieltä, että PK-yritysten investointeihin olisi sovellettava aluetukijärjestelmien koordinointiperiaatteissa (3) annettua määritelmää. Näiden periaatteiden 18 kohdan i alakohdan mukaan tukikelpoiset investoinnit ovat "alkuinvestointeja" eli käyttöomaisuuteen tehtyjä investointeja, jotka syntyvät

- "uutta yritystä perustettaessa, olemassa olevaa yritystä laajennettaessa tai ryhdyttäessä olemassa olevan yrityksen tuote- tai tuotantomenetelmän perustuvaa laatua olevaan muutostoimintaan (järkeistämällä, uudelleen järjestämällä tai uudenaikaistamalla)"

tai

- "ottamalla haltuun yritys, joka on lopettanut toimintansa tai joka olisi lopettanut sen, ellei tällainen haltuunotto olisi tapahtunut".

(30) Komissio toteaa, että tutkittavassa ohjelmassa käytetty tukikelpoisten kustannusten määritelmä on komission käyttämää määritelmää laajempi, koska sen mukaan tukea voidaan myöntää myös yritysostoihin tai yritysten osuuksien ostoihin. Yleensä PK-yritysten tuen suuntaviivojen 4 kohdan 1 alakohdassa tarkoitettujen PK-yrityksille myönnettävien investointitukikelpoiset kustannukset on määriteltävä aluetukijärjestelmien koordinointiperiaatteiden 18 kohdan i alakohdan mukaisesti. Vaihtoehtoisesti tuki-intensiteettiä laskettaessa voidaan ottaa huomioon vain se osa tukikelpoisista kustannuksista, joka on "alkuinvestoinnin" määritelmän mukainen. Vaikka komissio ei periaatteessa vastusta sellaisten tukien myöntämistä, joiden ei katsota perustuvan komission yleensä hyväksymiin tukikelpoisiin kustannuksiin, on niiden soveltuvuus yhteismarkkinoille varmistettava perusteellisella tutkinnalla. Tämän vuoksi Saksan liittotasavallan on varmistettava, että pieniä yrityksiä koskevaa 15 prosentin enimmäismäärää ja keskisuuria yrityksiä koskevaa 7,5 prosentin enimmäismäärää noudatetaan. Tuista, jotka poikkeavat komission yleensä hyväksymistä tuista ja joilla ylitetään korkeimmat hyväksyttävät tuen intensiteetit, on ilmoitettava erikseen, ja komissio tarkastelee niitä tapauskohtaisesti.

(31) Komissio on tietoinen kolmansiin maihin suuntautuvien suorien sijoitusten merkityksestä sekä suhteiden vahvistamiselle näihin maihin että Euroopan teollisuuden monipuolistamiselle ja kansainvälistymiselle.

Yhteisön muilla aloilla noudattama PK-yrityspolitiikka tukee PK-yrityksiä koskevien yhteisön suuntaviivojen soveltamista:

- Komissio katsoo, että nykyiset ulkomaille suuntautuvia suoria sijoituksia koskevat säännöt ovat erityisesti PK-yritysten kannalta epätyydyttävät, koska PK-yritysten ei ole mahdollista seurata kohdemaiden jatkuvasti muuttuvia, suoria sijoituksia koskevia määräyksiä (4).

- Eurooppa-neuvoston Cannesissa 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1995 pidetyn kokouksen päätelmissä todetaan, että PK-yritysten kansainvälistymisen tukeminen on välttämätöntä (5).

- Myös yhteisön ja kolmansien maiden välisiin yhteistyösopimuksiin sisältyy lausekkeita PK-yritysten välisten lähempien suhteiden tukemisesta kaupan ja teollisen yhteistyön mahdollisuuksien edistämiseksi (6).

(32) Komissio katsoo, että sen ei kyseisessä tapauksessa tarvitse ilmaista kantaansa Saksan viranomaisten käsitykseen perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdan c alakohdan soveltamisesta, koska kyseistä poikkeusta voidaan soveltaa vain harvoin, ja suunnitellun tukiohjelman voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan.

VI

(33) Edellä esitetyn perusteella sekä alhaisen tuki-intensiteetin ja suhteellisen alhaisen yrityskohtaisen absoluuttisen tukimäärän vuoksi ja koska ohjelman perusperiaatteena on tukea rajat ylittävää yhteistyötä puolalaisten yritysten kanssa, edistää Brandenburgin alueen kehitystä ja vakauttaa Puolan talouden siirtymistä markkinatalouteen, tukiohjelman voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan, ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan sekä pienille ja keskisuurille yrityksille annettavaa valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuki, jonka Saksan liittotasavalta aikoo myöntää pienille ja keskisuurille yrityksille, sellaisena kuin ne on määritelty pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetussa komission suosituksessa (EYVL N:o L 107, 30.4.1996, s. 4), Puolassa toteutettaviin investointihankkeisiin tarkoitetun Brandenburgin osavaltion takausohjelman osana, on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvaa.

2 artikla

Tuesta, jota Saksan liittotasavalta aikoo myöntää tämän ohjelman osana PK-yrityksille, joiden tukikelpoiset kustannukset poikkeavat komission yleensä hyväksymistä PK-yrityksiä koskevien suuntaviivojen 4 kohdan 1 alakohdassa (EYVL N:o C 213, 19.8.1992, s. 2) tarkoitettujen PK-yritysten investointitukien kustannuksista ja aluetukijärjestelmän koordinointiperiaatteista (EYVL N:o C 31, 3.2.1979, s. 9) ja joka komission hyväksymien tukikelpoisten kustannusten perusteella laskettuna johtaa pienten yritysten osalta yli 15 prosentin tuki-intensiteettiin ja keskisuurten yritysten osalta yli 7,5 prosentin tuki-intensiteettiin, on ilmoitettava erikseen Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Saksan hallitusta pyydetään esittämään komissiolle vuosittain kertomus ohjelman soveltamisesta.

4 artikla

Saksan hallitukselle muistutetaan, että ohjelman täytäntöönpanoon sovelletaan eri tarkoituksiin myönnettävien tukien kasautumistapauksiin sovellettavia sääntöjä (EYVL N:o C 3, 5.1.1985) tai sääntöjä, jotka koskevat saman viranomaisen tai eri viranomaisten (keskushallinnon, alueellisten ja/tai paikallisten viranomaisten) hyväksymien ohjelmien osana samaan tarkoitukseen myönnettävää tukea. Jälkimmäisessä tapauksessa ei saa ylittää 1 artiklassa mainitulle ohjelmalle sallittua enimmäismäärää.

Lisäksi Saksan liittohallitukselle muistutetaan, että sen on noudatettava tiettyjä aloja koskevia yhteisön sääntöjä, toisin sanoen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia aloja, liikennettä, kalastusta, maataloutta sekä maataloustuotteiden jalostusta ja kauppaa koskevia sääntöjä (EYVL N:o C 29, 2.2.1996, s. 4).

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 5 päivänä kesäkuuta 1996.

Komission puolesta

Hans VAN DEN BROEK

Komission jäsen

(1) EYVL N:o C 213, 19.8.1992, s. 2.

(2) Lainatakausten avustusekvivalentin laskeminen: katso vähämerkityksisestä tuesta annetun komission tiedonannon kymmenennen kappaleen toinen luetelmakohta (EYVL N:o C 68, 6.3.1996, s. 9).

(3) EYVL N:o C 31, 3.2.1979, s. 9.

(4) KOM (95) 42 lopull., s. 5.

(5) SI 95/1000, s. 14.

(6) Ks. esim. 6 artikla ehdotuksessa neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja Nepalin kuningaskunnan välisen yhteistyösopimuksen tekemisestä (EYVL N:o C 338, 16.12.1995, s. 10) ja 12 artikla ehdotuksessa neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä eteläisten yhteismarkkinoiden ja niiden jäsenvaltioiden (Argentiina, Brasilia, Paraguay, Uruguay) välisen alueidenvälistä yhteistyötä koskevan puitesopimuksen tekemisestä (EYVL N:o C 14, 19.1.1996, s. 4).