Bulgarian talous on unionin hiili-intensiivisin, ja sen kasvihuonekaasuintensiteetti on yli nelinkertainen unionin keskiarvoon verrattuna. Fossiilisten polttoaineiden osuus Bulgarian energiapaletissa on tällä hetkellä 61,5 prosenttia. Ydinvoiman osuus on 24 prosenttia ja uusiutuvien energialähteiden osuus 14,5 prosenttia (alle unionin keskiarvon, joka on 19 %). Maa oli huhtikuuhun 2022 saakka erittäin riippuvainen Venäjästä maakaasun osalta (18). Vuonna 2020 maakaasusta 75 prosenttia tuotiin Venäjältä, mikä ylittää unionin keskiarvon (43,2 %). Maakaasun osuus energiapaletista oli kuitenkin vain 13,9 prosenttia eli vähemmän kuin unionin keskiarvo (24,4 %). Teollisuus on edelleen suurin kaasun kuluttaja, ja sen osuus on 40 prosenttia (mukaan lukien muu kuin energiakäyttö). Energiasektorin osuus on vähentynyt vuodesta 2010 lähtien, jolloin se oli 30 prosenttia, 25 prosenttiin vuonna 2019. Kaukolämmitys on riippuvainen maakaasusta, eikä parantamisen varaa juuri ole, sillä kaukolämpöjärjestelmiä ei ole mahdollista korvata vaihtoehtoisilla lähteillä. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa tarkastellaan mahdollisuutta hyödyntää lämmityksessä geotermistä energiaa, minkä ohella voitaisiin harkita lisäinvestointeja, joilla tuetaan suurten lämpöpumppujen asentamista. Hiileen perustuva sähköntuotanto käyttää yksinomaan kotimaista ruskohiiltä, ja lisäksi Bulgaria tuo Venäjältä vähäisiä määriä hiiltä teollisuuskäyttöön (0,56 miljoonaa tonnia eli 85 % kaikesta tuodusta kivihiilestä). Toisaalta Bulgaria on riippuvainen Venäjältä tuotavasta raakaöljystä (63 % sen käyttämästä raakaöljystä on peräisin Venäjältä (19), eli huomattavasti enemmän kuin unionin keskiarvo, 26 %), ja se tuo 22 prosenttia jalostetuista öljytuotteista Venäjältä. Tämä on vähemmän kuin unionin keskiarvo (35 %). Öljyn osuus energiapaletista oli 23,9 prosenttia vuonna 2020 eli vähemmän kuin unionin keskiarvo (32,7 %). Bulgarian elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy ilmastoneutraaliutta koskevan etenemissuunnitelman hyväksyminen. Siihen sisältyy toimia hiilen ja ruskohiilen poistamiseksi asteittain käytöstä viimeistään vuonna 2038 sekä merkittäviä investointeja ja uudistuksia, joilla nopeutetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa. Ilmasto- ja energiasiirtymää koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin lisää toimia.

Uusiutuvien energialähteiden osalta Bulgaria on sitoutunut lisäämään vähintään 3 500 MW uutta kapasiteettia uusiutuvista energialähteistä (tuuli- ja aurinkoenergia) ja luomaan tekniset edellytykset 4 500 MW:n lisäkapasiteetin sisällyttämiselle sähköjärjestelmään vuoteen 2026 mennessä. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy uudistus, jolla poistetaan uusiutuvien vetyteknologioiden ja arvoketjujen kehittämisen keskeiset esteet, sekä investointeja, joilla tuetaan uusiutuvan vedyn ja kestävän biokaasun tuotantoa koskevien pilottihankkeiden kehittämistä. Suunnitteilla on myös toimenpiteitä, joilla kotitalouksia autetaan asentamaan veden aurinkolämmitysjärjestelmiä ja aurinkosähköjärjestelmiä. Suunnitelmassa on myös tarkoitus määritellä energiaköyhyys. On syytä huomata, että Bulgarian on tarpeen edelleen nostaa tavoitetasoa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisessä sekä uusiutuvan energian ja energiatehokkuuden lisäämisessä 55-valmiustavoitteita vastaavasti.