Neuvoston asetus (EY) N:o 2496/97, annettu 11 päivänä joulukuuta 1997, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piimetallin tuonnissa



Virallinen lehti nro L 345 , 16/12/1997 s. 0001 - 0011



NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2496/97, annettu 11 päivänä joulukuuta 1997, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piimetallin tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), ja erityisesti sen 9, 11 ja 23 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa antavaa komiteaa, sekä katsoo, että A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet (1) Neuvosto otti käyttöön asetuksella (ETY) N:o 2200/90 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä `Kiina`, peräisin olevan piimetallin tuonnissa. Yhteisön tuotannonalan tekemän valituksen ja komission sen perusteella tekemän tutkimuksen jälkeen neuvosto päätti asetuksella (ETY) N:o 1607/92 (3), että voimassa oleva polkumyyntitulli oli absorboitunut, ja muuttamalla asetusta (ETY) N:o 2200/90 otti käyttöön kiinalaisen piimetallin tuonnissa alkuperäisen tullin määräisen lisätullin. 2. Uudelleentarkastelua koskeva pyyntö (2) Sen jälkeen, kun helmikuussa 1995 oli julkaistu ilmoitus voimassa olevien toimenpiteiden pian tapahtuvasta voimassaolon lakkaamisesta (4), komissio vastaanotti uudelleentarkastelua koskevan pyynnön, jonka jätti Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (C.L.I.F.A.) neljän yhteisön tuottajan puolesta joiden väitettiin edustavan pääosaa kyseisen tuotteen koko yhteisön tuotannosta. Pyyntöön sisältyi todisteita Kiinasta peräisin olevan tuotteen polkumyynnistä ja merkittävästä vahingosta, joka todennäköisesti aiheutuisi voimassa olevien toimenpiteiden päättymisestä. Näitä todisteita pidettiin riittävinä perustelemaan tarkastelun aloittamisen. (3) Komissio ilmoitti 27 päivänä heinäkuuta 1995 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä `vireillepanoa koskeva ilmoitus`, neuvoston asetuksella (ETY) N:o 2200/90 säädettyjen Kiinasta peräisin olevan piimetallin tuontia koskevien toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pani vireille asetuksen (EY) N:o 3283/94 (6), joka on sittemmin kumottu ja korvattu asetuksella (EY) N:o 384/96, jäljempänä `perusasetus`, 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen. Komissio päätti myös omasta aloitteestaan panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun. 3. Tutkimus (4) Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelun vireillepanosta vientiä harjoittaville tuottajille ja tiedossa oleville asianomaisille tuojille sekä näiden järjestöille, viejämaan edustajille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää, että heitä kuullaan vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. Useat tuojat ja kaksi käyttäjäteollisuutta edustavaa järjestöä esittivät näkökantansa kirjallisesti. Yhteisön tuottajat ja sitä pyytäneet kiinalaiset viejät saivat tilaisuuden tulla kuulluiksi. (5) Polkumyynnin ja vahingon määrittämiseksi komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville asianomaisille osapuolille ja sai vastaukset neljältä valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta sekä kahdelta tuojalta. (6) Kyselylomakkeeseen ei saatu vastauksia yhdeltäkään samankaltaisen tuotteen kiinalaiselta tuottajalta. Useat kiinalaiset viejät (kauppayhtiöt) vastasivat kyselylomakkeissa asetettujen määräaikojen kuluessa. (7) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten toimitiloissa: a) Valituksen tehneet yhteisön tuottajat - Vereinigte Aluminium Werke AG, Bonn, Saksa - Ferroatlántica SL, Madrid, Espanja - Pechiney Electrometallurgie, Pariisi, Ranska - Industria Elettrica Indel SpA, Belluno, Italia b) Vertailumaan tuottajat ELKEM A/S, Oslo/Kristiansand, Norja FESIL A/S, Trondheim, Norja (8) Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 1994 ja 30 päivän kesäkuuta 1995 välisen ajan, jäljempänä `tutkimusajanjakso`. Vahinkoa koskeva tutkimus kattoi ajanjakson vuodesta 1992 tutkimusajanjakson loppuun. (9) Kaikki asianomaiset osapuolet saivat ilmoituksen keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa oli aikomus suositella. Näille osapuolille annettiin myös aikaa esittää näkemyksensä ilmoituksesta, ja komissio kuuli niitä pyynnöstä uudelleen. Esitetyt näkemykset otettiin aiheellisissa tapauksissa huomioon. (10) Menettelyn monimutkaisuuden vuoksi ja erityisesti siksi, että tutkimukseen kuulumattoman vertailumaan tuottajiin liittyvät yksityiskohtaiset tosiseikat oli määritettävä, tutkimusta ei saatu päätökseen perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdassa säädetyssä ohjeellisessa määräajassa. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (11) Menettelyn kohteena oleva tuote on piimetalli, jota tuotetaan valokaariuunissa pelkistämällä kvartsia erilaisten hiilipitoisten tuotteiden avulla. Sitä pidetään kaupan sen puhtautta koskevien kansainvälisesti hyväksyttyjen teknisten eritelmien mukaisina paloina, rakeina tai jauheena. Kyseisten eritelmien perusteella piimetalli on mahdollista jakaa eri laatuluokkiin, joilla on eri käyttötarkoitukset, eli silikonien tuotanto (`kemiallinen laatu`), primaarilastuisen alumiinin tuotantoon käytettävä laatu ja sekundaarilaatuisen alumiinin tuotantoon käytettävä laatu. Sen piipitoisuus on alle 99,99 painoprosenttia. Piimetalli luokiteltiin tutkimusajanjakson aikana yhdistetyn nimikkeistön koodiin (CN-koodi) 2804 69 00. Puhtaampi eli sellainen piimetalli, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia piitä ja jota käytetään enimmäkseen elektroniikan puolijohdeteollisuudessa, kuuluu toiseen CN-koodiin eikä tarkasteltavana oleva menettely koske sitä. 2. Samankaltainen tuote (12) Samat kansainväliset tekniset eritelmät kattavat sekä valituksessa tarkoitetun maahantuodun tuotteen että yhteisössä tuotetun piimetallin. Huolimatta muutamista puhtauteen ja mittoihin liittyvistä eroista kiinalaisen ja yhteisössä tuotetun tuotteen välillä, niiden fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat pääasiassa samat, kuten on laita myös vertailumaassa (Norjassa) tuotetun ja siellä kotimaan markkinoilla myydyn piimetallin osalta. Yhteisön tuote ja maahantuotu tuote ovat sen vuoksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. C. POLKUMYYNTI 1. Vertailumaa (13) Koska Kiina on muu kuin markkinatalousmaa, komissio määritti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti kolmannen markkinatalousmaan (`vertailumaa`) tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella. Alkuperäisessä tutkimuksessa normaaliarvo määritettiin yhteisössä maksettavien hintojen perusteella. (14) Uudelleentarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa komissio ilmoitti, että Norjaa ehdotettiin normaaliarvon määrittämiseen soveltuvaksi kolmanneksi markkinatalousmaaksi. Tämä alustava valinta perustui uudelleentarkastelupyynnön yhteydessä toimitettuihin tietoihin, joiden mukaan norjalaiset kyseisen tuotteen tuottajat olivat sekä kustannusrakenteensa että tuotantoteknologiansa puolesta maailmanmarkkinoiden pisimmälle edistyneitä, mikä mahdollisti kyseisen tuotteen normaaliarvon määrittämisen hyväksyttävällä tavalla. (15) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkemyksensä ehdotetusta valinnasta. Viejät vastustivat tätä valintaa. Niiden vastalauseet esitettiin kuitenkin vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetun määräajan päätyttyä. Ne ehdottivat Viron valitsemista vaihtoehtoiseksi vertailumaaksi väittäen virheellisesti, että kyseinen maa oli ollut vertailumaa alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä. Todisteita Viron tuotannon edustavuudesta ei kuitenkaan saatu. Toiset osapuolet esittivät niille myönnetyn kuulemisen yhteydessä jopa väitteitä, joiden mukaan Virossa ei olisi kyseistä tuotantoa lainkaan. Niiden mukaan Eurostatin tilastot osoittaisivat vain muista maista peräisin olevan viennin kauttakulkua. Romaniaa ja Brasiliaa ehdotettiin myös vertailumaiksi, mutta ei toimitettu todisteita siitä, miksi jompikumpi näistä maista olisi sopivampi vertailumaaksi kuin Norja. (16) Tutkimuksen aikana komissio vahvisti, että Norja oli yksi maailman merkittävimmistä ja tehokkaimmista piimetallin tuottajista. Norjalla on etunaan alhaiset energiakustannukset, mikä on tärkeä seikka koska energiakustannukset muodostavat suuren osan piimetallin valmistuskustannuksista. Norjalaisille tuottajille on vielä erityistä etua siitä, että tavallisesti niiden tehtaat sijaitsevat teollisuuden käyttämissä satamissa, ja siksi raaka-aineiden saatavuus on helppoa ja vientiolosuhteet ovat hyvät. Lisäksi Norjan tuotantomenetelmä on samankaltainen kuin tällä hetkellä Kiinassa käytetty menetelmä, ja kahden merkittävän tuottajan kilpailu tuonnin kanssa takaa tavanomaiset markkinaolosuhteet. Lopuksi voidaan todeta, että kahden yhteistyössä toimineen norjalaisen tuottajan piimetallin myyntiä tapahtui kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana huomattavassa määrin, koska sen määrä oli suurempi kuin viisi prosenttia Kiinan viennistä yhteisöön. (17) Edellä esitetyn perusteella Norjan käyttämistä vertailumaana pidettiin asianmukaisena ja hyväksyttävänä Kiinan yhteisöön suuntautuvan viennin normaaliarvon määrittämiseksi. 2. Normaaliarvo (18) Normaaliarvon määrittämistä varten komissio vahvisti, että norjalaisten tuottajien Kiinasta viedyn piimetallin luokkaa vastaavan piimetallin myynnin määrä kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille oli suurempi kuin viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön vientiä varten tapahtuneen myynnin määrästä ja oli näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti "edustava". (19) Sen jälkeen komissio tutki perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, oliko samankaltaisen tuotteen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, arvioimalla kannattavan myynnin osuuden koko myynnistä. Arviointi osoitti, että yli 20 prosenttia myynnin määrästä oli tapahtunut keskimääräisiä kustannuksia alhaisemmilla hinnoilla. Siksi normaaliarvo määritettiin pelkästään jäljelle jääneessä kannattavassa myynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella, koska tämän myynnin määrä oli yli 10 prosenttia kyseisestä myynnistä. Normaaliarvo määritettiin vapaasti Norjan rajalla -tasolla. 3. Vientihinta (20) Komission lähettämään kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset viideltä kyseistä tuotetta Kiinasta vievältä yritykseltä. Kaikkia asianomaisia yrityksiä edusti Kiinan metallien, mineraalien ja kemikaalien tuontia ja vientiä hoitava kauppakamari, China Chamber of Commerce for Import and Export of Metals, Minerals & Chemicals, (CCCMC). Vastauksien yleisen niukkuuden ja niissä esiintyvien puutteiden vuoksi vain muutamia tietoja voitiin käyttää. Erityisesti vastauksista puuttuivat todisteet siitä, että kaikki kyseisen tuotteen vienti yhteisöön oli ilmoitettu, eikä niissä liioin mainittu sitä, että jotkut merkittävimmistä yhteisön tuojista saattoivat olla etuyhteydessä viejiin, koska ne kuuluivat valtion valvonnassa olevaan "Minemetals" vienti- ja tuontiverkkoon. Siksi vientihintoja koskevat päätelmät oli yleensä tehtävä perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Tässä yhteydessä harkittiin, olisiko kyseisen tuotteen vientihinnan määrittämisen perusteena voitu muiden tietolähteiden puuttuessa käyttää Eurostatin tuontitilastoja. Kyseisistä tilastoista ilmenevien tietojen luotettavuutta tutkiessaan komissio totesi, että CN-koodiin 2804 69 00 liittyvät tiedot kattoivat yksinomaan piimetallin. Käytettävissä olevien tietojen mukaan Kiinasta viedyn piimetallin ominaisuudet eivät lisäksi vaihdelleet merkittävästi tutkimusajanjakson aikana, joten keskimääräisen hinnan katsottiin olevan tässä tapauksessa riittävän tarkka. (21) Näin ollen pääteltiin, että asianmukaisin peruste vientihinnan määrittämiseksi oli Eurostatin sekä Itävallan, Suomen ja Ruotsin ennen maiden yhteisöön liittymistä käyttämien vastaavien tilastojen mukainen kyseiseen CN-koodiin kuuluvien tuotteiden cif-tuontihinta. 4. Vertailu (22) Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti normaaliarvo ja vientihinta kuitenkin oikaistiin niissä tekijöissä vallitsevien erojen huomioon ottamiseksi, joiden väitettiin ja osoitettiin tyydyttävin todistein vaikuttavan hintojen vertailukelpoisuuteen. Normaaliarvoa oikaistiinkin Kiinan vientimyyntiin verratun kaupan portaan eron huomioon ottamiseksi, koska myynti Norjan kotimarkkinoilla tapahtuu yleensä suoraan lopullisille käyttäjille. Kyseiset oikaisut tehtiin myös kuljetus- ja vakuutuskustannusten osalta, vastaavat kulut määritettiin kiinalaisten viejien kyselylomakkeisiin antamista vastauksista saatujen käytettävissä olevien tietojen perusteella ja näin ollen vientihinta ilmaistiin vapaasti Kiinan rajalla -tasoisena. 5. Polkumyyntimarginaali (23) Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti normaaliarvon (vapaasti Norjan rajalla) painotettua keskiarvoa verrattiin vientihinnan (vapaasti Kiinan rajalla) painotettuun keskiarvoon. (24) Normaaliarvon ja vientihinnan edellä kuvattu vertailu osoitti polkumyynnin tapahtuneeksi ja polkumyyntimarginaali oli samansuuruinen kuin määrä, jolla normaaliarvo ylitti yhteisöön suuntautuvan viennin hinnan. Prosentteina cif-vientihinnasta vapaasti yhteisön rajalla ilmaistu polkumyyntimarginaali oli 68,1 prosenttia. D. YHTEISÖN TUOTANNONALA (25) Komissio arvioi, muodostiko uudelleentarkastelua koskevaa pyyntöä tukevien ja tutkimuksen aikana yhteistyössä toimivien yhteisön tuottajien yhteinen tuotanto perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti pääosan koko yhteisön tuotannosta. Tässä yhteydessä todettiin, että uudelleentarkastelun yhteydessä yhteistyössä toimivat neljä tuottajaa vastasivat yhteisön tuotannosta lähes kokonaisuudessaan. Sen vuoksi pääteltiin, että neljä yhteistyössä toimivaa tuottajaa muodostivat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. E. VAHINKO 1. Yhteisön markkinoiden kulutus (26) Piimetallin määritettävissä oleva kulutus (15 jäsenen unioni) yhteisön markkinoilla (kyselylomakkeisiin saatujen vastauksien, Eurostatin lukujen ja komission käytettävissä olevien markkinoita koskevien tietojen perusteella) lisääntyi vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana noin 195 000 tonnista noin 256 000 tonniin eli lisäystä oli noin 32 prosenttia. 2. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus (27) On muistettava, että kiinalaiset viejät olivat vuonna 1992 absorboineet voimassa olleen polkumyyntitullin (katso johdanto-osan I kappale). Tarkasteltavana olevassa tutkimuksessa on vahvistettu, että Kiinasta peräisin olevan piimetallin yhteisöön polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin metrisinä tonneina ilmaistu määrä osoitti merkittävää vähenemistä sen jälkeen, kun tämä polkumyynnin vastainen lisätulli (absorptiotulli) oli otettu käyttöön vuonna 1992. Myöhemmin tuonti kuitenkin elpyi ja lisääntyi 171 prosenttia vuodesta 1993 vuoteen 1994 sekä 13,5 prosenttia vuodesta 1994 tutkimusajanjakson loppuun. Näin ollen Kiinasta peräisin olevan ja yhteisössä myydyn tuonnin määrä lisääntyi vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välillä 37 prosenttia. Nämä havainnot ovat ristiriidassa väitteiden kanssa, joiden mukaan polkumyynnin vastaisten lisätoimenpiteiden käyttöönotto olisi johtanut kiinalaisen piimetallin sulkemiseen yhteisön markkinoiden ulkopuolelle. (28) Kyseisen tuonnin arvioitu markkinaosuus yhteisön markkinoilla lisääntyi nähtävissä olevan kulutuksen perusteella 3,7 prosentista vuonna 1992 3,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, toisin sanoen 3 prosenttia. 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat (29) Kuten johdanto-osan 20 ja 21 kappaleessa esitetään, kiinalaisilta viejiltä kyselylomakkeisiin saatujen vastausten niukkuuden ja puutteellisuuden vuoksi komission oli määritettävä vientihinta tilastotietojen perusteella (Eurostatin sekä Itävallan, Suomen ja Ruotsin kansallisten tilastojen perusteella). Tutkimus osoitti, että toimenpiteiden vuonna 1992 tapahtuneen tarkastelun jälkeen Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat tullaamattomina olivat vuonna 1993 nousseet 12,5 prosenttia. Ne alenivat kuitenkin jälleen vuodesta 1994 tutkimusajanjakson loppuun lähelle vuoden 1992 tasoa. Vuodesta 1992 eli polkumyynnin vastaisten lisätoimenpiteiden käyttöönottovuodesta tutkimusajanjakson loppuun kyseiset hinnat nousivat vain neljä prosenttia. (30) Komissio vertasi myös kiinalaisen tuonnin hintoja yhteisön tuottajien hintoihin sen määrittämiseksi, alittivatko ne viimeksi mainitut hinnat. Tämän vuoksi määritettiin ensin, mikä (alumiiniteollisuudessa käytetty vakiolaatu) yhteisön tuottama piimetalli vastasi maahantuotua kiinalaista tuotetta ominaisuuksiensa ja käyttötarkoituksiensa puolesta. Koska Kiinasta tuleva tuonti on kokonaisuudessaan vakiolaatua, hintavertailu suoritettiin pelkästään yhteisön tuotannonalan vakiolaatuisten tuotteiden osalta. Tuottajien yhteisössä maksamia vapaasti tehtaalla -hintojen painotettuja keskiarvoja verrattiin tämän jälkeen kiinalaisen tuotteen tuontihintojen painotettuun keskiarvoon oikaistuna vapaasti varastossa tullattuna -nettohinnan tasolle samassa kaupan portaassa yhteisössä. Tätä analyysiä varten tutkittiin tärkeimpiä markkinoita edustavat neljät markkinat (Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Italia). (31) Edellä esitetyn perusteella todettiin, että kiinalaisen tuonnin hinnat eivät alittaneet yhteisön tuottajien hintoja tutkimusajanjakson aikana. Tutkittaessa 11 prosenttia koko kiinalaisesta tuonnista edustavan ja tutkimuksen yhteydessä yhteistyössä toimineen suuren riippumattoman tuojan todellisia jälleenmyyntihintoja kiinalaisen piimetallin ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle havaittiin kuitenkin, että hinnat olivat noin seitsemän prosenttia alhaisemmat kuin vastaavat yhteisön tuotannonalan hinnat. Lisäksi on tärkeää huomata, että yhteisön markkinoilla oli voimassa kiinteä polkumyyntitulli, jonka määrä oli 396 ecua tonnilta ja joka edusti 51 prosenttia cif-hinnasta. Näin ollen kyseisten toimenpiteiden päättyminen johtaisi vähintään 30 prosentin suuruiseen alihinnoitteluun. 4. Yhteisön tuotannonalan tila a) Yleistä (32) Useat asianomaiset osapuolet ovat korostaneet, että yhteisön tuotannonalalle ei aiheudu enää vahinkoa, koska piimetallin kysyntä on muuttunut tutkimusajanjakson lopun jälkeen, mikä on johtanut alitarjontaan ja merkittävään hintojen nousuun. On huomattava, että perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisön toimielinten käytäntönä on perustaa polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva arvionsa tutkimusajanjakson aikana vallinneeseen tilanteeseen. Kyseinen toimintaperiaate on perusteltu siksi, että edellä mainittujen tapahtumien kaltaisen kehityksen tarkka vaikutus on mahdollista määrittää vain asianmukaisesti suoritetun tutkimuksen avulla, jonka yhteydessä kaikki asianomaiset osapuolet voivat esittää näkökantansa ja jossa toimitetut tiedot voidaan tarkastaa ja analysoida. (33) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa yhteisön lähestymistapa on perusteltu piimetallimarkkinoiden epävakauden vuoksi koska väitetyistä hinnanvaihteluista ei ole mahdollista tehdä päätelmiä ilman tutkimuksia. (34) Komissio otti yhteisön tuotannonalan tilan määrittämiseksi huomioon seuraavat taloudelliset osoittimet: b) Tuotanto (35) Yhteisön tuotanto lisääntyi vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana noin 98 000 tonnista noin 122 000 tonniin, mikä merkitsi 24,1 prosentin kasvua. Tuotantoluvut tältä ajanjaksolta osoittavat alenemista vuonna 1993 ( - 1,2 prosenttia), minkä jälkeen seurasi yleinen kasvu maailmanmarkkinoiden suotuisien näkymien vuoksi. Kaksi ensimmäiseen tutkimukseen osallistunutta yhteisön tuottajaa lopetti toimintansa vuonna 1992, kun taas eräs kyseisistä tuottajista uudisti tuotantolaitoksen Espanjassa vuonna 1993. Muiden yhteisön tuottajien tuotanto on pysynyt ennallaan tai hieman lisääntynyt. c) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (36) Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti lisääntyi viisi prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä johtuu pääasiassa Espanjassa tapahtuneesta tuotantolaitoksen uudistamisesta. Lisäksi vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana kapasiteetin käyttöaste lisääntyi 18 prosenttia samasta edellä mainitusta syystä. d) Varastot (37) Markkinoiden epävakaus ja yhteisön markkinoiden todennäköistä kehitystä koskevat yhteisön tuotannonalan odotukset näkyvät varastojen kehityssuuntauksessa. Tässä suhteessa yhteisön tuotannonalan varastot kasvoivat noin 47 prosenttia vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana, kun lisäys tapahtui noin 11 600 tonnista noin 17 000 tonniin. e) Myynti (38) Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla kasvoi noin 80 800 tonnista vuonna 1992 tutkimusajanjakson loppuun mennessä noin 111 200 tonniin eli lisäystä tapahtui tutkimusajanjakson aikana 37,6 prosenttia. f) Markkinaosuus (39) Myyntimäärän kasvu johti vähäiseen markkinaosuuden kasvuun 39,8 prosentista vuonna 1992 41,1 prosenttiin markkinoista tutkimusajanjakson aikana. g) Keskimääräinen myyntihinta ja hintakehitys (40) Yhteisön tuotannonalan kehitys osoitti kolmen prosentin hintojen nousua sen jälkeen, kun Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa oli otettu käyttöön polkumyynnin vastaiset lisätullit. Vuodesta 1993 vuoteen 1994 hinnat laskivat kuitenkin kolme prosenttia. Tarkasteltavana ajanjaksona yhteisön tuotannonalan myyntihinnat nousivat kaksi prosenttia. h) Kannattavuus (41) Yhteisön tuotannonala kirjasi yhteisön markkinoilla vuosina 1992 ja 1993 tapahtuneesta piimetallin myynnistään samassa järjestyksessä painotetulta keskiarvoltaan 21,7 prosentin ja 22 prosentin yleiset tappiot. Tuotantolaitoksen uudistaminen Espanjassa ja markkinahintojen hienoinen noususuuntaus ei poistanut yhteisön tuotannonalan tappiollista tilannetta vuosina 1993 ja 1994. Tutkimusajanjakson aikana ja sen loppuun saakka yhteisön tuotannonala kirjasi painotetulta keskiarvoltaan 13,4 prosentin tappiot. (42) Tappioiden painotetut keskiarvot laskivat vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana 38 prosenttia. Yhteisön piimetallia tuottava tuotannonala ei ole kuitenkaan viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana tuottanut lainkaan voittoa. i) Työllisyys (43) Työllisyystilanne huononi jatkuvasti vuodesta 1992 vuoteen 1994, koska koko yhteisön tuotannonalan työvoiman määrä väheni seitsemän prosenttia. 5. Päätelmä (44) Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yhteisön tuotannonalan tila parani tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen ja myynnin osalta. Olisi kuitenkin huomattava, että kapasiteetin ja markkinaosuuden kehitys on pysähtynyt. Yhteisön tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan riittävästi edes näiden toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, koska kiinalaiset jatkoivat hintojensa alentamista. Lisäksi varastojen määrässä tapahtuneen huomattavan kasvun, työllisyystilanteen heikkenemisen ja uusien taloudellisten tappioiden kertymisen jälkeen päätellään, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuu edelleen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. F. SYY-YHTEYS (45) Komissio tutki, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko polkumyynnillä tapahtuvasta kiinalaisesta tuonnista vai olivatko muut tekijät aiheuttaneet sen tai vaikuttaneet siihen. 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus (46) Yhteisön tuottama piimetalli ja Kiinasta tuotu piimetalli ovat suorassa kilpailutilanteessa keskenään pääasiassa hinnan perusteella. Tämä johtuu siitä, että maahantuodun tuotteen ja yhteisössä tuotetun tuotteen laadussa ei ole merkittäviä eroja. Maahantuotu tuote on suunnattu samoille asiakkaille eli alumiinisulatoille. (47) Koska piimetalli on perushyödyke, sen markkinat ovat hyvin hintaherkät ja siksi tiettyjen myyjien käyttämät alhaiset hinnat vaikuttavat lamauttavasti koko markkinoihin. Tutkimus on osoittanut, että vuonna 1992 tapahtuneen toimenpiteiden tarkistamisen jälkeen kiinalaiset tullaamattomina-hinnat olivat nousseet vuonna 1993 12,5 prosenttia. Ne laskivat kuitenkin vuodesta 1994 tutkimusajanjakson loppuun lähes vuoden 1992 tasolle. Vuoden 1992 (katso johdanto-osan 29 kappale), jolloin polkumyynnin vastaiset lisätoimenpiteet otettiin käyttöön, ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana kyseiset hinnat nousivat vain neljä prosenttia. Näin ollen niiden tasolla oli yhteisön markkinoilla piimetallin hintaan selvästi lamauttava vaikutus. (48) Vuodesta 1993 tutkimusajanjakson loppuun olevan ajanjakson tarkastelu osoittaa lisäksi, että kiinalaisen tuotteen hinnat laskivat seitsemän prosenttia samalla kun yhteisön markkinahinnat nousivat kolme prosenttia. Tämä seikka osoittaa kiinalaisten viejien kyvyn osittain absorboida voimassa olevien polkumyyntitullien vaikutus. (49) Yhteisön tuotannonala pyrki nostamaan hintojaan vuonna 1993, mutta joutui seuraamaan kiinalaisten hinnoittelukäytäntöä. Näin ollen yhteisön tuotannonala yritti vuonna 1994 supistaa taloudellisia tappioitaan alentamalla hintoja ja yrittämällä parantaa myyntiään. (50) Kiinalaisen tuonnin aiheuttaman hintojen alenemisen vuoksi ja vaikka piimetallin kulutus yhteisön markkinoilla oli lisääntynyt, yhteisön tuotannonala kärsi edelleen tappioita tai kykeni juuri ja juuri kattamaan tuotantokustannuksensa. (51) Kiinalaiset viejät väittivät, että yhteisön tuotannonalalle ei aiheudu vahinkoa tai sen toistuminen ei ole todennäköistä Kiinasta peräisin olevan tuonnin vuoksi, koska yhteisön tuotannonala on lisännyt piimetallin tuotantoaan ja näin on tapahtunut erityisesti vuoden 1992 jälkeen. (52) Kuten edellä on kuitenkin mainittu (katso johdanto-osan 35 kappale), yhteisön tuotannonala on lisännyt omaa tuotantoaan vuoden 1992 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana 24,1 prosenttia markkinoilla, jotka kasvoivat 32 prosenttia (katso johdanto-osan 26 kappale). Samana aikana yhteisön tuotannonalan varastot lisääntyivät 46,6 prosenttia (katso johdanto-osan 37 kappale). Yhteisön tuotannonala odotti suotuisassa markkinatilanteessa voivansa lisätä myyntiään vastaavasti. Se joutui kuitenkin kasvattamaan varastojaan sen sijaan että olisi noudattanut edelleen yhteisön markkinoille polkumyyntitullia edeltävin alhaisin hinnoin Kiinasta tapahtuvan tuonnin sanelemia alas painettuja hintoja. (53) Päätelmänä on, että Kiinasta peräisin olevalla polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla on ollut yhteisön markkinahintoihin selvästi lamauttava vaikutus ja se on vaikuttanut yhteisön tuotannonalan heikkoon taloudelliseen tilanteeseen. 2. Muiden tekijöiden vaikutus (54) Piimetallin tuontia muista sitä tuottavista maista kuin Kiinasta on tapahtunut yhteisöön vuodesta 1992 tutkimusajanjakson loppuun. Norjasta tulevan tuonnin markkinaosuus (nähtävissä olevaa kulutusta edellä johdanto-osan 26 kappaleessa kuvaavien lukujen perusteella laskettuna) kasvoi 22,1 prosentista vuonna 1992 27,7 prosenttiin tutkimusajanjakson loppuun mennessä. Brasiliasta peräisin oleva tuonti väheni samaan aikaan 10,4 prosentista 7,3 prosenttiin. Sama tilanne vallitsi kahden muun merkittävän piimetallia yhteisöön vievän maan, Etelä-Afrikan ja Australian, osalta. Niistä yhteisöön tulevan tuonnin osuus laski samassa järjestyksessä ilmaistuna 14,8 prosentista 9,2 prosenttiin ja 4,1 prosentista 3 prosenttiin. (55) Kiinalaiset viejät väittivät, että Venäjältä ja Ukrainasta peräisin oleva piimetalli on voinut myös aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Komissio katsoo kuitenkin, että Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan piimetallin laatu ei ole eurooppalaisen tai kiinalaisen piimetallin laadun kanssa vertailukelpoinen. Kiinalaisten viemän tuotteen vakiolaatu sisältää 0,5 prosenttia rautaa, kun venäläisen ja ukrainalaisen tuotteen vastaava pitoisuus on 0,8-1 prosenttia. Edellä mainitut tuontituotteet edellyttävät erikoiskäsittelyä ennen kuin niitä voitaisiin verrata eurooppalaiseen ja kiinalaiseen tuotteeseen. Tässä yhteydessä vahvistettiinkin, että Yhdysvalloissa ei sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä Venäjältä peräisin olevaan piimetalliin, koska kyseiset tuotteet on käsiteltävä ja puhdistettava ennen niiden käyttöä alumiinisulatoissa. (56) Lisäksi komissio tutki Eurostatin tuontitilastot ja vahvisti, että tuontia Venäjältä ja Ukrainasta ei tapahdu säännöllisesti. Vuonna 1992 Venäjältä ja Ukrainasta ei ollut tuontia lainkaan. Markkinatietojen mukaan kyseisten kahden maan tosiasiallinen tuotantokapasiteetti näyttää rajoittuvan 100 000 tonniin vuodessa. Näin ollen lienee epätodennäköistä, että Venäjältä ja Ukrainasta tuotaisiin merkittäviä määriä. (57) Lopuksi vahvistettiin, että Etelä-Afrikan markkinaosuus aleni tuotannollisten ongelmien vuoksi ja että Norja kasvatti markkinaosuuttaan, mutta sen cif-hinta oli Eurostatin mukaan korkein. (58) Muita yhteisön tuotannonalaan kielteisesti vaikuttavia tekijöitä ei todettu. 3. Päätelmät (59) Tuotantomenetelmän yksinkertaisuus, samankaltaisten myyntikanavien kautta yhteisössä tarjottavien tuotteiden korkea jalostusaste ja yksinkertaisuus sekä markkinoiden avoimuus huomioon ottaen komissio katsoo, että kiinalaisten alhaisia tuontihintoja noudattavalla käytännöllä on ollut merkittävän kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalaan. Vaikka tietty muista maista peräisin oleva tuonti on voinut osaltaan vaikuttaa yhteisön tuotannonalan huonoon tilanteeseen, on kuitenkin pääteltävä, että kiinalaisesta tuonnista johtuva hintojen jäätyminen on, erikseen tarkasteltuna, selvästi aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. G. POLKUMYYNNIN/VAHINGON JATKUMINEN 1. Yleistä (60) Viejät väittivät, että polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyyden määrittämiseksi markkinoiden kehitys on analysoitava vuodesta 1988 tarkasteltavana olevan tutkimusajanjakson loppuun saakka. (61) Tätä varten komissio tutki 15 jäsenvaltion yhteisöön tulevan tuonnin tason neljän vuoden ajalta ja erityisesti absorption vuoksi käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten lisätoimenpiteiden voimaantulon jälkeen. Kyseistä ajanjaksoa voidaan pitää riittävän pitkänä vahinkoa osoittavien suuntausten määrittämiseksi polkumyyntitutkimuksissa. 2. Kiinalaisten asema maailmanmarkkinoilla (62) Aikaisemmat kokemukset yhdistettyinä nykytilanteeseen osoittavat, että Kiinan teollisuus on jatkanut polkumyynnillä tapahtuvaa piimetallin vientiä yhteisöön. Yhdysvaltojen viranomaisten vuonna 1991 suorittamassa polkumyyntitutkimuksessa vahvistettiin Kiinan harjoittaneen vientiä polkumyyntihintaan ja polkumyyntitullit otettiin käyttöön 134 prosentin suuruisina. Kiinan vienti Yhdysvaltoihin väheni jyrkästi näiden toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. (63) Kiina on maailman ylivoimaisesti suurin piimetallin toimittaja. Vuonna 1994 Kiinan vienti oli noin 116 000 tonnia. Suurin osa tästä viennistä suuntautuu Japaniin, joka osti 83 763 tonnia eli tasan 72 prosenttia koko Kiinan viennistä vuonna 1994. Vuoteen 1993 mennessä Kiinan myynti muihin Aasian maihin oli kasvanut jyrkästi samalla, kun myynti Yhdysvaltojen markkinoille pysyi vuodesta 1991 voimassa olleiden polkumyyntitullien vuoksi alhaisena. Myynti Euroopan yhteisöön elpyi vuonna 1994 edelleen voimassa olleista polkumyyntitulleista huolimatta. (64) Kiinan Japaniin suuntautuvan piimetallin viennin kasvu pysähtyi vuosina 1993 ja 1994 ja oli mainittuina vuosina samassa järjestyksessä 86 400 tonnia ja 82 600 tonnia. Tilanne oli sama Australiassa. Etelä-Korean suuntautuva Kiinan vienti aleni samana ajanjaksona. Kaikki edellä sanottu tukee sitä, että Japanin ja muiden Aasian maiden markkinat ovat kyllästetyt, minkä päätelmän vahvistaa se tosiasia, että viennin määrät Kiinan tärkeimmille asiakkaille eli Japaniin, Etelä-Koreaan ja Australiaan osoittivat huomattavaa kasvua vuoteen 1993 saakka ja pysyivät paikallaan sen jälkeen. 3. Kiinan tuotantokapasiteetti (65) Viejät väittivät, että useat kiinalaiset tehtaat ovat lopettaneet toimintansa ja että Kiinan tuotantokapasiteettia on vähennetty. Lisäksi piimetallin lisääntynyt kotimaan kulutus Kiinassa johtaisi vientiin käytettävissä olevien määrien pienenemiseen. Samat viejät väittivät, että yhteisön kysynnän odotetaan vuosikymmenen lopulla kasvavan ja että yhteisön tuotannonalalla ei siksi olisi riittävien määrien toimittamiseen tarvittavaa kapasiteettia. (66) Markkinatietojen mukaan Kiinan piimetallin tuotanto väheni 450 000 tonnista vuonna 1989 250 000 tonniin vuonna 1994. On todennäköistä, että jos yhteisön ja Yhdysvaltojen toimenpiteet päättyisivät, kiinalaiset voisivat heti siirtää tuotantonsa muista seoksista piimetalliin ja saavuttaa jälleen tuotantonsa aikaisemman korkean tason, joka voitaisiin käyttää yhteisöön suuntautuvaan vientiin. 4. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys (67) Polkumyynnin osalta on syytä muistaa, että Kiinasta peräisin olevan kyseisen tuotteen tuonti on tutkimusajanjakson aikana jatkunut polkumyynnillä alkuperäisen tullin absorptiota koskevan 1992 suoritetun tutkimuksen aikana vahvistetun tason kaltaisella tasolla. Lisäksi Kiinasta Itävaltaan, Ruotsiin ja Suomeen tulevan tuonnin hinnat olivat pian niiden yhteisöön liittymisen jälkeen myös alhaiset ja tämä tuonti tapahtui todennäköisesti polkumyynnillä. Siksi pidetään hyvin todennäköisenä, että mahdollinen toimenpiteiden päättyminen johtaisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun polkumyynnin jatkumiseen. 5. Vahingon jatkumisen todennäköisyys (68) Kiinasta tuleva tuonti jatkui alhaisin hinnoin ja piimetallin hintoja yhteisön markkinoilla lamauttavana myös polkumyynnin vastaisten lisätullien käyttöönoton jälkeen. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat yhteisön markkinoiden alhaisimpia vuodesta 1992 tutkimusajanjakson loppuun. Vaikka kyseisen tuonnin prosenttiosuus yhteisön kulutuksesta oli pieni, sen hinnoilla on ollut hintojen laskusuuntaukseen merkittävä vaikutus. Lopuksi on todettava, että jos 396 ecuksi tonnilta vahvistetut toimenpiteet päättyisivät, seurauksena olisi 30 prosentin alihinnoittelu. (69) Kiinan nykyinen valtava tuotantokapasiteetti ja Yhdysvalloissa sovellettavat korkeat polkumyyntitullit huomioon ottaen on lisäksi hyvin todennäköistä, että jos toimenpiteet päättyisivät, kiinalaiset yrittäisivät lisätä myyntiään yhteisön markkinoille hyvin alhaisin hinnoin, mikä johtaisi yhteisön markkinoilla vallitsevan hintojen alenemisen jatkumiseen ja siitä johtuvaan yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon lisääntymiseen. Ruotsiin ja Suomeen suuntautuvan tuonnin kehityssuuntaus ennen niiden liittymistä yhteisöön ja sen jälkeen vahvistaa kyseisen kehityksen todennäköisyyden. Vuoden 1994 heinäkuusta joulukuuhun Ruotsi toi 493 tonnia, kun taas vuoden 1995 tammikuusta kesäkuuhun Kiinasta tulevasta tuonnista tulli ei ollut saanut mitään ilmoituksia. Tilanne oli sama Suomessa, jonne tuotiin vuoden 1994 viimeisenä puolivuotiskautena Kiinasta 2 097 tonnia, kun vuoden 1995 ensimmäisenä puolivuotiskautena tulli ei ollut saanut tuonnista mitään ilmoituksia. On ilmeistä, että Kiinasta tulevan tuonnin määrään vaikuttaa voimakkaasti se, onko polkumyyntitoimenpiteitä voimassa. Siksi päätellään, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahinko ainakin jatkuisi, jos voimassa olevien polkumyyntitullien voimassaolon sallittaisiin päättyä. 6. Päätelmä (70) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että jos tällä hetkellä voimassa olevat polkumyyntitullit päättyisivät, kiinalaiset viejät jatkaisivat vientiään yhteisön markkinoille hyvin alhaisin hinnoin. Tämän seurauksena hintojen aleneminen jatkuisi yhteisön markkinoilla ja aiheuttaisi edelleen vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. H. YHTEISÖN ETU 1. Yleistä (71) Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tutki kaikkien toimitettujen todisteiden perusteella, voitiinko selkeästi päätellä, että toimenpiteiden soveltamisen jatkaminen ei olisi yhteisön edun mukaista. Tätä varten komissio arvioi voimassa olevien ja muiden mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta sekä toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen seurauksia menettelyn kaikille asianomaisille osapuolille. 2. Yhteisön tuotannonalalle aiheutuvat seuraukset (72) Polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on korjata vilpillinen kaupankäyntikäytäntö, joka aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa. Tällaisella keinolla pitäisi pystyä palauttamaan todellinen kilpailutilanne, joka on sellaisenaan kaikkien yhteisön toimijoiden edun mukainen. (73) Tämän tutkimuksen kuluessa on vahvistettu, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuu edelleen vahinkoa ja että on edelleen hyvin todennäköistä, että ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia korjaavien polkumyyntitoimenpiteiden jatkamista yhteisön tuotannonalan epävarma taloudellinen tilanne jatkaa huononemistaan. Näin ollen yhteisön koko tuotannonalan olemassaolo voi olla lopulta vaarassa. Kahta niistä yrityksistä, jotka osallistuivat aikaisempiin tutkimuksiin, ei ole enää olemassa. Komissio on myös sitä mieltä, että jos yhteisön markkinoilla on vähemmän tuottajia, kilpailu voi samassa suhteessa vähentyä. (74) Todettujen tosiseikkojen perusteella voidaan perustellusti päätellä, että jos toimenpiteiden annetaan päättyä, tehtaita joudutaan sulkemaan ja työpaikkoja menetetään vielä tähänastista enemmän. (75) Tutkiessaan yhteisön etua suhteessa yhteisön tuotannonalaan komission oli otettava huomioon tuleva kehitys. Piimetallialan tulevaisuutta maailmanlaajuisesti koskevien tutkimusten perusteella voidaan perustellusti olettaa, että kyseisen tuotteen käyttö voisi mahdollisesti lisääntyä noin viisi prosenttia vuodessa. (76) Lisäksi yhteisön tuotannonalan meneillään olevat rakennemuutostoimet osoittavat, että se ei ole valmis hylkäämään tätä tuotannonalaa ja siksi toiminta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kielteisten vaikutusten torjumiseksi on tarpeen. 3. Käyttäjiin kohdistuva vaikutus (77) Yksikään yksittäinen käyttäjä ei toimittanut oikeaksi todistettuja tietoja nykyisen tutkimuksen aikana. Yksi yhteisön käyttäjien järjestö ja kaksi kansallista käyttäjien järjestöä toimittivat tietoja, joiden perusteella ne pyysivät toimenpiteiden päättämistä. (78) Eräs Yhdistyneen kuningaskunnan alumiinintuottajien järjestö väitti, että Kiinasta tuodun piimetallin laatu oli asianmukainen peruste muista maista peräisin olevien samojen tuotteiden hintoja alhaisemmalle hinnalle. Tätä väitettä ei perusteltu millään todisteilla. Alkuperäisessä eikä nykyisessä tutkimuksessa ei liioin osoitettu merkittäviä laadullisia eroja, jotka oikeuttaisivat noudattamaan kiinalaisen piimetallin ja muista lähteistä peräisin olevan piimetallin osalta erilaista hinnoittelua. Tämä väite on hylättävä. (79) Sama järjestö väitti myös, että yhteisössä tuotettujen alumiinituotteiden asema kansainvälisessä kilpailussa on kärsinyt polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta. On kuitenkin osoitettu, että yhteisön vientiä varten harjoitettavassa alumiinintuotannossa käytettävää piimetallia voi tuoda yhteisöön sisäisessä jalostusmenettelyssä maksamatta mitään tulleja. Siksi tämä väite torjuttiin. (80) Eräs käyttäjä väitti, että on yhteisön edun vastaista jatkaa polkumyyntitullien soveltamista Kiinasta tulevaan piimetallin tuontiin, koska yhteisön tuotannonala ei kykenisi toimittamaan yhteisön markkinoille riittäviä määriä. Sen perusteella, että markkinoilla toimii muitakin yhteisön ulkopuolisia toimittajia, todettiin yleisen toimitusvajauksellisen riskin olevan vähäinen. (81) Yhteisön markkinoiden kilpailuympäristön osalta käyttäjäalat ja muut taloudelliset toimijat ovat aina hyötyneet markkinoilla läsnä olevasta suuresta kilpailijoiden määrästä, koska yhteisön tuotannonala voisi koko tuotantokapasiteettinsa käyttäenkin tyydyttää vain noin 50 prosenttia yhteisön markkinoiden kysynnästä. Kolmansista maista tuleva tuonti on siksi aina tarpeellista. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kiinalaiset tuottajat pystyisivät edistämään vientiään yhteisöön oikeudenmukaisin hinnoin. Ainoita piimetallin yhteisöön tuonnissa voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä sovelletaan Kiinasta ja Brasiliasta peräisin olevaan tuontiin. (82) Voimassa olevien toimenpiteiden vaikutus erityisesti alumiinisulattojen tuotantokustannusten rakenteeseen tutkittiin. Kyseinen analyysi osoitti, että 50 prosenttia alumiinin kokonaistuotannosta edustavien alumiinien 226 ja 231 tuotantoon tarvitaan metallin painosta 5,5-6 prosenttia piimetallia. Tässä tuotannossa käytetyn piimetallin arvo on 5,2 prosenttia alumiinin kokonaishinnasta. Voimassa olevien toimenpiteiden vaikutus vain Kiinasta peräisin olevaa piimetallia sisältävän alumiiniseoksen hintaan on 1,7 prosenttia. Tämä on suhteellisen pieni prosenttiosuus koko tuotantokustannuksista, mikä johtaa päätelmään, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttäjiin mahdollisesti kohdistuva vaikutus jää hyvin rajalliseksi. 4. Tuojiin kohdistuva vaikutus (83) Vain vähäinen määrä tuojia esitti komissiolle yhteisön etua koskevan näkökantansa. Yksi niistä toimi yhteistyössä määritettäessä polkumyyntiä ja vahinkoa. (84) Eräs Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva ja kyseisen tuotteen maahantuonnin lopettanut yritys selitti, että kiinalaisten viejien veloittamat vapaasti rajalla -hinnat on määritelty vain hieman alhaisemmiksi. Se väitti edelleen, että hinta on toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen noussut yli 300 puntaa metristä tonnia kohti. Lisäksi se väitti, että toimenpiteiden käyttöönotosta on ollut vähän hyötyä yhteisön tuotannonalalle, koska yhteisön markkinoiden tärkeimmät toimittajat ovat Norja ja Etelä-Afrikka. Näiden väitettiin voivan käyttää Kiinasta tulevassa tuonnissa käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä hyväkseen hankkiakseen Britannian markkinoilla hallitsevan aseman. On korostettava, että polkumyynnin vastaisten lisätoimenpiteiden käyttöönotosta tutkimusajanjakson loppuun kaiken yhteisön markkinoille tuodun piimetallin hintojen nousun painotetuksi keskiarvoksi kirjattiin vain 9,8 prosenttia. Lisäksi yhteisön tuotannonala nosti hintojaan kaksi prosenttia saman ajanjakson kuluessa (johdanto-osan 40 kappale). On jo vahvistettu (johdanto-osan 57 kappale), että Etelä-Afrikan markkinaosuus pieneni tuotantovaikeuksien vuoksi ja että Norja lisäsi markkinaosuuttaan, vaikka sen Eurostatin mukainen cif-hinta oli kaikkein korkein. Kyseiset väitteet on torjuttava. 5. Kilpailuympäristöön kohdistuva vaikutus (85) Yhteisön markkinoilla vallitsevan kilpailutilanteen osalta komissio harkitsi, saattoivatko voimassa olevat toimenpiteet ja niiden jatkaminen vaikuttaa tehokkaaseen kilpailuun. Ensiksi olisi muistettava, että polkumyyntitoimenpiteiden viisivuotisen voimassaolon jälkeen kiinalaista alkuperää olevaa piimetallia oli yhteisön markkinoilla edelleen tarjolla. Muiden viejien läsnäolo kyseisillä markkinoilla lisääntyi. Näin ollen komissio päätteli, että piimetallimarkkinoilla ei näytä realistiselta odottaa äkillisiä toimitusvajauksia eikä tehokkaaseen kilpailuun kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. 6. Yhteisön etua koskeva päätelmä (86) Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden perusteella ja erityisesti yhteisön tuotannonalan, yhteisön tuotantoketjussa pidemmällä olevien alojen ja kyseisen tuotteen tuojien esittämien väitteiden tutkimisen jälkeen katsotaan, että on kaiken kaikkiaan yhteisön yleisen edun mukaista olla sallimatta Kiinasta peräisin olevaan piimetalliin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä. I. POLKUMYYNTITOIMENPITEET 1. Vahingon korjaava taso (87) Tutkimusajanjakson aikana osoitettiin, että kyseisen tuotteen myynnin tuotto oli negatiivinen, koska yhteisön tuotannonalan veloittamat myyntihinnat olivat alhaisemmat kuin todennetut tuotantokustannukset. (88) Vientihintojen vahinkoa aiheuttamattoman viitetason määrittämiseksi komissio määritti ensin yhteisön tuotannonalan todelliset tuotantokustannukset. Kohtuullisen voiton osalta eräs yhteisön tuottaja väitti, että kilpailukykynsä säilyttämiseksi sen oli saatava myynnistä vähintään 7,5 prosenttia voittoa ennen veroja. Komissio käytti 6,5 prosentin tasoa liikevaihdosta, mikä katsottiin riittäväksi ottaen huomioon tuotteen korkea jalostusaste, mikä edellytti vain vähäisiä investointeja tutkimukseen ja kehittämiseen sekä tuotantovälineisiin. (89) Hinta, joka määritettiin lisäämällä 6,5 prosenttia voittoa yhteisön tuotannonalan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin, tarkistettiin niin, että tuonnin ja yhteisön tuotannonalan myynnin kaupan portaiden erot otettiin asianmukaisesti huomioon. (90) Vahinkomarginaali määritettiin tällä perusteella ottaen huomioon kiinalaiset cif-hinnat (Eurostatin tiedot) ja sen osalta päädyttiin 49 prosenttiin kyseisen tuonnin cif-hinnasta. Kyseisen varsinaista polkumyyntimarginaalia alhaisemman vahinkomarginaalin perusteella toteutettavien toimenpiteiden pitäisi olla tonnia kohti 376,5 ecua 396 ecun sijaan, joka on voimassa olevien toimenpiteiden taso. 2. Lopulliset tullit (91) Edellä esitetyt polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä, polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen komissio katsoo tarpeelliseksi jatkaa sellaisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista, joiden tarkoituksena on palauttaa yhteisön piimetallimarkkinoille tehokkaan ja oikeudenmukaisen kilpailun mahdollistava tilanne. (92) Perusasetuksen 8 artiklan nojalla kiinalaiset kauppiaat ehdottivat sitoumusta tai muuttuvan tullin käyttöönottoa. Yhteistyön puuttuminen, mistä kiinalaisten kyselylomakkeisiin antamien vastauksien puutteellisuus on osoituksena, näyttäisi vaarantavan sitoumuksien tehokkaan valvonnan. Lisäksi kiinalaisten kauppiaiden aikaisempi toiminta ei tue muuttuvan tullin käyttöönoton asianmukaisuutta. (93) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon, että kyseiset toimenpiteet ovat olleet voimassa nykyisellä tasollaan vuodesta 1992, pidetään asianmukaisempana, että Kiinasta peräisin olevan piimetallin polkumyyntitoimenpiteet muutettaisiin arvon perusteella kannettavaksi polkumyyntitulliksi, jonka määräksi vahvistettaisiin 49 prosenttia. (95) Neuvosto vahvistaa edellä esitetyt päätelmät, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa CN-koodiin 2804 69 00 kuuluvaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa piimetallia. 2. Lopullinen polkumyyntitulli laskettuna vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta on 49 prosenttia. 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 1997. Neuvoston puolesta M. DELVAUX-STEHRES Puheenjohtaja (1) EYVL N:o L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/96 (EYVL N:o L 317, 6.12.1996, s. 1). (2) EYVL L 198, 28.7.1990, s. 57 (3) EYVL L 170, 25.6.1992, s. 1 (4) EYVL C 35, 11.2.1995, s. 3 (5) EYVL C 193, 27.7.1995, s. 3 (6) EYVL L 349, 31.12.1994, s. 1