ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Kuten erityisesti Viron kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta käy ilmi, Viron kestävä kasvu perustuu asteittaiseen hiilestä irtautumiseen vähentämällä hiili-intensiteettiä energia-, liikenne- ja rakennussektoreilla, uudistamalla öljyliusketeollisuutta ja parantamalla resurssituottavuutta, esimerkiksi ottamalla käyttöön kiertotalouden liiketoimintamalleja. Viron resurssituottavuus on unionin alhaisimpia, vaikka maan energiankulutuksen taso on EU:n keskiarvoa korkeammalla. Kansallista energia- ja ilmastosuunnitelmaa täydentävä kokonaisvaltainen kiertotalousstrategia voisi auttaa siirtymistä kohti hiilestä irtautumista, vähentää öljyliusketeollisuuden kielteisiä ympäristövaikutuksia ja vauhdittaa taloutta. Syrjäisen sijainnin ja harvan asutuksen vuoksi hyvin toimiva ja yhteenliitetty liikennejärjestelmä on keskeisessä asemassa Viron taloudellisen toiminnan ja viennin kannalta. Viron liikenneinfrastruktuurissa on puutteita yhteyksien ja kestävyyden kannalta. Rautatie- ja intermodaaliliikenne on edelleen alikehittynyttä. Tieliikenteen kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet viime vuosina, ja uusiutuvan energian osuus liikenteessä jää alle kansallisten tavoitteiden. Viron keskeisiä investointiprioriteetteja ovat Rail Baltica -hanke ja energiaverkkojen yhteenliittämishankkeet, joilla pyritään parantamaan turvallisuutta ja yhdentymistä sisämarkkinoihin. Ympäristö- ja ilmastonäkökohdat huomioon ottavien investointihankkeiden edistäminen on keskeinen tekijä talouden kestävän elpymisen tukemisessa ja alueellisten erojen vähentämisessä. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Viroa vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamalla alueella. Näin Viro voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.
(12)

Tanska on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ovat muun muassa terveydenhuoltopalvelujen vahvistaminen, yritysten kiinteiden kustannusten tilapäinen korvaaminen, väliaikainen palkkakompensaatiojärjestelmä ja hätäapu vaikeuksissa oleville aloille. Lisäksi Tanska on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa niiden arvioidaan olevan noin 15 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat henkilökohtaisten tuloverojen ja yhtiöverojen maksun lykkääminen sekä lainatakaukset (3,7 % suhteessa BKT:hen). Komission kevään 2020 talousennusteeseen verrattuna suurin ero on se, että vuoden 2020 lähentymisohjelmaan on sisällytetty odotetut tulevat tappiot, jotka johtuvat covid-19:ään liittyvistä valtiontakauksista (0,5 % suhteessa BKT:hen). Tanskan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.
(28)

Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Maltan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Maltalle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Maltan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
(23)

Talouden elpymisen edistämiseksi on tärkeää aikaistaa toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita ja edistää yksityisiä investointeja, myös niihin vaikuttavien uudistusten avulla. Maan luonnonvarojen tehokas suojelu ja käyttö on ensiarvoisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa talouden kestävä elpyminen ja tuleva kasvu. Jotta maa voisi edelleen houkutella matkailijoita, on tarpeen vastata haasteisiin, jotka liittyvät vihreään energiaan siirtymiseen, tehokkaaseen jäte- ja vesihuoltoon sekä luonnon ja biologisen monimuotoisuuden suojeluun. Vaikka merkittäviä investointeja on jo käynnistetty, näillä aloilla on investoitava enemmän etupainotteisesti. Kyproksella on edessään merkittäviä haasteita EU:n päästökauppajärjestelmään kuulumattomia kasvihuonekaasupäästöjä koskevan vuoden 2030 tavoitteensa saavuttamisessa. Näihin haasteisiin on vastattava suunnittelemalla ja hyväksymällä ajoissa lisätoimenpiteitä maan kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman mukaisesti. Tällaiset toimenpiteet edellyttävät investointeja erityisesti uusiutuvan energian, energiatehokkuuden ja kestävän liikenteen kaltaisilla aloilla, mikä voi myös edistää vihreän talouden kehitystä. Kyproksen on myös parannettava jätehuoltojärjestelmäänsä ja kiertotaloutta. Jätettä muodostuu edelleen huomattavasti unionin keskiarvoa enemmän, ja kierrätysasteet ovat edelleen huomattavasti unionin keskiarvoa alhaisemmat. Myös kaatopaikoille sijoitettavan jätteen osuus on erittäin suuri. Vesi- ja jätevesihuollossa on tehottomuutta varsinkin kaupunkialueilla. Kuivuus ja veden niukkuus ovat isoja ongelmia, ja ne voivat vaikuttaa maan maaseutuelinkeinoihin ja matkailuun, jos ei toteuteta riittäviä politiikkatoimia. Oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, joka on komission ehdotuksen kohteena, koskeva ohjelmasuunnittelu kaudeksi 2021–2027 voisi auttaa Kyprosta vastaamaan joihinkin haasteisiin, joita siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen aiheuttaa, erityisesti vuoden 2020 maaraportin liitteen D kattamilla alueilla. Näin Kypros voisi hyödyntää kyseistä rahastoa parhaalla mahdollisella tavalla.
(16)

Suomi on toteuttanut covid-19-kriisin johdosta kattavia toimia terveydenhuoltojärjestelmänsä ja taloutensa tukemiseksi. Suomen hallitus on esimerkiksi hyväksynyt useita lisätalousarvioita ja päättänyt parantaa työntekijöiden työsuhdeturvaa, samalla kun työttömyysetuuksien saamisen edellytyksiä on lievennetty. Freelancereiden ja yrittäjien pääsyä työttömyysetuuksien piiriin on helpotettu. Sosiaaliturvatoimenpiteet ovat suuruudeltaan 1,6 miljardia euroa. Yrityksille on osoitettu suorina avustuksina 1 miljardi euroa ja valtion takaamina lainoina 10 miljardia euroa. Hallitus on tilapäisesti alentanut työnantajan eläkemaksua 2,6 prosenttiyksikköä ja osoittanut kuntien tukipakettiin vähintään 1 miljardi euroa. Finanssivalvonta on alentanut suomalaisten luottolaitosten pääomavaatimuksia poistamalla järjestelmäriskipuskurin ja mukauttamalla luottolaitoskohtaisia vaatimuksia. Hallitus on nimittänyt valtiovarainministeriön ja sosiaali- ja terveysministeriön johtaman valmisteluryhmän laatimaan strategiaa, jolla Suomi pääsee ulos covid-19-kriisistä. Hallitus hyväksyi toukokuun alussa vaiheittaisen suunnitelman asetetuista rajoituksista luopumiseksi valmisteluryhmän ensimmäisen raportin pohjalta toukokuun alussa. Valmisteluryhmä tekee uusia toimenpide-ehdotuksia kriisin aiheuttamien terveydellisten, sosiaalisten ja taloudellisten vahinkojen korjaamiseksi. Valmisteluryhmä on kuullut työmarkkinaosapuolia, kuntia sekä kansalais- ja ympäristöjärjestöjä.
(16)

Terveydenhuoltojärjestelmän odotetaan tulevaisuudessa kohtaavan yhä enemmän haasteita sen lisäksi, että terveydenhuoltoalan avoimien työpaikkojen määrä on kasvanut viime vuosina. Väestönkasvun ja ikääntymisen odotetaan lisäävän terveydenhuollon kysyntää, ja seuraavien 15 vuoden aikana hoitohenkilöstöstä odotetaan jäävän eläkkeelle 59–69 prosenttia. Osaamisrakenteeseen liittyvillä innovaatioilla ja ammatillisten roolien kehittämisellä, tehtävien jakamisella ja sijaisuuksilla on tärkeä rooli pyrittäessä säilyttämään terveydenhuoltoala houkuttelevana työllistäjänä. Yleisemmin terveydenhuoltojärjestelmän hallintoa, myös yhteistyötä naapurimaiden kanssa, on mahdollista tehostaa, ja hallitus on juuri alkanut toteuttaa merkittävää uudistusta. Vaikka digitaalinen infrastruktuuri on jo kehittynyttä Luxemburgissa, sähköisen terveydenhuollon ratkaisujen, kuten korvausten suorittajille tarkoitettujen digitaalisten ratkaisujen, toteuttaminen on vielä kesken. Luxemburg on keskittynyt voimakkaasti digitaaliteknologiaan, kuten superlaskentaan, tekoälyyn, lohkoketjuun ja massadataan. Sillä on mahdollisuudet hyödyntää näitä valmiuksia ja osallistua unionin tason yhteistyöhön, jotta se voi edistää merkittävästi tutkimusta covid-19-tautia aiheuttavan koronaviruksen neutraloimiseksi ja tartuntojen vähentämiseksi. Luxemburg on myös perustanut uuden tukijärjestelmän covid-19-taudin torjuntaan tarkoitettujen tuotteiden tutkimus- ja kehittämistyöhön keskittyville investointihankkeille, joissa kehitetään hoitoja ja rokotteita meneillään olevan covid-19-pandemian torjumiseksi tehokkaasti.
(28)

Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Irlannin talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Irlannille viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Irlannin finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
(18)

Latvia on toteuttanut toimenpiteitä laajentaakseen työntekijöille myönnettävää toimeentulotukea ja välttääkseen irtisanomisia hätätilan aikana. Tuen kattavuus ja riittävyys ovat kuitenkin rajalliset pääasiassa siksi, että se riippuu sosiaaliturvamaksuista ja rajoittavista kelpoisuusvaatimuksista. Järjestelmässä ei myöskään sallita osittaista työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämistä. Asteittaisempi siirtyminen toimeentulotuesta työtuloon mahdollistaisi työmarkkinoiden suuremman joustavuuden talouden häiriötilan ja elpymisen aikana. Jotta voidaan parantaa sosiaalisen turvaverkon riittävyyttä, etuusjakson kestoa ja kattavuutta kaikkien osalta, tarvitaan jatkuvia toimia. Toimia jarruttaa kuitenkin verotulojen vähäisyys suhteessa BKT:hen. Taatun vähimmäistulon, vähimmäiseläkkeiden ja vammaisten toimeentulotuen riittävyys on parantunut hiukan mutta on edelleen heikko. Latvia on ottanut käyttöön heikoimmassa asemassa oleville ryhmille kohdennetun työttömyysetuuden, mutta työttömät ovat suuressa köyhyysvaarassa erityisesti työttömyyden jatkuessa pitkään. Sosiaalisen suojelun, kuten työttömyysvakuutuksen, saatavuudessa on itsenäisten ammatinharjoittajien ja epätyypillisen työn tekijöiden osalta aukkoja, jotka voitaisiin paikata. Pimeän työn ja pimeästi maksettujen palkkojen osuus on supistumassa mutta ne ovat edelleen yleisiä, mikä heikentää kyseisten työntekijöiden sosiaaliturvaa ja lisää työperäisiä riskejä. Heikossa asemassa olevilla väestöryhmillä on todennäköisesti eniten vaikeuksia löytää uutta työtä. Työvoima-, koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelujen yhteentoimivuus sekä sosiaalipalvelujen tarjonta on edelleen vähäistä. Erittäin puutteellisissa asuinoloissa ja ahtaasti asuvien osuus on unionin suurimpia, koska sosiaalisen asuntotuotannon asuntoja on vähän.
(19)

Kansanterveydellisten seurausten torjunnassa Saksaa on auttanut maan universaali terveydenhuoltojärjestelmä, jonka kautta pääsee laadukkaaseen hoitoon, minkä lisäksi testaus- ja tehohoitokapasiteettia on pystytty lisäämään nopeasti. Covid-19-kriisi on kuitenkin korostanut tarvetta vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä jatkuvasti. Ongelmana ovat edelleen hoitohenkilöstön saatavuus ja sairaanhoitajan ammatin vähäinen houkuttelevuus. Vaikka sairaanhoitajien määrä asukasta kohti on suhteellisen suuri, sairaalat ovat enenevässä määrin ilmoittaneet täyttämättä jääneistä sairaanhoitajien toimista. Lisäksi parannuksia voitaisiin tehdä perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon palveluntarjoajien väliseen sekä terveys- ja sosiaalipalvelujen väliseen koordinointiin ja tukea sitä digitaalisilla välineillä. Sähköisten terveyspalvelujen infrastruktuurin käyttöönottoa on nopeutettu, mutta sähköisten terveydenhuolto- ja hoivapalvelujen, sähköisten lääkemääräysten ja potilastietojen sähköisen vaihdon hyödyntäminen on edelleen selvästi unionin keskiarvoa vähäisempää. Maaliskuussa 2020 hyväksyttiin uusi laki, jolla lievennetään covid-19:n taloudellisia vaikutuksia pääasiassa sairaaloiden ja yksityislääkäreiden osalta. Terveydenhuoltoyksiköiden pitkäaikainen rahoitus on kuitenkin turvattava hoidon jatkumiseksi kaikilla osa-alueilla, sillä niiden tulot vähenevät ei-välttämättömien leikkausten ja hoitojen lykkäämisen vuoksi ja käytettävissä olevia varoja suunnataan ensisijaisten testien ja laitteiden hankkimiseen. Koska Saksassa on vahva tutkimusperusta, sillä on valmiudet toteuttaa covid-19-kriisin vastatoimina tutkimus- ja innovointitoimenpiteitä, kuten kehittää rokotteita ja hoitoja sekä tutkimusverkostoa, johon koottaisiin Saksan yliopistojen lääketieteellinen tutkimustoiminta ja vahvistettaisiin sitä, sekä tukea epidemioiden torjuntaa edistävää kansainvälistä yhteenliittymää (CEPI).
(27)

Pankkiala on ollut viime vuosina monella tapaa vastatuulessa, mutta nyt siihen kohdistuvat paineet ovat vähentyneet, sillä useat aiemmin ongelmallisina pidetyt toimenpiteet, kuten pankkivero, lopetettiin vuoden 2020 alussa. Pankkisektori on vastaanottanut covid-19-kriisin hyvin pääomitettuna ja likvidinä, ja järjestämättömien lainojen osuus on laskenut alle 5 prosenttiin. Hallituksen toteuttamat toimenpiteet kotitalouksien ja yritysten, erityisesti pk-yritysten, tukemiseksi ovat tärkeitä myös, jotta voidaan pitää yllä pankkisektorin häiriönsietokykyä ja pankkien kapasiteettia vaimentaa häiriöitä. Liikepankit ovat myös toteuttaneet toimia asiakkaidensa tueksi, esimerkiksi lykänneet lainapääoman ja korkojen maksamista, pidentäneet lainojen takaisinmaksuaikaa, varmistaneet, että pankkiautomaateissa on rahaa, ja alentaneet verkkopalvelujen maksuja. Romanian keskuspankki alensi 20 päivänä maaliskuuta 2020 ohjauskorkoa ja on sen jälkeen aloittanut leumääräisten valtion arvopapereiden ostamisen jälkimarkkinoilla varmistaakseen rahoituksen sujuvuuden reaalitaloudessa ja julkisella sektorilla. Huolimatta toteutetuista toimenpiteistä, kuten pankkivalvojien myöntämästä vakavaraisuusjoustosta, omaisuuserien laatu todennäköisesti heikkenee tulevina kuukausina. Varovaisten lainanantokriteerien käyttäminen ja elinkelpoisille lainanottajille annettavan tuen priorisointi auttavat turvaamaan omaisuuserien laadun pankkisektorilla. Lisäksi pankkien vakaan ja ennakoitavissa olevan sääntely-ympäristön varmistaminen on tärkeä edellytys sille, että pankeilla on jatkossakin aktiivinen rooli talouden luotonannossa ja talouden elpymisen tukemisessa.
(17)

Covid-19-kriisin vuoksi toteutetuilla rajoittamistoimenpiteillä on voimakas kielteinen vaikutus työmarkkinoihin ja sosiaalisiin oloihin. Ennen kriisiä sosiaalinen tilanne parani hitaasti, vaikka köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen riski, työssäkäyvien köyhyys ja tuloerot pysyivät suurina ja niissä oli suuria alueellisia eroja. Kun otetaan huomioon covid-19-pandemia ja sen seuraukset, sosiaalisia turvaverkkoja olisi vahvistettava, jotta voidaan varmistaa riittävä ansionmenetysten korvaaminen työllisyysasemasta riippumatta, myös niille, joilla on puutteita sosiaaliturvassa. Ansionmenetyskorvausten ja tuen parantaminen on erityisen tärkeää epätyypillisissä työsuhteissa oleville ja haavoittuvassa asemassa oleville. Keskeistä on myös tarjota palveluja, joiden tavoitteena on sosiaalinen osallisuus ja työmarkkinoille pääsy. Uusi vähimmäistulojärjestelmä, josta on viime vuoden aikana myönnetty etuuksia yli miljoonalle kotitaloudelle (keskimäärin 513 euroa), voi lieventää covid-19-kriisin vaikutuksia. Sen ulottumista haavoittuvassa asemassa oleviin väestöryhmiin voitaisiin kuitenkin parantaa. Hallitus on ottanut väliaikaisesti käyttöön "hätätoimeentulotuen". Sillä tuetaan kotitalouksia, jotka eivät ole tähän saakka olleet oikeutettuja vähimmäistuloon. Vaarana on myös, että harmaan talouden työntekijöillä, erityisesti maatalouden, elintarviketeollisuuden ja asuntorakentamisen aloilla, sosiaalinen suojelu ja tulotuki jäävät puutteelliseksi. Vastatakseen tähän haasteeseen hallitus on äskettäin höllentänyt sääntöjä, jotka koskevat pimeän työvoiman työsuhteen laillistamista ja työssäkäyvien maahanmuuttajien oleskelulupien myöntämistä tai jatkamista. Lisäksi vaarana on, että negatiiviset väestönkehityksen suuntaukset ja aivovuoto haittaavat kasvunäkymiä. Etelässä ja maaseudulla väestökatoa edistää vaikeampien työmarkkinaolosuhteiden lisäksi laadukkaiden palvelujen puute. Sähköisten palvelujen saatavuuden parantaminen on avainasemassa erityisesti liikkumisrajoitusten vuoksi.
(21)

Lisäksi on vielä arvioitava, millaisia vaikutuksia on 18 päivänä maaliskuuta 2020 hyväksytyllä hallituksen asetuksella, joka mahdollistaa kahdenvälisesti sovitut poikkeukset työlainsäädännöstä. Komission ennusteen mukaan työttömyys kasvaa 7,0 prosenttiin vuonna 2020 ja vähenee 6,1 prosenttiin vuonna 2021. Kriisistä pahiten kärsivien alojen osuus Unkarin taloudesta on suuri, sillä niiden palveluksessa on matalan tai keskitason osaamistason työntekijöitä, joilla on erittäin joustavat työsopimukset. Kokonaistyöllisyysaste parani vuoden 2020 alkuun asti merkittävästi voimakkaan talouskasvun myötä, mutta kaikki ryhmät eivät ole hyötyneet tästä kehityksestä tasapuolisesti. Eri taitotasojen työntekijöiden sekä miesten ja naisten väliset työllisyyserot ovat edelleen suuria verrattuna unionin keskiarvoon. Miesten ja naisten työllisyysero johtuu osittain laadukkaan lastenhoidon vähäisestä tarjonnasta. Julkinen työllistämisohjelma on osoittautunut tehottomaksi osallistujien ohjaamisessa työpaikkoihin yleisillä työmarkkinoilla. Vaikka ohjelmaa on supistettu, se on edelleen mittava. On tarpeen tehostaa ja kohdentaa muita toimenpiteitä, joilla työttömiä tai työmarkkinoiden ulkopuolella olevia autetaan tehokkaasti löytämään työtä tai saamaan koulutusta. Työttömyysetuuksien kesto on unionin lyhin, enintään kolme kuukautta, mikä on huomattavasti vähemmän kuin työpaikan löytämiseen keskimäärin tarvittava aika, edes suotuisissa taloudellisissa olosuhteissa. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden mukaisesti sosiaalisen suojelun järjestelmillä ja toimenpiteillä on suojeltava niitä, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa, sekä itsenäisiä ammatinharjoittajia ja työttömiä. Työajan lyhentämisjärjestelyt, joissa työntekijät saavat valtiolta tulotukea tekemättä jääneiltä työtunneilta, ovat hyvä keino suojella työllisyyttä. Pandemian aikana työajan lyhentämisjärjestelyt ovat tehokkaimmillaan silloin, kun niiden hallinnointi on yksinkertaista ja nopeaa eikä tukikelpoisuutta ole rajoitettu tiettyihin aloihin tai yritystyyppeihin.
(16)

Ranskan terveydenhuoltojärjestelmä saavuttaa tehokkaasti hyviä tuloksia. Covid-19-kriisi on kuitenkin tuonut esiin puutteita järjestelmän valmiudessa torjua pandemioita. Niihin kuuluvat a) vaikeudet varmistaa, että terveydenhoitoalan työntekijöitä, kriittisiä tarvikkeita ja henkilönsuojaimia on helposti saatavilla, ja b) piilevät rakenteelliset ongelmat. Ensiksi mainitun osalta Ranska otti käyttöön terveydenhuoltohenkilöstön, avustavan hoitohenkilöstön ja laitteiden reservin, johon kuuluu myös lääketieteen opiskelijoita ja eläkkeellä olevia lääkäreitä ja sairaanhoitajia. Vastatoimien koordinointi terveydenhuoltojärjestelmän eri alueilla on edelleen haasteellista. Haasteet johtuvat liian vähäisistä investoinneista fyysisiin infrastruktuureihin ja henkilöresursseihin, palvelujen vähäisestä mukauttamisesta ja yksityisten ja julkisten toimijoiden välisen paremman koordinoinnin tarpeesta. Tilannetta pahentavat sitkeät alueelliset erot. Vaikka ammatissa toimivien lääkäreiden osuus on suunnilleen unionin keskiarvoa, noin 18 prosenttia maan väestöstä asuu alueilla, joilla pääsy yleislääkärin vastaanotolle on rajallista. Tarvitaan lisää määrätietoisia toimia terveyspalvelujen digitalisoimiseksi, joka on perustava osa hallituksen strategiaa terveydenhuoltojärjestelmän muuttamiseksi. Covid-19-kriisi osoittaa, että sähköisten terveyspalvelujen ja etenkin terveydenhuollon etäpalvelujen tehokkaampi käyttö on tärkeää pandemian aikana.
(20)

Työvoiman liikkuvuutta olisi edistettävä aloille, joilla on suuria puutteita, kuten terveydenhuolto, tieto- ja viestintäteknologia sekä teknistä ja ammatillista asiantuntemusta edellyttävät ammatit. Tähän liittyy merkittäviä uudelleen- ja täydennyskoulutustarpeita, ja aikuisten osallistumista koulutukseen on lisättävä muun muassa lyhennetyn työajan avulla. On huolestuttavaa, että nykyiset koulutuskannustinohjelmat eivät saavuta niitä, joille niistä olisi eniten hyötyä, kuten matalan osaamistason työntekijät, iäkkäämmät työntekijät ja maahanmuuttajataustaiset henkilöt. Heikko kielitaito on suuri este erityisesti kaksikielisen Brysselin työmarkkinoilla. Yhteisöt pyrkivät lisäämään luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan opiskelua, mutta työmarkkinoiden tulevaan kysyntään vastaamiseksi olisi laadittava kattavampia strategioita. Digitaalisten taitojen yleinen taso on hyvä, mutta sen parantuminen on pysähtynyt. Nuorten ja erityisesti niiden, joilla on alhainen koulutustaso, digitaalisten taitojen taso on alhaisempi kuin unionissa keskimäärin, ja se on heikentynyt viime vuosina. Etäopiskelumahdollisuuden varmistamiseksi on välttämätöntä, että kaikilla oppilailla on käytettävissään asianmukaiset laitteet ja internetyhteys. Lisäksi edellytetään tarvittavia opettajankoulutus- ja mentorointijärjestelyjä. Tämä on tarpeen myös sen varmistamiseksi, että nykyinen eriarvoisuus koulutusjärjestelmässä ei pahene covid-19-kriisin vuoksi.
(29)

Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Puolan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 lähentymisohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Puolalle viime vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Puolan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.
(31)

Komissio on vuoden 2020 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Kreikan talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2020 maaraportissa. Se on arvioinut myös vuoden 2020 vakausohjelman, vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelman ja jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Kreikalle vuonna 2019 annettujen maakohtaisten suositusten noudattamiseksi. Komissio on ottanut huomioon ohjelmien ja jatkotoimenpiteiden merkityksen Kreikan finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta mutta myös sen, ovatko ne unionin sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska unionin yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla unionin tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin.