30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 123 
 123    KOMISSION PÄÄTÖS, 
tehty 29 päivänä huhtikuuta 2004, 
kriisinhallinnan yleissuunnitelm an hyväksymisestä elintarvikkeiden ja rehujen alalla 
(2004/478/EY) 
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevist a yleisistä periaatteis ta ja vaatimuksista, 
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaise n perustamisesta sekä  elintarvikkeiden 
turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002, ja erityisesti sen 55 artiklan, 
sekä katsoo seuraavaa: 
(1) Edellä mainitun asetuksen (EY) N:o 178/2002 55 artiklassa säädetään, että komissio 
laatii tiiviissä yhteistyössä Euroopan elinta rviketurvallisuusviranomaisen (jäljempänä 
”elintarviketurvallisuusviranomaisen”) ja jäsenvaltioiden kanssa kriisinhallinnan yleissuunnitelman elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden alalla. 
(2) Yleissuunnitelman luonnoksesta on kuultu elinta rviketurvallisuusviranomaista, ja siitä 
on käyty perusteellinen keskustelu jäsenvaltioiden kanssa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän py syvän komitean yhteydessä,
 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Tällä päätöksellä perustetaan edellä main itun asetuksen (EY) N:o 178/2002 55 artiklassa 
säädetty, liitteenä oleva kriisinhallinnan yl eissuunnitelma elintarvi kkeiden ja rehujen 
turvallisuuden alalla. 
2 artikla 
Tämä päätös tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, 
jolloin se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.  
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 124 
 124    Tehty Brysselissä 29 päivänä huhtikuuta 2004. 
 Komission puolesta 
 David BYRNE  
 Komission jäsen 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 125 
 125    LIITE 
ELINTARVIKKEITA/REHUJA KO SKEVA KRIISINHALLINNAN 
YLEISSUUNNITELMA 
1. ELINTARVIKKEITA /REHUJA KOSKEVAN KRIISINHALL INNAN YLEISSUUNNITELMAN 
SOVELTAMISALA  
Asetuksen (EY) N:o 178/2002 IV luvun 3 jaksossa suunnitellaan uusia 
riskinhallinnan menetelmiä elintarvikkeiden  ja rehujen alalla: komission perustama 
kriisiyksikkö, johon elinta rviketurvallisuusviranom ainen osallistuu, sekä 
elintarvikkeita/rehuja koskev a kriisinhallinnan yleissuunnit elma, jossa täsmennetään 
erityisesti kriisin hallitsemiseksi tarvittavat käytännön menettelyt. Elintarvikkeita/rehuja koskevaa kriisi nhallinnan yleissuunnitelmaa kutsutaan 
jäljempänä ”yleissuunnitelmaksi”. 
Tämän jakson kolme artiklaa ovat yhteydessä toisiinsa: 
Asetuksen 55 artiklan mukaan komi ssio laatii tiivii ssä yhteistyössä 
elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden kanssa elintarvikkeita/rehuja koskevan kriisinhallinnan yleissuunnitelman, jossa eritellään kriisitilanteet sekä kriisinhallinnassa tarvittavat käytännön menettelyt, mukaan lukien avoimuusperiaate ja tiedotusstrategia. 
Asetuksen 56 artiklan mukaan komissio perustaa kriisiyksikön. 
Asetuksen 57 artiklassa erit ellään kriisiyksikön tehtävät. 
Erityisesti asetuksen 55 artiklan mukaan yl eissuunnitelmassa eritel lään ne tilanteet, 
joihin liittyy elintarvikkeista ja rehuista ih misten terveydelle aiheutuvia välittömiä tai 
välillisiä riskejä, joita ei todennäköisesti vo ida riittävässä määrin estää, ehkäistä tai 
vähentää hyväksyttävälle taso lle nykyisin voimassa olevilla  säännöksillä taikka 53 ja 
54 artiklaa soveltamalla. 
Lisäksi 56 artiklan mukaan komissio perustaa  kriisiyksikön, ”jos komissio havaitsee 
tilanteen, johon liittyy e lintarvikkeista tai rehuista ih misten terveydelle aiheutuva 
vakava välitön tai välillinen riski, jota ei vo ida ehkäistä, poistaa tai vähentää nykyisin 
voimassa olevin säännöksin eikä hallita rii ttävällä tavalla pelkästään 53 ja 54 artiklaa 
soveltamalla” . 
Sen vuoksi yleissuunnitel massa eritellään: 
– kriisitilanteet 
– yleissuunnitelman soveltam iseen johtava prosessi 
– kriisikoordinaattorien verkoston perustaminen 
– käytännön menettelyt kriis in hallitsemiseksi: 
– kriisiyksikön tehtävä 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 126 
 126    – kriisiyksikön käytännön toiminta  (kokoonpano, toimintavälineet, toimet) 
– yhteys kriisiyksikön ja päät öksentekoprosessin välillä 
– kriisin päättyminen 
– hallintamenettelyt, kun kyseessä on mahdollisesti vakava riski 
– tiedotusstrategia 
– avoimuusperiaatteet. 
Yleissuunnitelmassa vahvistetut hallinta menettelyt muodostavat suuntaviivat, joita 
sovelletaan jäsenvaltioihi n, elintarviketurva llisuusviranomaiseen ja komissioon. 
2. KRIISITILANTEET  
2.1. Kriisitilanteet, joihin liittyy ihmisten  terveydelle aiheutuva vakava välitön tai 
välillinen riski 
Kriisitilanteita ovat tilanteet, joissa kriittis et tekijät ovat sen tasoisia, että komissio 
katsoo kyseisen elintarvikkeista tai rehui sta aiheutuvan riskin hallinnan niin 
monimutkaiseksi, ettei sitä voida hallita riittävällä tavalla voimassa olevin säännöksin tai pelkästään 53 ja 54 artiklaa soveltamalla. 
Saatu kokemus osoittaa, että riskitilanteet  hallitaan yleensä riittävän hyvin nykyisillä 
menettelyillä. Näin ollen kriiseiksi katsot tavia tilanteita on hyvin vähän tai vain 
poikkeuksellisesti. 
Näitä kriittisiä tekijöitä ovat erityisesti seuraavat: tilanteeseen liittyy ihmisten terveydelle ai heutuva vakava välitön tai välillinen riski 
ja/tai se käsitetään sellaise ksi tai tehdään tunnetuksi sell aisena tai voidaan käsittää 
sellaiseksi ja/tai tehdä tunnetuksi sellaisena  
ja 
riski on levinnyt tai voi levitä huom attavaan osaan e lintarvikeketjua 
ja 
mahdollisuus riskin leviämiseen useisiin jäsenvaltioihin ja/tai kolmansiin maihin on 
merkittävä. 
Yleissuunnitelma edellyttää kriisiyksikön peru stamista, kun asiaan liittyvää välitöntä 
tai välillistä riskiä pidetään vakavana . Sen vuoksi yleissuunnitelmaan sisältyy lähes 
kaikissa tapauksissa kriisiyksikön perustaminen. 
2.2. Kriisitilanteet, joihin liittyy mahdollisesti vakava riski 
On tärkeää, että tässä s uunnitelmassa otetaan huomioon tapaukset, joissa riski on 
mahdollinen mutta voi kehittyä vakavaksi riskiksi, jota ei todennäköisesti voida 
ehkäistä, poistaa tai vähent ää nykyisin voimassa olevin sä ännöksin eikä pelkästään 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 127 
 127    53 ja 54 artiklaa soveltamalla. Tällaisiss a tapauksissa ei peru steta kriisiyksikköä, 
vaan tarkoituksenmukaisilla säännöksillä hallitaan tehokka asti tämäntyyppiset kriisit. 
3. YLEISSUUNNITELMAN SOVELTAM ISEEN JOHTAVA PROSESSI  
Tiedot, jotka mahdollisesti johtavat elinta rvikkeita/rehuja koskevan kriisinhallinnan 
yleissuunnitelman soveltamiseen ja tarvitt aessa kriisiyksikön perustamiseen, voivat 
olla peräisin seuraavista: 
– nopean hälytysjärjestelmän kautta toimitetut ilmoitukset (elintarvikkeita ja 
rehuja koskeva nopea hälyty sjärjestelmä, RASFF) 
– jäsenvaltioista saadut tiedot (muuntyyppise t ilmoitukset, elin tarvikeketjua ja 
eläinten terveyttä käsittelevässä pysyv ässä komiteassa annetut tiedot jne.) 
– elintarviketurvallisuusviranomaisen antamat tiedot 
– elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston (FVO) raportit 
– EU:n epidemiologiselta verkostolta saadut tiedot  
– kolmansista maista tai kansainvälisiltä elimiltä saadut tiedot 
– tiedot mistä tahansa muista lähteistä (kuluttajaryhmät, teollisuus, muut 
sidosryhmät, tiedotusvälineet jne.). 
Kun komissio katsoo riskejä koskevien tieto jen analyysin perusteella, että 2.1 tai 2.2 
kohdassa vahvistetut edellyt ykset voivat täyttyä, se ottaa alustavasti yhteyden 
asianomaisiin jäsenvaltioihin tutkiakseen tilannetta ja elintarviketurvallisuusviranomaiseen pyyt ääkseen tietoja kys eisestä riskistä. 
Komission määrittää kaiken saatavilla olev an asiaan liittyvän tiedon arvioinnin 
perusteella, täyttyvätkö 2.1 tai 2.2 kohdassa vahvistetut edellytykset. 
4. K
RIISIKOORDINAATTORIEN VERKOSTON PERUSTAMINEN  
Kukin jäsenvaltio, elintarviketurvallisuus viranomainen ja komissio nimeävät yhden 
kriisikoordinaattorin ja hä nen varamiehensä asianmukaisella tasolla. Nimettyjen 
koordinaattoreiden ja varamiesten nimet ja yhteystiedot on ilmoitettava komissiolle. 
Komissio järjestää koordinaat toreiden kokoukset pian heid än nimeämisensä jälkeen. 
Ensimmäisessä kokouksessa komissio jakaa kä sikirjan, joka si sältää täydellisen 
luettelon koordinaattoreista ja varamiehistä  sekä yhteystiedot. Kä sikirja sisältää myös 
luettelon yhteisön verta ilulaboratorioista. Käytä nnön toimintasäännöistä 
keskustellaan esimerkiksi sen varmista miseksi, että kuhunki n koordinaattoriin 
voidaan saada yhteys, jos kriisi toteut uu hyvin nopeasti, ja että yhteistyö riskiä 
koskevan tiedotusstrategian osalta on tehokasta (ks. 7 jakso). Sidosryhmiä kuullaan 
näiden kokousten tuloksista, jo tka koskevat niiden etua. 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 128 
 128    Näiden käytännön toimintaa koskevien yksit yiskohtaisten sääntöjen avulla olisi 
varmistettava, että toimintaan ryhdytään nopeasti. Tarvittaessa nämä käytännön 
toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt liitetään yleissuunnitelmaan. 
5. KÄYTÄNNÖN MENETTELYT SELLAISEN KRIISIN HALLITSEMISEKSI , JOHON LIITTYY 
IHMISTEN TERVEYDELLE AIHEUTUVA VAKAVA VÄLITÖN TAI VÄLILLINEN RISKI  
5.1. Kriisiyksikön perustaminen 
Kun komissio katsoo riskejä koskevien tiet ojen analyysin perusteella, että 2.1 
kohdassa vahvistetut edellyt ykset voivat täyttyä ja er ityisesti että riski on 
todennäköisesti vakava, se ottaa alustavas ti yhteyden asianomaisiin jäsenvaltioihin 
tutkiakseen tilannetta ja el intarviketurvallisuusviranomaiseen pyytääkseen tietoja 
kyseisestä riskistä. 
Komissio perustaa kaiken saatavilla olev an asiaan liittyvä n tiedon arvioinnin 
perusteella kriisiyksikön, jos 2.1 kohdassa mainittujen edellytysten katsotaan täyttyvän. 
Komissio ilmoittaa välittömästi jäsenvaltioille ja 
elintarviketurvallisuusviranomaiselle kriisiyksikön perustamisesta. 
Kriisiyksikön perustamista koskevan päät öksen johdosta kaikkien asianomaisten 
osapuolten (komissio, elintarviketurval lisuusviranomainen, jäsenvaltiot) on 
sovellettava yleissuunnitelman 5, 7 ja 8 jaksoa. 
5.2. Kriisiyksikön tehtävä 
Kriisiyksikkö on vastuussa kaikkien asiaan li ittyvien tietojen ker uusta ja arvioinnista 
ja kriisin hallitsemiseksi käytettäviss ä olevien vaihtoehtojen määrittämisestä. 
Kriisiyksikön tehtävänä on myös tiedottaa ylei sölle asianomaisista riskeistä ja niiden 
vuoksi toteutetuista toimenpiteistä. 
Kyseessä on lisäväline, jolla varmiste taan tehokas kriisinhallinta paremman 
koordinoinnin ja nopean toiminnan avu lla. Sen vuoksi kaikki en kriisiyksikön 
jäsenten on toimittava yhteistyössä kaiken  saatavilla olevan asiaan liittyvän tiedon 
keräämiseksi ja jakamiseksi; lisäksi jäsene t tekevät yhteistyötä ke rättyjen tietojen 
arvioimiseksi ja soveltuvan riskinhallintatavan määrittämi seksi. Kriisiyksikön kaikki 
jäsenet tekevät yhteistyötä myös tiedotuksen alalla ja määrittävät parhaat tavat, joilla yleisölle tiedotetaan avoimella tavalla. 
Sen sijaan kriisiyks ikkö ei ole vastuussa riskinha llintaa koskevien päätösten 
tekemisestä eikä lainsäädännön tä ytäntöönpanosta (valvontanäkökohdista). 
Nämä käytännön menettelyt eivät korvaa menett elyjä, joita käytetään komissiolle tai 
jäsenvaltioille tai elintarviketurvall isuusviranomaiselle kuuluvan toimivallan 
puitteissa. 
Näin ollen kriisinhallintaa koskevat päätökset tehdään jo voimassa olevien erityisten 
menettelyjen (erityisesti komiteamenettelyjen) mukaisesti. 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 129 
 129    Kukin jäsenvaltio on vastuussa virallisen  valvonnan hallinnoimisesta alueellaan. 
Jäsenvaltioiden vahvistamat toimintas äännöt, jotka koskevat kriisitilanteissa 
tarpeellisten kiireellisten valvontatoime npiteiden koordinointi a, pysyvät voimassa. 
Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääo sasto on vastuussa elintarvike- ja 
eläinlääkintätoimiston tarkastusryhmien lähettämisestä kiireellisesti, jos se on tarpeen. 
Elintarviketurvallisuusviranomainen on puol estaan vastuussa niiden menettelyjen 
hallinnoimisesta, jotka koskevat tiet eellisen lausunnon antamista silloin, kun 
tiedekomitealta tai joltain se n tiedelautakunnalta pyydetään kiireellistä tieteellistä 
lausuntoa. 
5.3. Kriisiyksikön käyt ännön toiminta 
Kokoonpano 
Kriisiyksikön kokoonpanoon kuuluvat komission ja 
elintarviketurvallisuusviranomaisen kriisikoor dinaattorit (tai heidän varamiehensä), 
niiden jäsenvaltioiden kriisi koordinaattori(t), joita asia koskee suoraan, sekä muut 
edustajat komissiosta, elintarviketurvallisuusviranomaisesta ja siitä jäsenvaltiosta (niistä jäsenvaltioista), joita asia koskee suoraan. Elintarviketurvallisuusviranomainen tarjoaa tarvittavan tieteellisen ja teknisen avun. 
Kriisiyksikön tehtävänä on helpottaa nopeaa ja tehokasta toimintaa. Sen jäsenet ovat 
mukana kriisiyksikön säännöl lisissä ja kiireellis issä kokouksissa, ja heiltä vaaditaan 
korkean tason asiantuntemusta ja sit outumista. Heidän on kyettävä ottamaan 
vastuuta, ja sen vuoksi on ta rpeen nimetä henkilöitä, jo tka toimivat erittäin 
vastuullisessa tehtävässä elintarvikkeiden/rehujen alalla. 
Kriisiyksikkö voi katsoa, että muiden viranomaisten tai yksityishenkilöiden 
asiantuntemusta tarvitaan kriisin hallinna ssa, ja pyytää näiden apua pysyvästi tai 
tapauskohtaisesti. Esimerki ksi yhteisön tai ka nsallisten vertailulaboratorioiden 
asiantuntijoita voidaan pyytää osalli stumaan kriisiyksikköön, jos heidän 
laboratorioanalyyseja koskeva asiantuntemuksensa on tarpeen. 
Ne henkilöt, jotka komissiossa ja elinta rviketurvallisuusviranomaisessa vastaavat 
elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuut ta koskevasta tiedot uksesta, on otettava 
mukaan kriisiyksikön työhön. 
Kriisiyksikön toimintaa kosk evat käytännön menettelyt 
Komission kriisikoordinaattori (tai häne n varamiehensä) toimii kriisiyksikön 
puheenjohtajana. Puheenjohtaja varmistaa erityisesti yhteyd en kriisiyksikön työn 
ja päätöksentek oprosessin välillä . Häntä avustavat asianomais(t)en komission 
toimivaltaisen yksikön (toimi valtaisten yksiköiden) teknin en asiantuntija (tekniset 
asiantuntijat). 
Puheenjohtaja varmistaa kriisiyksikön to iminnan sujuvuuden ja tehtävien jakamisen 
jäsenien kesken ottaen huomioon heidän pätevyytensä.  
Mahdollisimman pian sen jälkeen, kun päätös  kriisiyksikön perustamisesta on tehty, 
puheenjohtaja kutsuu elintarviketurvallisuusvi ranomaisen koordina attorin ja niiden 
jäsenvaltioiden koordinaa ttorit, joita kriisi kosk ee suoraan, kriisiyksikön 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 130 
 130    ensimmäiseen kokoukseen. Koordinaattoreiden mukana voi seurata rajallinen määrä 
henkilöitä. Puheenjohtaja voi asett aa mukana seuraaville henkilöille 
enimmäismäärän. 
Elintarviketurvallisuusviranomaisen koordinaatto ri ja jäsenvaltioide n koordinaattorit, 
jotka ovat mukana kriisiyksikössä, ovat vastuussa siitä, että kriisiyksikön kokouksiin 
osallistuvat henkilöt on vali ttu siten, että käytettävissä  oleminen, asiantuntemus ja 
vastuun taso on riittävää. Käytännössä tämä tarkoittaa, että kriis ikoordinaattori tai 
hänen varamiehensä osallistuu kaikkiin kokouk siin, ja heidän lisäk seen osallistujina 
on päteviä henkilöitä. 
Elintarviketurvallisuusviranomainen on va stuussa tieteellisen ja teknisen avun 
tarjoamisesta, jos se on tarpeen, erityisesti siltä osin kuin on kyse tieteellisen tiedon 
tilasta (kaiken kyseiseen ri skiin liittyvän tieteellisen tiedon keruu ja arviointi). 
Kriisiyksikkö on vastuussa läheisistä yhteyksistä asianoma isiin sidosryhmiin, 
erityisesti silloin, kun on tarpeen jakaa tietoja. 
Toimintavälineet 
Komissio huolehtii kriisiyksikön kokousten siht eeristöstä (pöytäkirja t jne.) ja antaa 
kriisiyksikön käyttöön kaikki sen to iminnan sujuvuuden ka nnalta tarpeelliset 
henkilöresurssit ja aineelliset  resurssit (erityis esti kokoustilat, viestint ävälineet jne.). 
Kriisiyksikkö käyttää RASFF-verkoston te knisiä välineitä tiedonvälitykseen ja 
-jakeluun, erityisesti jäsenvaltio(i)lle es itettäviin tietopyynt öihin ja tietojen 
vastaanottamiseen jäsenvaltio(i)lta. 
Kriisiyksikön toimet 
Edellä mainitun 57 artiklan mukaisesti kriisiyksikön toimia ovat seuraavat: 
– Toimet, jotka liittyvät asiaankuuluvan tieteellisen aineiston ja tiedon 
keruuseen, jonka ansiosta asianoma inen riski on mahdollista hallita 
mahdollisimman tehokkaasti. Erityisesti 
– saatavilla oleva tietee llinen tieto jaetaan kriisiyksikön eri jäsenille 
– tarvittaessa jäsenille annetaan tehtäväk si kerätä lisää tieteellistä tietoa 
– tarvittaessa koordinoidaan tarpeellisia toimia ti eteellisessä tiedossa 
esiintyvien puutteiden poistamiseksi 
– tarvittaessa jäsenille annetaan teht äväksi yhteydenotto  kansainvälisiin 
järjestöihin, asianomaisiin sidosryhmiin ja kolmansiin maihin sen varmistamiseksi, että kaikki asiaanku uluva tieto on saatavilla ja jaetaan 
– tarvittaessa kriisiyksikkö voi pyytää apua yhteisön vertailulabor atorioilta. 
Tieteellisen tiedon keruut a koskevia tehtäviä osoite ttaessa on otettava huomioon 
elintarviketurvallisuusviranomaisen erityi sasiantuntemus ja sen näitä kysymyksiä 
varten jo kehittämät tieteellisen tiedon jakamiseen liittyvät mekanismit 
(elintarviketurvallisuusvi ranomaisen verkostot). 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 131 
 131    Tieteellisen tiedon keruuta koskevia tehtäviä  osoitettaessa voidaan  myös tarvittaessa 
hyödyntää muilta komission hallinnoimilta ver kostoilta saatavaa apua. Näitä ovat 
esimerkiksi ihmisten sairauksia koskeva va rhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä 
(EWRS) tai eläintautien ilmoitusjärjestelmä (ADNS) tai tutkimuksen pääosaston hallinnoimat tutkimusalan verkostot. 
– Toimet, jotka liittyvät m uun asiaankuuluvan tiedon keruuseen (muu kuin edellä 
mainittu tieteellinen tieto). Erityisesti 
– kaikki saatavilla oleva asiaan lii ttyvä tieto jaetaan (virallisten 
valvontatoimenpiteiden tulokset, vi rallisten vertailu laboratorioiden 
suorittamien analyysien tulokset, kolman sista maista saadut tiedot jne.). 
– tarvittaessa jäsenille annetaan te htäväksi kerätä lisää tietoa 
– tarvittaessa jäsenille annetaan teht äväksi yhteydenotto  kansainvälisiin 
järjestöihin, asianomaisiin sidosryhmiin ja kolmansiin maihin sen varmistamiseksi, että kaikki asiaanku uluva tieto on saatavilla ja jaettu. 
– Toimet, jotka liittyvät saatavilla ol evan tiedon arviointiin. Erityisesti 
– jäsenien, erityisesti elintarviketurva llisuusviranomaisen, jo suorittamien 
arviointien tai muuten saatavilla  olevien arviointien jakaminen 
– riskin arvioinnin organiso iminen, ottaen huomioon 
elintarviketurvallisuusviranomaisen erityistehtävä tieteellisen ja teknisen tuen antamisessa kriisiyksikölle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta pyytää elintarviketurva llisuusviranomaiselta virallista 
tieteellistä lausuntoa 
– tarvittaessa yhteisön vertailulaboratorioiden teknisen tuen käyttäminen 
analyyttisissä kysymyksissä. 
– Toimet, jotka liittyvät niiden käytettävissä olevien vaihtoehtojen 
määrittämiseen, joilla ihmisten terveyde lle aiheutuva riski voidaan ehkäistä, 
poistaa tai vähentää hyväksyttävälle tasolle, ja näiden vaihtoehtojen 
ajantasaistaminen uuden saatavilla olevan  tiedon sekä tilanteen kehittymisen 
perusteella. Erityisesti 
– kriisiyksikön jäsenten on tehtävä yhteistyötä käytettävissä olevien 
vaihtoehtojen määrittämiseksi 
– jäsenten on laadittava yhteinen asiakirja käytettävissä olevista 
vaihtoehdoista. Asiakirjan on sisä llettävä kunkin vaihtoehdon osalta 
perustelu vaihtoehdon yksilöimiselle , erityisesti saat avilla olevien 
tietojen arvioinnin tärkeimmät tulokset. 
– Toimet, jotka liittyvät yleisölle suunna ttavan, asiaan liit tyviä riskejä ja 
toteutettuja toimenpiteitä koske van tiedotuksen järjestämiseen. 
Tätä asiaa käsitellään tarkemmin 7 jaksossa. 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 132 
 132    On huomattava, että kriisiyksikkö voi kaiki ssa näissä toimissa pyytää pysyvästi tai 
tapauskohtaisesti tiettyjen henkilöiden apua , jos heidän asiantuntemustaan pidetään 
tarpeellisena. 
5.4. Yhteys kriisiyksikön ja p äätöksentekoprosessin välillä 
Kriisinhallintatoimet 
Kriisinhallintatoimiin kuuluvat kaikki toimet, jotka ovat tarpeen kyseisen riskin 
ehkäisemiseksi, poistamiseksi tai vähent ämiseksi: osa toimista on kriisiyksikön 
vastuulla ja osa kuuluu komission ja/tai  jäsenvaltioiden vastuualueeseen. On 
huomattava, että nämä toimet eivät ra joita 53 artiklan 2 kohdassa komissiolle 
annettua mahdollisuutta hätätilanteissa tila päisesti toteuttaa toimenpiteitä kuultuaan 
kyseisiä jäsenvaltioita ja ilmoitettu aan asiasta muille jäsenvaltioille. 
Vaihe 1 
– Komissio kutsuu kriisiyksikön koolle mahdollisimman pian sen 
perustamisen jälkeen. 
– Kriisiyksikkö toimii 5, 7 ja 8 jakson mukaisesti. 
Vaihe 2 
– Kriisiyksikön määrittämät vaihtoehdot on ilmoitettava komissiolle, joka 
ilmoittaa ne välittömästi jäsenvaltioille. 
– Komissio valmistelee toimenpiteet, jotka toteutetaan tarvittaessa. Se voi 
myös pyytää elintarviketurvallisuusvira nomaiselta kiireel lisen tieteellisen 
lausunnon, jos elintarviketur vallisuusviranomaisen vi rallinen tieteellinen 
lausunto katsotaan tarpeelliseksi. 
Vaihe 3 
– Elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean 
kokouksessa tarkastellaan ehdotettuja to imenpiteitä ja annetaan niistä 
lausunto, jos se on tarpeen. 
– Tarvittaessa hyväksytään kiireellisiä toimenpiteitä erityisesti asetuksen 
(EY) N:o 178/2002 53 ja 54 artikla ssa säädettyjen menettelyjen 
perusteella. 
– Kun kiireellistä tieteellistä lausuntoa pyydetään, 
elintarviketurvallisuusviranomainen to teuttaa tarpeelliset toimenpiteet 
sen varmistamiseksi, että lausunto annetaan mahdollisimman pian. 
Pysyvät toimet, jotka on toteute ttava kriisin koko keston ajan 
– Kriisin koko keston ajan kriisiyksikkö ke rää ja arvioi jat kuvasti asiaankuuluvia 
tietoja ja arvioi käytettävissä olevia  vaihtoehtoja uudelleen. Ajantasaistetut 
vaihtoehdot ilmoitetaan komissiolle ja jä senvaltioille. Komissio voi valmistella 
muutettuja toimenpiteitä ja jättää ne elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean tarkasteltavaksi. 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 133 
 133    – Kriisin koko keston ajan elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevä 
pysyvä komitea pitää säännölli siä ja kiireellisiä kokouksia  sen varmistamiseksi, 
että kaikki asiaan liittyvät tiedot jaet aan, erityisesti tiedot, jotka koskevat 
kaikkien tarpeellisten toimenpiteiden hyväksymistä ja kriisinhallintatoimenpiteiden täytäntöönpanon seurantaa (asianomaisten jäsenvaltioiden raportit, jotka toimitetaan elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä 
käsittelevälle pysyvälle kom itealle keskusteltavaksi). 
– Kriisin koko keston ajan kriisiyksikkö ti edottaa yleisölle ja sidosryhmille 7 
jaksossa esitetyn tiedotu sstrategian perusteella ja 8 jaksossa tarkoitettujen 
avoimuusperiaatteiden mukaisesti. 
Yhteys kriisiyksikön ja p äätöksentekoprosessin välillä 
– Käytännön mekanismeilla varmistetaan riittävä yhteys kriisiyksikön työn ja 
päätöksentekoprosessin välillä. Erityises ti pysyvälle komitealle annetaan 
säännöllisesti ajantasaiset tie dot kriisiyksikön työstä, ja 
elintarviketurvallisuusviranomainen kutsutaan pysyvän komitean kokouksiin. 
Kriisiyksikölle tiedotetaan jatkuvasti päätöksentekoprosessi ssa toteutetuista 
toimenpiteistä, jotta asiaan li ittyviä tietoja voidaan koordinoida. 
5.5. Kriisin päättyminen 
Edellä mainittuja menettelyjä jatketaan, kunnes kriisiyksikkö lakkautetaan. Jos 
komissio katsoo kriisiyksikköä kuultuaan ja toimittuaan elintarvikeketjua ja eläinten 
terveyttä käsittelevän pysyvän komitean välityksellä tiivissä yhteistyössä jäsenvaltioioiden kanssa, että kriisiyksikkö on saanut työnsä päät ökseen, koska riski 
on hallinnassa, se voi lakkauttaa kriisiyksikön. 
5.6. Kriisin jälkiarviointi 
On toteutettava kattava kriisin jälkiarv iointi, johon otetaan mukaan sidosryhmät. 
Kriisikoordinaattoreiden kokous  järjestetään kriisin pä ättymisen jälkeen, jotta 
erilaisten kriisinhallinnassa käytettyjen välineiden toimin taa voidaan parantaa kriisin 
jälkiarvioinnin ja saadun kokemuksen perusteella. 
6. H
ALLINTAMENETTELYT , KUN RISKI ON MAHDOLLISESTI VAKAVA  
Kun riskejä koskevien tietojen analyysin perusteella katsotaa n, että 2.2 kohdassa 
vahvistetut edellytykset voivat täyttyä, komissio o ttaa alustavasti yhteyttä 
asianomaiseen jäsenvaltioon (asianomaisiin jäsenvaltioihin) tutkia kseen tilannetta ja 
elintarviketurvallisuusviranomaiseen pyyt ääkseen tietoja kys eisestä riskistä. 
Jos komissio katsoo kaiken saatavilla olev an asiaan liittyvä n tiedon arvioinnin 
perusteella, että 2.2 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät, se ilmoittaa 
välittömästi jäsenvaltioille ja elintarv iketurvallisuusviranomaiselle, että 
yleissuunnitelman 6, 7 ja 8 jaksoa sovelletaan. 
Mahdollisimman pian sen jälkeen, kun on tehty päätös yleissuunnitelman tämän 
jakson soveltamisesta, komissio toteuttaa seuraavat toimet: 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 134 
 134    – asianmukaiset yhteydenotot jäsenvaltioi hin, joita asia koskee suoraan, sekä 
elintarviketurvallisuusviranomaiseen, jotta niiden sisäiset kriisinhallintajärjestelmät käynnistettäisiin. Tarvittaessa olisi käynnistettävä hätätilanteita varten elintarviketurvallisuusviranomaisessa kehitetyt tieteellisen tiedon jakamista koskevat mekanismit (eli ntarviketurvallisuusviranomaisen 
verkostot). 
– tarvittaessa pyyntö toimivaltaisten laborat orioiden aktivoimisesta ja niiden 
analyysitulosten jakamisesta. 
– asianmukaiset yhteydenotot tai kokoukset niid en jäsenvaltioiden, joita asia koskee 
suoraan, sekä elintarviketurvallisuusvir anomaisen kanssa, jotta varmistetaan 
kaiken asiaankuuluvan tiedon jakaminen (tie teelliset tiedot, valvontaa koskevat 
tiedot jne.). 
– tiedotustoimet (ks. 7 jakso). Jäljempänä 8 jaksossa mainittuja 
avoimuusperiaatte ita sovelletaan. 
Näitä toimia jatketaan, kunnes riski on arvioitu perusteel lisemmin. Jos riski katsotaan 
vakavaksi ja jos komissio katsoo, että 2.1 kohda ssa vahvistetut edellytykset täyttyvät, 
perustetaan kriisiyksikkö ja sovelletaan 5, 7 ja 8 jaksossa vahvistettuja menettelyjä. 
Jos riski ei kehity sellaiseksi, että se katsottaisiin vaka vaksi, sovelletaan 
tavanomaisia riskinhallintaa koskevia säännöksiä. 
7. T
IEDOTUSSTRATEGIA  
Kriisiyksikkö laatii tiedotusstrategiansa käsillä olevan tapauksen mukaisesti, jotta 
yleisölle tiedotettaisiin riskistä ja toteutetuista toimenpiteistä. 
Tämä tiedotusstrategia kattaa kyseistä asiaa koskevan tiedot uksen sisällön ja 
ajoituksen, mukaan luettuina tietojen julkistamista koskeva t yksityiskohtaiset 
järjestelyt. 
Strategiassa otetaan huomioon kriisiyks ikön kunkin jäsenen erityispätevyys ja 
vastuualueet, jotta voidaan järjestää koordinoitu, johdonmuk ainen ja avoin tiedotus 
yleisölle. Tätä varten vahvistetaan seuraavat käytännön toimintasäännöt: 
– Komissiossa elintarvikkeita ja rehuja kos kevasta tiedotuksesta vastaava henkilö 
ja elintarviketurvallisuusviranomaisessa  tiedotuksesta vastaava henkilö ovat 
mukana kriisiyksikön työssä. 
– Jäsenvaltiot, joita kriisi koskee suoraan, ja kriisiyksi kön jäsenet pyrkivät kaikin 
tavoin varmistamaan, että heidän tiedotuksensa on johdonmukaista kriisiyksikön koordinoiman tiedotusstrategian kanssa. 
– Samalla tavoin jäsenvaltiot, jotka eivä t ole kriisiyksikön jäseniä, ovat mukana 
kriisiyksikön koordinoimassa strategiassa kriisinhallinnasta vastaavien koordinaattoreidensa välityksellä, jo tta varmistetaan riskiä koskevan 
tiedotuksen johdonmukaisuus. 
30.4.2004         FI                  Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 160/ 135 
 135    Kriisiyksikön strategian yhtenä osana on m äärittää soveltuvat tie dotuskanavat, jotka 
on luotava tapauskohtaisesti Euroopan pa rlamentin, asianomaisten kolmansien 
maiden ja sidosryhmien kanssa. 
Kriisiyksikön laatiman tiedotusstrategiaan on sisällytettävä mahdollisesti tarvittavat 
alustavat yhteydenotot sidosryhmiin, erityisest i silloin, kun julkistetaan tietoja, jotka 
liittyvät tiettyyn merkkiin tai kauppanimeen. 
Tiedotusstrategiassa otetaan huomioon si dosryhmiä Euroopan tasolla edustavien 
organisaatioiden erityiste htävä tiedonvälityksessä. 
Tiedotusstrategiaan kuuluu soveltuvien  koordinoitujen yhteyksien luominen 
asianomaisiin kolmansiin maihin, jotta niille  voidaan antaa selkeitä, täsmällisiä ja 
johdonmukaisia tietoja. Tiedotusstrategi assa määritellään myös asianmukainen 
tiedotus, jolla kolmansille maille ilmoitetaan kriisin päättymisestä. 
Tiedotusstrategialla on varmistettava, että tiedotus on avointa 8 jaksossa esitettyjen 
periaatteiden mukaisesti. 
Kun tiedotusta toteutetaan yleissuunnite lman 6 jakson mukaisesti, on myös 
varmistettava tiedotuksen tarvittava johdonmukaisuus. Kyseisessä jaksossa 
tarkoitetuissa yhteydenotoissa ja kokouks issa on tarvittae ssa käsiteltävä 
tiedotusstrategiaa, joka laadit aan tämän jakson mukaisesti. 
8. AVOIMUUSPERIAATTEET  
Kun kriisiyksikkö antaa tiedonannon, sen on ka ikin tavoin pyrittävä varmistamaan 
avoimuuden toteutuminen niiden yleisölle  tiedottamista koskevien periaatteiden 
mukaisesti, joista säädetään aset uksen (EY) N:o 178/2002 10 artiklassa. 
Yleisiä luottamuksellisuussääntöjä sovelletaan edelleen. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 
178/2002 52 artiklassa säädettyjä erityisiä luottamuksellisuussääntöjä sovelletaan 
elintarvikkeita ja rehuja koskevassa nop eassa hälytysjärjestelmässä suoritettuun 
tietojenvaihtoon. 
Kun kriisiyksikkö tiedottaa e lintarviketurva llisuusviranomaisen kr iisiyksikköä varten 
suorittaman työn tuloksista, sovelletaan  asetuksen (EY) N: o 178/2002 38 ja 39 
artiklan mukaisia avoimuus- ja luottamuksellisuusperiaatteita.