KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä syyskuuta 1994,

klassiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä Saksassa ja päätöksen 94/178/EY kumoamisesta tehdyn päätöksen 94/462/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen) (94/600/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalos-tustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/118/ETY(2), ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo, että

Saksan eri osissa esiintyneen klassisen sikaruton vuoksi komissio teki 22 päivänä heinäkuuta 1994 klassiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä Saksassa ja päätöksen 94/178/EY kumoamisesta päätöksen 94/462/EY(3),

klassista sikaruttoa on esiintynyt uudelleen Saksan eri osissa; jotkut näistä tautipesäkkeistä ovat alueilla, joilla tautia esiintyy villisikojen keskuudessa,

nämä tautitapaukset voivat vaarantaa muiden jäsenvaltioiden karjan elävien sikojen, tuoreen sianlihan ja tiettyjen lihavalmisteiden kaupan vuoksi,

Saksa on toteuttanut toimenpiteitä yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi 22 päivänä tammikuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/217/ETY(4) mukaisesti, ja se on ottanut käyttöön muita toimenpiteitä,

tilanteen kehittymisen vuoksi olisi muutettava nykyisiä toimenpiteitä ja

tässä päätöksessä määrätyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 94/462/EY seuraavasti:

1 korvataan 1 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti:

"b) a kohdan toista luetelmakohtaa sovelletaan ainoastaan Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiosta, Rheinland-Pfalzin osavaltiosta ja Ala-Saksin osavaltioista lukuun ottamatta Grafschaft Bentheimin piiriä (Kreis) ja Emslandin piiriä (Kreis) lähtöisin oleviin sikoihin";

2 täydennetään 2 artiklan todistuksen ilmaisut ilmaisulla "sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 94/600/EY";

3 korvataan 8 artiklan päivämäärä "20 päivänä syyskuuta" päivämäärällä "20 päivänä marraskuuta".

2 artikla

Jäsenvaltioiden on tehtävä kauppaan soveltamiinsa toimenpiteisiin tämän päätöksen noudattamisen edellyttämät muutokset. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 14 päivänä syyskuuta 1994.

Komission puolesta

René STEICHEN

Komission jäsen

(1) EYVL N:o L 224, 18.8.1990, s. 29

(2) EYVL N:o L 62, 15.3.1993, s. 49

(3) EYVL N:o L 189, 27.7.1994, s. 89

(4) EYVL N:o L 47, 21.2.1980, s. 11

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN TIEDONANTO N:o 37/94/COL, annettu II päivänä toukokuuta 1994, valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen 27 luvun 3 kohdan f alakohdan muuttamisesta

EFTAn VALVONTAVIRANOMAINEN on

päätöksellään muuttanut 19 päivänä tammikuuta 1994 annettujen valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen 27 luvun 3 kohdan f alakohtaa korvaamalla sen seuraavasti:

"Viitekorkokantaa käytetään tuen muuntamiseen nykyarvoonsa ja lainojen tukiosan laskemiseen. Viitekoron on vastattava kyseisten markkinoiden keskimääräistä korkokantaa. EFTAn valvontaviranomainen vahvistaa viitekoron EFTA-valtion esityksestä kunkin vuoden alussa edellisen neljänneksen (teknisistä syistä syys-, loka- ja marraskuun) keskikoron perusteella. Viitekorkoa tarkistetaan kuitenkin uudelleen vuoden aikana, jos käytössä olevan viitekoron ja kolmen viimeksi kuluneen kuukauden keskikoron välinen ero on enemmän kuin 15 prosenttia voimassa olevasta viitekorosta.

Kunkin EFTA-valtion viite-ldiskonttokorkokannat on tällä hetkellä vahvistettu seuraavasti:

Islanti: 1,5 prosenttiyksikköä enemmän kuin pankkilainojen keskikorko (peruskorko)

a) yleisten lainojen osalta (ei indeksiin sidottujen); almenn skuldabréf, kjörvextir

b) indeksiin sidottujen lainojen osalta; vísitölubundin lán, kjörvextir

Itävalta: 0,5 prosenttiyksikköä enemmän kuin liikkeellä olevien valtionobligaatioiden toissijainen markkinakorko (Sekundärmarktrendite)

Norja: Norjan kehitysaluerahaston takaamien (1 ja 2 luokan) lainojen keskikorko

Ruotsi: Liikepankkien vertailukorko teollisuuslainoille (jämförelseräntan)

Suomi: 1 prosenttiyksikkö enemmän kuin valtionobligaatioiden viiden vuoden markkinakorko (toissijaiset markkinat)."

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 1994.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Heinz ZOUREK

Kollegion jäsen

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN TIEDONANTO N:o 88/94/COL, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1994, toisesta valtion tukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muutoksesta

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN TIEDONANTO on

päätöksellään muuttanut 19 päivänä tammikuuta 1994 annettuja(1) valtion tukea koskevia menettelysääntöjä na aineellisia sääntöjä(2), joita muutettiin ensimmäisen kerran 11 päivänä toukokuuta 1994(3), seuraavasti:

1. Korvataan valtion tukea koskevien sääntöjen 28 luvun 28(4) kohta seuraavasti:

"Edellä esitettyjen alueellisen tuen perusperiaatteiden mukaisesti sekä soveltaen ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaa koskevaa yhteistä julkilausumaa EFTAn valvontaviranomainen on hyväksynyt menetelmät ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamiseksi. Nämä arviointimenetelmät kuvaillaan seuraavassa."

2. Poistetaan valtion tukea koskevien sääntöjen 28 luvun 28(5) kohta.

3. Korvataan valtion tukea koskevien sääntöjen 28.2.1.(6) kohdan toinen luetelmakohta seuraavasti:

"- analyysin ensimmäisessä vaiheessa alueen sosiaalis-taloudellinen tilanne arvioidaan kolmen vaihtoehtoisen perusteen pohjalta: asukasta kohti laskettu bruttokansantuote taikka tuotantokustannushintainen bruttoarvonlisä, rakenteellinen työttömyys ja alhainen asukastiheys;"

4. Lisätään uusi 28.2.3 jakso seuraavasti:

"28.2.3 Analyysin ensimmäinen vaihe alueilla, joilla asukastiheys on erittäin alhainen(7)

28.2.3.1 Asukastiheyskynnys

(1) Väestöllisistä seikoista aiheutuvien erityisten alueellisten kehitysongelmien huomioon ottamiseksi myös NUTS III-tasoa vastaavat alueet, joiden asukastiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä, voidaan katsoa alueelliseen tukeen oikeutetuiksi 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan sisältämän poikkeuksen nojalla.

(2) Tämä kynnys, jota käytetään tulkittaessa ja sovellettaessa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaa alueellisen tuen yhteydessä, voidaan ottaa käyttöön jäljempänä esitetyin perustein:

(3) ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohtaa koskevassa yhteisessä julkilausumassa tunnustetaan, etteivät menetelmän ensimmäisessä vaiheessa käytettävät tunnusluvut täysin kuvaa tietyille sopimuspuolille, erityisesti Pohjoismaille (Norja, Ruotsi, Suomi ja Islanti) ominaisia alueellisia ongelmia. Näissä maissa on tärkeitä alueellisen tilanteen puolia, joita tunnuslukujen pitäisi kuvata, mutta jotka näiden sääntöjen 28.2.2 jaksossa kuvattu tukikelpoisuuden analysointimenetelmä jättää huomiotta.

(4) Nämä puutteet johtuvat suurelta osin Pohjoismaille yhteisistä erityispiirteistä: ne liittyvät maantieteelliseen asemaan - joidenkin alueiden kaukaiseen pohjoiseen sijaintiin, ankariin ilmastoolosuhteisiin ja erittäin pitkiin etäisyyksiin asianomaisen maan rajojen sisällä - ja joidenkin osien hyvin alhaiseen asukastiheyteen. Näitä erityistekijöitä ei ole otettu huomioon 28.2.2 jaksossa käytetyissä tilastollisissa tunnusluvuissa.

(5) Tukikelpoisuuden toteamiseksi on sen vuoksi käytettävä koetta, joka tuo esille näitä ongelmia. Tällaisen kokeen olisi oltava yleisesti sovellettavissa, eli sitä pitäisi tarvittaessa voida soveltaa mihin tahansa maahan. Se olisi myös sisällytettävä menetelmään ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamiseksi, jotta alueellisen tuen arviointimenetelmä ei häiriintyisi. Jotta koe olisi objektiivinen ja yleispätevä, sen olisi oltava vaihtoehto menetelmän ensimmäisessä vaiheessa käytettäville työttömyys- ja BKT-kokeille. Tämä merkitsisi sitä, että mikä tahansa NUTS III-tasoa vastaava alue, jolla on tuen saamisen edellyttämä työttömyysaste tai BKT tai joka läpäisee uuden kokeen, voidaan, hyväksyä alueelliseen tukeen oikeutetuksi sopivien olosuhteiden vallitessa ja edellyttäen, että EFTAn valvontaviranomainen hyväksyy tuen.

(6) Tällä perusteella voidaan väittää, että asukastiheys, joka on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä, kuvaa kyseisiä alueellisia ongelmia sopivalla tavalla. Kaikki NUTS III-tasoa vastaavat alueet, joiden asukastiheys on alhaisempi kuin edellä mainittu luku, voidaan silloin oikeuttaa ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiseen aluetukea koskevaan poikkeukseen edellyttäen, että EFTAn valvontaviranomainen asian arvioituaan näin päättää.

28.2.3.2 Kuljetustuen perusteet

(1) Asukastiheyskoe voi olla riittävä menetelmä joidenkin alueiden alhaisen asukastiheyden ongelman toteamiseksi, mutta se ei puutu toiseen Pohjoismaille ominaiseen alueelliseen haittaan: erittäin pitkien etäisyyksien ja ankarien sääolosuhteiden yrityksille aiheuttamiin lisäkustannuksiin. Nämä tekijät vaikuttavat alueelliseen kehitykseen kahdella tavalla. Ne voivat saada tällaisten alueiden yritykset muuttamaan vähemmän syrjäisille alueille, joilla taloudellisen toiminnan näkymät ovat paremmat, ja ne noivat saada yritykset välttämään sijoittumista tällaisille kaukaisille alueille.

(2) EFTAn valvontaviranomainen voi sen vuoksi rajoitetusti ja harkintansa mukaan yhteisen edun vuoksi hyväksyä yrityksille myönnettävän tuen, jonka avulla on tarkoitus osittain korvata kuljetuksista aiheutuvat lisäkustannukset. Tällaisen korvauksen on kuitenkin oltava seuraavien ehtojen mukainen:

- Tukea voidaan myöntää ainoastaan yrityksille, jotka sijaitsevat asukastiheyskokeen perusteella alueelliseen tukeen oikeutetuilla alueilla.

- Tuen tarkoituksena on oltava pelkästään kuljetuksen lisäkustannusten korvaus. Asianomaisen EFTA-valtion on osoitettava, että korvaus on tarpeellinen objektiivisin perustein. Korvaus ei koskaan saa ylittää kustannuksia. Tässä yhteydessä on otettava huomioon muut, varsinkin ETA-sopimuksen 49 ja 51 artiklan mukaiset, kuljetustukiohjelmat.

- Tukea voidaan myöntää ainoastaan tavarankuljetuksen aiheuttamiin lisäkustannuksiin asianomaisen maan rajojen sisällä. Sen muuttumista vientitueksi ei pidä sallia.

- Tuen on oltava ennakolta objektiivisesti mitattavissa kilometriä kohden tai kilometriä ja yksikköpainoa kohden, ja tuesta on laadittava vuosikertomus, josta muun muassa ilmenee mittayksikön tai mittayksiköiden käyttö.

- Lisäkustannusten arvioinnissa on otettava perustaksi taloudellisin kuljetusmuoto ja lyhin reitti tuotanto- tai jalostuspaikan ja myyntipaikkojen välillä.

- Tukea ei pidä antaa sellaisten yritysten tuotteiden kuljetukseen tai siirtoon, joilla ei ole vaihtoehtoista sijoituspaikkaa (kaivannaisteollisuus, vesivoimalaitokset ym.).

- Sellaisille yrityksille myönnettävä kuljetustuki, joiden teollisuudenalaa EFTAn valvontaviranomainen pitää suhdanneherkkänä (moottoriajoneuvot, tekstiilit, keinokuidut, EHTY-tuotteet ja teräs, jota EHTY:n perustamissopimus ei koske), kuuluu kyseisen teollisuudenalan alakohtaisten sääntöjen alaisuuteen, ja sen yhteydessä on erityisesti noudatettava valtion tukea koskevien sääntöjen asianomaisissa luvuissa tai säädöksessä, johon viitataan ETA-sopimuksen liitteessä XV olevassa 1 kohdan a alakohdassa(8), annettua ilmoitusvelvollisuutta.

- Tämä toimenpide ei koske sellaisia maataloustuotteita, jotka kuuluvat EY-perustamissopimuksen liitteen II ja ETA-sopimuksen soveltamisalaan(9).

- Kaikkiin suunnitelmiin uusien kuljetustukiohjelmien toteuttamisesta tai olemassa olevien ohjelmien muuttamisesta on sisällyttävä aikarajoitus, eikä niiden pidä koskaan olla edullisempia kuin asianomaisen EFTA-valtion olemassa olevat ohjelmat.

(3) EFTAn valvontaviranomainen aikoo tarkastaa olemassa olevat kuljetustukiohjelmat näiden perusteiden pohjalta kolmen vuoden kuluessa ETA-sopimuksen voimaantulosta."

5. Muutettan 28.2.3 jakso 28.2.4 jaksoksi.

Korvataan tämän jakson (1) kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

"(1) Edellä esitetty analyysin ensimmäinen vaihe mahdollistaa alueen sosiaalis-taloudellisen tilanteen peruskartoituksen kansallisella ja ETAn tasolla työttömyyden, tulotasojen ja alhaisen asukastiheyden osalta."

Korvataan tämän jakson (3) kohta seuraavasti:

"(3) On mahdollista, että nämä muut asiaan kuuluvat tunnusluvut voivat osoittaa, että alueelliselle tuelle on riittävä peruste myös alueilla, jotka eivät täysin vastaa ensimmäisen vaiheen yhteydessä määritettyjä kynnyksiä."

6. Muutetaan 28.2.4 jakso 28.2.5 jaksoksi.

Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1994.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Heinz ZOUREK

Kollegion jäsen

(1) EYVL N:o L 231, 3.9.1994, s. 1 ja Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994, s. 1

(2) Jäljempänä valtion tukea koskevat säännöt

(3) EYVL N:o L 240, 15.9.1994, s. 32, ja Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-täydennysosa N:o 34, 15.9.1994, s. 29

(4) Tämä jakso vastaa Euroopan komission 1 päivänä kesäkuuta 1994 antamaa komission ilmoitusta EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamismenettelyn muuttamisesta alueellisen tuen suhteen."

(5) Komission päätös 3855/91/EHTY, tehty 27 päivänä marraskuuta 1991, terästeollisuudelle myönnettävää tukea koskevista yhteisön säännöistä (EYVL N:o L 362, 31.12.1991, s. 57)."

(6) Alaviitteessä 1 mainitussa komission ilmoituksessa oleva vastaava ehto on sanamuodoltaan seuraava: "les produits agricoles relevant de l'Annexe II du Traité CE, autres que les produits de la pêche, ne sont pas couverts par les présents dispositions". Näissä valtion tukea koskevissa säännöissä olevan ehdon erilaisuus johtuu siitä, että EFTAn valvontaviranomaisella ei ole toimivaltaa kalastusalan valtion tuen suhteen."