2000/286/EY: Komission päätös, tehty 10 päivänä marraskuuta 1999, tuesta, jonka Toscanan alue (Italia) aikoo toteuttaa eläinjalostusalalla Chianina-rodun hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3866) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 098 , 19/04/2000 s. 0001 - 0011



Komission päätös, tehty 10 päivänä marraskuuta 1999, tuesta, jonka Toscanan alue (Italia) aikoo toteuttaa eläinjalostusalalla Chianina-rodun hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3866) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (2000/286/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, on edellä mainitun artiklan(1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, sekä katsoo seuraavaa: I Menettely (1) Italian pysyvä edustusto Euroopan unionissa on ilmoittanut komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti 5. joulukuuta 1997 päivätyssä kirjeessään eläinjalostusalalle Chianina-rodun hyväksi myönnettävästä tukijärjestelmästä. (2) Italia on toimittanut komissiolle lisätietoja 4. maaliskuuta 1998 päivätyssä ja 5. maaliskuuta 1998 vastaanotetuksi kirjatussa kirjeessä sekä 7. heinäkuuta 1998 päivätyssä ja 13. heinäkuuta 1998 vastaanotetuksi kirjatussa kirjeessä. (3) Komissio pyysi kesätauon vuoksi 28. elokuuta 1998 päivätyssä kirjeessään Italian viranomaisilta viiden työpäivän lykkäystä määräaikaan, johon mennessä ilmoitetuista tuista oli päätettävä. (4) Komissio on ilmoittanut Italialle 29. syyskuuta 1998 päivätyssä kirjeessään päätöksestään aloittaa kyseisten tukien osalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Italian pysyvälle edustustolle on ilmoitettu komission päätöksestä aloittaa menettely 16. syyskuuta 1998 päivätyssä kirjeessä SG(98) 035729. (5) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näistä tuista. (6) Italian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle menettelyn aloittamista koskevat huomatuksensa 23. lokakuuta ja 11. joulukuuta 1998 päivätyissä kirjeissään. (7) Kolmannet asianomaiset ovat toimittaneet komissiolle huomautuksensa 14. ja 15. tammikuuta 1999 päivätyissä kirjeissään. Huomautukset on toimitettu Italialle lausuntoa varten. Italian viranomaiset ovat toimittaneet omat huomautuksensa 12. toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessään. II Kuvaus tukijärjestelmästä ja sen laajentaminen Kuvaus (8) Ilmoitetun tukijärjestelmän kolmivuotisella suunnitelmalla (1997-1999) pyritään suojelemaan ja parantamaan Chianina-nautaeläinrotua. Paikallinen Chianina-rotu on peräisin Val di Chianan alueelta Toscanasta, mistä se on saanut nimensä. (9) Tukijärjestelmän avulla pyritään estämään Chianina-rodun kannan jatkuva voimakas väheneminen säilyttämällä rodun geneettinen perimä ja mahdollisesti parantamalla sitä geneettisesti. Lisäksi jalostajat saavat tukea Chianina-rodun kasvattamisesta aiheutuviin ylimääräisiin kustannuksiin, jotka ovat suuremmat kuin tuottavammista ja kannattavammista roduista aiheutuvat kustannukset. (10) Italian viranomaisilta saatujen tietojen mukaan viimeisten neljänkymmenen vuoden aikana Chianina-rodun kokonaiskanta on vähentynyt Italiassa yli 80 prosenttia. Vuonna 1954 kanta oli 510000 yksilöä, ja nykyisin se on 100000 yksilöä(2). Taulukossa 1 kuvataan Chianina-rodun kannan muutokset viimeisen kolmenkymmenen vuoden ajalta. Taulukko 1 Karjan ja rekisteröityjen lehmien määrän kehitys Italian kantakirjan mukaan >TAULUKON PAIKKA> Taulukon 1 tiedoista käy ilmi, että vuosien 1967 ja 1990 välillä rekisteröityjen lehmien määrä ja karjakoko yli kaksinkertaistui. Vuosien 1990 ja 1996 välisenä aikana lehmien määrä on vähentynyt vuosittain keskimäärin 2,9 prosenttia 17134 yksilöstä 13635 yksilöön ja karjakoko pienentynyt keskimäärin 2,7 prosenttia 35873 yksilöstä 30021 yksilöön. (11) Ensimmäinen rotukannan voimakas pieneneminen 1950-1960-luvuilla johtui pääosin maatilojen koneistamisesta. Chianina-rodun nautoja oli käytetty vetoeläiminä, koska ne ovat voimakkaita ja soveltuvat hyvin vaikeisiinkin työolosuhteisiin. Nykyisin Chianina-rodun kannan väheneminen johtuu pääasiassa sen kasvatuksesta aiheutuvista korkeista kustannuksista sekä siitä saatavista tuotoista, jotka ovat pienet verrattuina kannattavammista nautaroduista saataviin tuottoihin. Suurin osa maatiloista on pieniä, ja ne sijaitsevat vaikeilla vuoristoisilla tai mäkisillä alueilla, joilla suurtuotanto ja kustannusten vähentäminen eivät ole mahdollisia. Säilyttääkseen elantonsa karjankasvattajat pyrkivät teurastamaan suurimman osan naaraspuolisista naudoista, ennen kuin ne poikivat ensimmäisen kerran. Tämän seurauksena rodun geneettinen perimä ja monimuotoisuus ovat heikenneet, mikä vaarantaa rodun luonnonvalinnan ja sen kautta tapahtuvan geneettisen parantamisen. Italian viranomaiset pelkäävät, että pitkällä aikavälillä rotu saattaa hävitä kokonaan. (12) Rodun hyväksi tehtävät toimenpiteet: Toimenpide 1: tuki keinosiemennysohjelman toteuttamiseksi rahoittamalla seuraavia pilottitoimia: a) geneettisesti kehittyneiden alkioiden tuottaminen (viisikuukautisten hiehojen varhaismunasolujen hedelmöitys koeputkessa parhaimpien siitoseläinten siemennesteellä); ja b) hedelmöitettyjen alkioiden istuttaminen naaraspuolisiin jalostuseläimiin, joista syntyneitä yksilöitä käytetään geneettisen testin jälkeen varhaismunasolujen tai siemennesteen luovuttajina. Tuen edunsaaja on Toscanan alueen karjankasvattajien järjestö URATA (Unione Regionale delle Associazioni Toscane Allevatori), joka vastaa edellä mainittujen pilottitoimien toteuttamisesta. Toimenpide 2: tuki kantakirjaan rekisteröidyille karjankasvattajille Chianina-rodun urospuolisten siitoseläinten hankkimiseen. Tukea maksetaan 40 prosenttia hankintahinnasta. Tukea myönnetään Chianina-rotua kasvattaville alueelle perustetuille kantakirjoihin rekisteröidyille tiloille, jotka hankkivat syntymätodistuksella varustettuja siitossonneja. Toimenpide 3: tuki sellaisten täysikasvuisten Chianina-rodun naaraiden kasvattamiseksi niiden ensimmäiseen poikimiseen saakka, jotka: a) ovat syntyneet kantakirjaan rekisteröidyllä karjankasvatustilalla; b) ovat rekisteröityinä kantakirjaan; c) ovat poikineet ensimmäisen kerran samaan kantakirjaan rekisteröidyllä karjankasvatustilalla. Myönnettävä tuki on 350000 Italian liiraa (noin 175 euroa) eläintä kohden. Italian viranomaiset pyrkivät tuella kannustamaan karjankasvattajia kasvattamaan naaraspuolisia siitoseläimiä sen sijaan, että he myisivät ne tai lihottaisivat niitä lihantuotantoa varten, joka on tähän saakka ollut karjankasvattajille kannattavampaa ja riskittömämpää. Italian viranomaiset myöntävät tukea ainoastaan edellä mainitut edellytykset täyttäville eläimille ja pyrkivät siten suosimaan Chianina-rodun naaraiden geneettisen perimän monimuotoistumista. Tukea myönnetään kaikille edellytykset täyttäville karjankasvattajille, joilla on kantakirjaan rekisteröityjä eläimiä. (13) Päätöksessään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely komissio ilmaisi vahvan epäilynsä toimenpiteen 3 soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, koska Italian viranomaisilta saatujen tietojen mukaan toimenpiteen tuki on pelkkää toimintatukea, jonka tarkoituksena on auttaa karjankasvattajia heidän normaalista elinkeinonharjoittamisestaan syntyvissä kustannuksissa ilman, että sillä olisi mitään osoitettua rakenteellista vaikutusta alan kokonaiskehitykseen. (14) Toisaalta komissio ilmaisi selkeästi, että toimenpiteiden 1 ja 2 voidaan perusteiltaan katsoa kuuluvan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen soveltamisalaan. Komissio päätti kuitenkin aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn myös näiden kahden toimenpiteen osalta, koska se epäili vakavasti tukijärjestelmää sovellettavan taannehtivasti, jolloin näiden kahden toimenpiteen myönteinen arviointi olisi ollut mahdotonta ja myönteiset vaikutukset olisivat kumoutuneet. Tukijärjestelmä ei olisi tällöin ollut enää tarpeellinen, ja tarpeellisuus on komission keskeisiä perusteita valtiontukien arvioinnissa. Tuki olisi ollut pelkkää toimintatukea, eikä se olisi soveltunut yhteismarkkinoille. Tukijärjestelmän väliaikainen laajentaminen (15) Italian viranomaisten lähettämän alkuperäisen ilmoituksen mukaan kolmivuotinen ohjelma oli suunniteltu toteutettavaksi 1997-1999. (16) Aluehallituksen 10. marraskuuta 1997 esittelemä alueneuvoston päätösluonnos sisälsi 500 miljoonan Italian liiran rahoituskehyksen vuodeksi 1997, ja seuraavien vuosien osalta viitattiin vuosien 1998 ja 1999 talousarvioihin. (17) Vuonna 1997 tukijärjestelmän toimenpiteille suunnattu 500 miljoonan Italian liiran määräraha näyttää osoittavan, että tukea oli mahdollista saada myös vuonna 1997 toteutetuille toimille, ennen kuin aluehallitus oli esittänyt alueneuvostolle päätösluonnoksen tukijärjestelmästä ja sen rahoituksesta. Toisin sanoen tukea voitiin jossain tapauksessa myöntää taannehtivasti tai menoille, jotka olivat aiheutuneet ennen kuin mahdollinen tuensaaja saattoi laillisesti anoa tukea. Tässä tapauksessa tuen tarpeellisuus(3) olisi ollut kyseenalaista, koska suunniteltu toimi olisi toteutettu myös ilman siihen myönnettävää tukea tai ilman julkisen viranomaisen velvollisuutta myöntää siihen tukea. Tuki olisi siksi ollut toimintatukea(4), eikä sillä olisi ollut mitään rakenteellista vaikutusta alaan kokonaisuutena, ja se olisi siten ollut ristiriidassa yhteismarkkinoiden kanssa. (18) Komissio kehotti 9. tammikuuta 1998 päivätyssä kirjeessään Italian viranomaisia täsmentämään, oliko ohjelman sisältämiä toimenpiteitä toteutettu jo vuonna 1997 vai oliko 5. joulukuuta 1997 päivätyssä kirjeessä esitettyä ohjelman toteuttamisajankohtaa tällä välin muutettu. (19) Italian viranomaiset vastasivat komissiolle 4. maaliskuuta 1998 päivätyssä kirjeessään, että kyseessä olevan ohjelman tukitoimenpiteitä ei toteutettu vuonna 1997 eikä ohjelman ilmoitettua toteuttamisajankohtaa ole muutettu. (20) Komission näkemyksen mukaan tukea ei ollut vielä maksettu, mutta sitä olisi voitu myöntää menoille, jotka olivat aiheutuneet ennen kuin mahdolliset tuensaajat olivat laillisesti oikeutettuja anomaan tukea. Tämän vuoksi komissio päätti aloittaa kaikkia tukijärjestelmän kolmea toimenpidettä koskevan menettelyn tuen mahdollisen taannehtivuuden vuoksi. III Asianomaisten huomautukset (21) Komissio on saanut huomautukset kahdelta asianomaiselta: Toscanan alueen karjankasvattajajärjestöltä (URATA), joka on toimenpiteen 1 edunsaaja, 14. tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, sekä Euroopan unionin tuottajajärjestöjen komitealta (COPA) 15. tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. (22) Molempien asianomaisten kannat ovat samanlaiset. Lähettämissään kirjeissä asianomaiset korostavat Chianina-rodun ainutlaatuisia ominaisuuksia ja sen asemaa syrjäisten seutujen taloudessa, missä karjankasvattajilla on vaikeat elin- ja työolosuhteet, ja tuen mitätöntä vaikutusta kilpailuun sekä jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Molemmat asianomaiset tukivat siten täysin Italian viranomaisten tekemää aloitetta rodun suojelemisesta ja sen säilyttämisestä. Huomautustensa mukaisesti molemmat järjestöt kehottivat komissiota tarkistamaan kantaansa ja hyväksymään ehdotetun ohjelman omien etujensa mukaisesti, jotta toimenpiteisiin voitaisiin ryhtyä ajoissa ennen kuin Chianina-rodusta tulee uhanalainen. IV Italian huomautukset (23) Italian viranomaiset välittivät komissiolle 23. lokakuuta 1998 päivätyssä kirjeessään aluehallituksen 19. lokakuuta 1998 tekemän päätöksen N:o 1205, joka sisältää joitakin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti aloitetun menettelyn yhteydessä pyydettyjä huomautuksia ja tietoja. Italia pyysi kirjeessään komissiota lykkäämään huomautusten esittämiselle annettua kuukauden määräaikaa. Italian viranomaiset lähettivät lisähuomautuksia 11. joulukuuta 1998 päivätyssä kirjeessään. (24) Italian viranomaisten ensimmäisessä 23. lokakuuta 1998 päivätyssä kirjeessä esittämät huomautukset voidaan jakaa neljään pääkohtaan. (25) Ensinnäkin Italian viranomaiset ovat eri mieltä menettelystä. Heidän näkemyksensä mukaan komissio ei ole noudattanut tuomioistuimen(5) oikeuskäytännön mukaista kahden kuukauden määräaikaa lausuessaan kantansa tukitoimenpiteistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Italian viranomaisten mukaan komission olisi pitänyt lausua kantansa käsiteltävästä asiasta 5. toukokuuta 1998 mennessä tai kahden kuukauden kuluessa Italian viranomaisten 4. maaliskuuta 1998 antamasta vastauksesta komission 9. tammikuuta 1998 päivätyssä kirjeessä pyytämiin lisätietoihin. Italian viranomaisten mielestä komission 23. huhtikuuta 1998 lähettämä kirje ei ole pätevä. Komissio pyysi kirjeessä Italian viranomaisia vahvistamaan kirjallisesti päätöksensä olla peruuttamatta tukijärjestelmän toimenpidettä 3. Italian viranomaisten mukaan 23. huhtikuuta 1998 päivätyssä kirjeessä ei voida katsoa pyydettävän lisätietoja, koska siinä pyydetään uudelleen samoja tietoja kuin jo 9. tammikuuta päivätyssä kirjeessä, johon Italian viranomaiset selkeästi vastasivat 4. maaliskuuta 1998 päivätyssä kirjeessään. Siksi Italian mukaan 23. huhtikuuta 1998 päivätyn kirjeen ei voida katsoa lykkäävän kahden kuukauden määräaikaa, jonka olisi kuulunut umpeutua siten 5. toukokuuta 1998. Lisäksi Italian viranomaisten mielestä komissio on lähettänyt kirjeen normaalia määräaikaa keinotekoisesti pidentääkseen. (26) Italian viranomaiset eivät myöskään yhdy komission tulkintaan toimenpiteen 3 luonteesta. Toimenpiteessä 3 vahvistetaan rodun säilyttämiseksi myönnettävä tuki jokaiselle rodun kantakirjaan rekisteröidylle ensikkonaaraalle, joka poikii ensimmäisen kerran kantakirjaan rekisteröidyllä tilalla. Italian viranomaisten mukaan tuen on katsottava olevan kannustin rodun naaraiden geneettisen perimän kehittämiseen kantakirjaan rekisteröidyllä tiloilla, ja siten sen tarkoituksena on ohjata karjankasvattajia kasvattamaan parhaiten rodun geneettisen monimuotoisuuden edistämiseen soveltuvia naaraita jälkeläisten tuottamiseen. (27) Kolmanneksi Italian viranomaiset kiistävät komission tulkinnan ohjelman soveltamisajankohdasta ja tukien mahdollisesta taannehtivasta laajentamisesta vuonna 1997 toteutettuihin toimiin. Italian viranomaiset vakuuttavat, että ohjelman kolmevuotisen toimintakauden aloittamisajankohdaksi valittiin vuosi 1997. Ensimmäisen vuoden rahoitustarve otettiin huomioon vuoden 1997 alueellisessa talousarviossa, toisin sanoen samana vuonna kuin ohjelma jätettiin alueneuvoston hyväksyttäväksi. Italian viranomaiset katsovat, että oli itsestään selvää, ettei ohjelmaa voitu soveltaa vielä vuonna 1997, ja siksi ne eivät katsoneet tarpeelliseksi muuttaa ohjelmaa kyseisessä vaiheessa, koska se olisi pitkittänyt entisestään Euroopan komission käsittelyaikaa. Italian viranomaisten tarkoituksena oli odottaa komission käsittelyn päättymistä, edetä sen jälkeen komission päätöksen mukaisesti ja toteuttaa ohjelma alun perin suunnitellun kolmivuotiskauden jäljellä olevana aikana, toisin sanoen vuoden 1999 kuluessa, sekä jatkaa ohjelman toimia tarvittavan alueneuvoston päätöksen mukaan siihen asti, kunnes kolmen vuoden toiminta-aika täyttyy. Italian viranomaiset aikoivat ilmoittaa komissiolle muutoksesta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. (28) Lopuksi Italian viranomaiset suhtautuvat epäilevästi toimenpiteen arvioinnin jälkeiseen päätökseen ja katsovat, että komission olisi arvioitava tukea kokonaisuutena perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti eikä rajoittua voimassa olevien säännösten ja aiempien tapausten tutkintaan. Lisäksi Italian viranomaiset muistuttavat, että komissio on hyväksynyt samankaltaisen toimenpiteen Chianina-rodun hyväksi Toscanaa koskevan Välimeren alueen yhtenäistämisohjelman(6) yhteydessä. Kyseisen ohjelman toimenpide 1.5 sisälsi keskimäärin 190-200 ecun tuen tietyn iän saavuttaneille valituilla tiloilla syntyneille eläimille. Chianina-rotu oli yksi tukea saavista roduista. Toimenpiteen hyväksymisellä haluttiin kannustaa karjankasvattajia osallistumaan rodun geneettiseen parantamiseen. (29) Italian viranomaiset pyysivät edelleen 11. joulukuuta 1998 päivätyssä kirjeessä komissiota kiinnittämään huomiota uudelleen Chianina-rodun nautojen erityisominaisuuksiin, niiden kasvatuksen aiheuttamiin taloudellisiin rasitteisiin, geneettiseen perimän heikentymiseen, niiden saaman tuen rajallisuuteen sekä Chianina-rodun naudoilla käytävän kaupan vähäiseen vaikutukseen yhteisön alueella. (30) Italian viranomaisten lähettämät huomautukset kolmansien huomautuksiin eivät sisällä mitään, mitä ei olisi mainittu jo aikaisemmin komissiolle lähetetyissä huomautuksissa. V Arviointi Menettely (31) Italian viranomaisten huomautukset siitä, että komissio ei olisi noudattanut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asettamaa tukijärjestelmien arviointia koskevaa kahden kuukauden määräaikaa, näyttävät olevan perusteettomia. Italian viranomaiset korostavat 4. maaliskuuta 1998 päivätyssä kirjeessään, etteivät ne aio peruuttaa tukijärjestelmän toimenpidettä 3. Kirjettä seurasivat komission yksiköiden ja Italian viranomaisten väliset lukuisat puhelinkeskustelut. Komission ja jäsenvaltioiden välillä vallitsevan tavanomaisen yhteistyöhengen mukaisesti käytyjen puhelinkeskustelujen aikana tuotiin ilmi mahdollisuus ohjelman muuttamisesta komission ehdottamien suuntaviivojen mukaan. Italian viranomaiset eivät sulkeneet pois mahdollisuutta toimenpiteen 3 peruuttamisesta. Sekä komission 23. huhtikuuta 1998 päivätyssä Italian viranomaisille osoittamassa kirjeessä(7) että Italian viranomaisten 7. heinäkuuta 1998 päivätyissä vastauksissa(8) viitataan mainittuihin puhelinkeskusteluihin. (32) Kuten komissio 23. huhtikuuta 1998 päivätyssä kirjeessään painottaa, Italian viranomaiset sulkivat tarkoituksenmukaisesti toimenpiteen 3 peruuttamismahdollisuuden pois vasta komission ja Italian välillä käydyn viimeisen puhelinkeskustelun aikana. Käytyjen puhelinkeskustelujen vuoksi oli täysin ymmärrettävää, että komissio pyysi Italian viranomaisilta vielä kirjallista vahvistusta niiden lopullisesta kannasta, joka oli jäänyt epäselväksi. Italian viranomaisten olisi pitänyt Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön(9) mukaisesti antaa komissiolle tieto päätöksestään toteuttaa toimenpide, mikäli ne olisivat todella olleet vakuuttuneita, että komission 23. huhtikuuta 1998 päivätty kirje ei lykännyt niiden varsinaisena pitämää määräpäivää, johon mennessä komission olisi esitettävä kantansa (5. toukokuuta 1999). Italian viranomaisten olisi siten pitänyt odottaa vähintään tietyn ajanjakson ajan, jotta komissio olisi ehtinyt toimia(10). Italian viranomaiset sen sijaan odottivat 7. heinäkuuta 1998 asti, ennen kuin ne vastasivat komission 23. huhtikuuta 1998 päivättyyn kirjeeseen, ja käyttivät siten kaksi kuukautta sellaisen vastauksen laatimiseen, joka niiden mukaan sisältyi jo Italian viranomaisten 4. maaliskuuta 1998 päivättyyn kirjeeseen. Komissio ei ole koskaan hyväksynyt tukea eikä ole antanut perusteltua syytä olettaa, että se hyväksyisi tuen. Lisäksi tuki ei ole koskaan ollut voimassa perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Italian pysyvälle edustustolle on siten annettu tieto komission päätöksestä aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen menettely 16. syyskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä SG(98) D 035729, kuten johdanto-osan 4 kappaleessa mainittiin. Sisältö (33) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. (34) Naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä kesäkuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68(11) 24 artiklassa vahvistetaan, että jollei kyseisessä asetuksessa toisin säädetä, perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklaa sovelletaan 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon ja kauppaan, joihin kuuluvat myös tarkasteltavien tukitoimenpiteiden kohteena olevat tuotteet. (35) Ilmoitetun ohjelman tarkoituksena on myöntää tukea julkisista varoista yksittäisille maatiloille, jotka siten selkeästi saavat eriarvoisen taloudellisen ja rahoituksellisen edun sellaisiin tiloihin verrattuna, jotka eivät saa tukea. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan silloin, kun valtion myöntämä taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa kilpailevien yritysten keskuudessa, kilpailu saattaa vääristyä yrityksen ja sen tukea saamattomien kilpailijoiden välillä(12). Italian viranomaisten mukaan tuen määrä on vähäinen ja siksi se ei voisi aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Tuen vähäinen määrä ja tukea saavien maatilojen pienehkö koko eivät kuitenkaan estä jäsenvaltioiden välisen kaupan vääristymistä(13). Tämä väite saa tukea maatalousalalla komission vähämerkityksisistä tuista antamasta tiedonannosta(14), joka sulkee "de minimis" säännön soveltamisalan ulkopuolelle juuri maataloustoiminnan. (36) Tarkastelun kohteena olevat toimenpiteet vaikuttavat jäsevaltioiden väliseen kauppaan, koska yhteisön sisäinen kauppa naudanliha-alalla on huomattavaa. Vuonna 1998 naudanliha-alan(15) tuonti Italiaan muista Euroopan unionin jäsenvaltioista oli 2372245 tonnia ja Italian vienti muihin unionin jäsenvaltioihin oli kaikkiaan 180757 tonnia. Samana vuonna Italian naudanliha-alan tuotantomäärä(16) oli 3226000 ecua ja koko tuotantomäärä koko Euroopan unionin alueella oli 21465000 ecua(17). (37) Euroopan yhteisöstä ei ole saatavana tarkkoja tietoja tuen kohteena olevalla rodulla käytävästä kaupasta. Italian viranomaiset perustelevat tuen merkityksettömyyttä jäsenvaltioiden väliseen kauppaan sillä, että Chianina-rodun nautoja tuotetaan vain 3312 tonnia, mutta eivät kuitenkaan ilmoita, miltä vuodelta tämä tieto on peräisin. (38) Asian kannalta olennaiset markkinat ovat kuitenkin Euroopan unionin laajuiset naudanlihamarkkinat. Ne käsittävät kaikki naudanliha-alan tuotteet, jotka ovat tai voivat olla Chianina-rodun naudanlihatuotteiden kanssa kilpailevia, sekä sellaisten korvaavien tuotteiden markkinat, joita kuluttajat voivat ostaa Chianina-rodun naudanlihan sijasta. Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin katsoo, että yritysten tukeminen voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpaulua, vaikka tuettujen yritysten tuotteet olisivatkin kilpailevia muista jäsenvaltioista tuotavien tuotteiden kanssa ja vaikka tuotteita ei olisikaan tarkoitettu vientiin. Kun jäsenvaltio myöntää tukea jollekin yritykselle, maan sisäinen tuotanto voi pysyä samana tai kasvaa sillä seurauksella, että muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien yritysten mahdollisuudet tuoda tuotteitaan kyseisen jäsenvaltion markkinoille heikkenevät. Siten tämänkaltainen tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua(18). (39) Komissio katsoo, että tarkasteltavina olevat toimenpiteet kuuluvat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kiellon soveltamisalaan. (40) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa olevan kiellon poikkeukset on mainittu saman artiklan 2 ja 3 kohdassa. (41) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeuksia ei voida mitenkään soveltaa tarkastelun kohteena oleviin toimenpiteisiin niiden luonteen ja tavoitteiden vuoksi. Italia ei ole myöskään ehdottanut kyseisten perustamissopimuksen määräysten soveltamista. (42) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa täsmennetään olosuhteet, joissa valtiontuet voivat soveltua yhteismarkkinoihin. Yhteensopivuus yhteismarkkinoiden kanssa on arvioitava yhteisön eikä yksittäisen jäsenvaltion kannalta. Yhteismarkkinoiden toiminnan takaamiseksi valtiontuen myöntämistä koskevia poikkeuksia on tulkittava supistavasti. (43) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta ei ole mahdollista soveltaa, koska tukea ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. (44) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeusta ei voida soveltaa, koska tukea ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Italian taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. (45) Tukea ei ole myöskään tarkoitettu, eikä se ole soveltuva perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan tavoitteiden toteuttamiseen. (46) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, jonka tarkoituksena on tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistäminen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tukijärjestelmää on syytä arvioida kyseisen artiklan sekä tukijärjestelmään soveltuvien erityissäännösten pohjalta. Toimenpiteet 1 ja 2 - Tuki rodun geneettisen perimän parantamiseksi toteutettaville hankkeille ja puhdasrotuisten urossiitoseläinten hankkimiseen (47) Komissio painotti päätöksessään aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukainen menettely, että periaatteessa olisi ollut mahdollista hyväksyä myös nämä kyseiset kaksi toimenpidettä, koska tuen sisällön tarkastelusta kävi ilmi, että tuet näyttivät soveltuvan yhteismarkkinoille ja saattaisivat siten kuulua perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen soveltamisalaan. (48) Komission vakiintuneen käytännön mukaista on hyväksyä enintään kuusi vuotta kestävien keinosiemennysohjelmien toteuttamiseen myönnettävät tuet täysimääräisesti sekä puhdasrotuisten kantakirjaan rekisteröityjen urossiitoseläinten hankkimisesta syntyneiden kustannusten tuet 40 prosenttiin asti, mikä ilmenee jäsenvaltioille 19. syyskuuta 1975 osoitetusta kirjeestä nro S 75/29416(19). Molempien toimenpiteiden voitaisiin näin ollen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, mikäli ne eivät ylitä edellä mainitussa kirjeessä vahvistettua kestoa ja laajuutta. (49) Komission päätös aloittaa kuitenkin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukainen toimenpiteitä 1 ja 2 koskeva menettely perustuu vakaviin epäilyksiin tuen taannehtivasta soveltamisesta. Jos tukea on myönnetty taannehtivasti, molempien toimenpiteiden myönteinen arviointi on mahdotonta, ja tuet ovat muuttuneet pelkäksi toimintatueksi tai tuilla ei ole ollut mitään pitkäaikaista rakenteellista vaikutusta alan kokonaiskehitykseen. Siksi ne eivät sovellu yhteismarkkinoille. (50) Italian viranomaiset kumosivat 23. lokakuuta 1998 päivätyssä kirjeessään(20) komission epäilykset ilmoitettujen tukien mahdollisesta taannehtivuudesta. Italia kielsi, että tukia olisi maksettu kuluista, jotka olivat syntyneet ennen kuin mahdolliset tuensaajat olivat laillisesti oikeutettuja saamaan tukea. Italian viranomaiset sitoutuivat toimittamaan komissiolle toteuttamisajankohdan muuttamista koskevan päätöksen. (51) Molempien toimenpiteiden voidaan kuitenkin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Toimenpide 3 - Tuki vaatimukset täyttävien naaraspuolisten jalostuseläinten säilyttämiseksi ensimmäiseen poikimiseen saakka (52) Toimenpiteen 3 tuki myönnetään palkkiona naaraspuolisen tietyt vaatimukset täyttävän Chianina-rodun edustajan säilyttämisestä sen ensimmäiseen poikimiseen saakka. Tukea myönnetään tuotantoyksikölle 350000 Italian liiraa eläintä kohden ja se on sellaisenaan soveltumaton yhteismarkkinoille. Tuki kuuluu tuotannon tai myynnin määrään, tuotteen hintaan taikka tuotantomenetelmiin (mm. rehu) perustuvien tukien ohella tuotannollisiin tukiin(21), joiden vaikutus rajoittuu edunsaajan lyhytaikaisen taloudellisen hyödyn tuottamiseen. Tuen tavoitteena on yksinkertaisesti vähentää edunsaajien tuotantokustannuksia tuen myöntämisen ajaksi pienentämällä ainoastaan niiden normaalista tilanhoidosta syntyneitä kustannuksia. Tämänkaltaisilla tuilla ei ole mitään rakenteellisia vaikutuksia alan kehitykseen, eikä niiden avulla voida helpottaa alan toiminnan kehitystä tai alueiden taloudellista tilannetta. Lisäksi tukien maksu saattaa häiritä yhteismarkkinoiden toteuttamista koskevien mekanismien toimintaa yhteisessä maatalouspolitiikassa ja haitata niitä tuottajia, joille tukea ei myönnetä. (53) Komission jäsenvaltioille osoittamassa kirjeessä nro S 75/29416 (ks. johdanto-osan 48 kappale) vahvistettiin poikkeus tiukasta säännöstä, jolla kielletään edellä mainitun kaltaisen tuen myöntäminen. Poikkeuksen mukaan tukea voidaan myöntää 30 prosentin verran puhdasrotuisten urospuolisten siitoseläinten säilyttämiseksi erityisesti alueellisten syiden perusteella(22). (54) Poikkeuksessa on selkeästi kyse tuen myöntämisestä puhdasrotuisten urospuolisten siitoseläinten säilyttämiseksi, ei naaraspuolisten siitoseläinten säilyttämiseksi, joka on tukijärjestelmän toimenpiteen 3 tarkoitus. Tästä huolimatta on mahdollista väittää, että poikkeusta voitaisiin yhdenmukaisesti soveltaa myös naaraspuolisiin siitoseläimiin komission muissa tapauksissa soveltaman käytännön mukaisesti. On kuitenkin muistettava, että kyseessä on tuotantoyksikkökohtaisten tukien myöntämistä koskevan tiukan kiellon poikkeus, joka määritelmän mukaan on toimintatukea. Poikkeusta on siten tulkittava suppeasti. Syynä lähestymistapojen erilaisuuteen on kahden tuen täysin erilainen luonne. Korkealaatuisten urospuolisten siitoseläinten kasvatuksella on merkittävä vaikutus rodun geneettiseen kehitykseen, koska sen avulla voidaan laadullisesti parantaa koko kotieläinjalostusalaa. Kuitenkin karjankasvattajan päätös käyttää korkeatasoiset rodun kantakirjoihin rekisteröidyt urospuoliset eläimet siitokseen sulkee pois mahdollisuuden kasvattaa samoja eläimiä kannattavampaan lihantuotantoon. Kun karjankasvattajat päättävät kasvattaa urospuolisen eläimen siitoseläimeksi lihantuotannon sijasta, he tekevät kalliin ja riskejä sisältävän investoinnin, josta saatava mahdollinen tuotto tulee vasta pitkällä aikavälillä. Siitossonnien pidosta aiheutuu korkeita kustannuksia, jotka eivät tule katetuiksi niiden lihojen myynnistä saaduilla usein hyvin alhaisilla tuloilla. Karjankasvattajat pitävät siksi mahdollisimman vähän siitossonneja mahdollisimman pitkään, jotta kustannukset olisivat mahdollisimman pienet. Pitkän ajan kuluessa tästä seuraa epäilemättä yleisesti karjan geneettisen perimän huonontuminen. Komissio otti nämä seikat huomioon laatiessaan tämänkaltaisia uroseläimiä koskevan poikkeuksen ja katsoi, että tuotantoyksikkökohtaisen tukitoimenpiteen haitallinen vaikutus muuttuisi positiiviseksi, koska toimenpiteellä on myönteinen vaikutus kotieläinjalostusalan rakenteelliseen kehitykseen. (55) Edellä mainittuja perusteita ei voida soveltaa naaraspuolisiin siitoseläimiin, koska niiden kohdalla karjankasvattajien ei tarvitse valita kahden toisensa poissulkevan käyttötavan väliltä. Naaraspuolista nautaa voidaan käyttää ensin siitoseläimenä, ja yleensä näin tapahtuukin, ja sitten vielä maidon ja lihan tuotannossa ilman minkäänlaista arvonlaskua. Tällaisessa tapauksessa tuen myöntäminen eläinkohtaisesti tuotantokustannusten peittämiseksi olisi selkeästi karjankasvattajien toiminnasta aiheutuville tavanomaisille kustannuksille suunnattua tukea. Tuki sisältyy toiminnallisten tukien määritelmään, jotka edellä olevan 52 kappaleen mukaisesti eivät ole soveltuvia yhteismarkkinoille eivätkä siten voi kuulua perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen soveltamisalaan. Tämän vuoksi 53 kappaleessa käsitelty poikkeus koskee ainoastaan urospuolisia siitoseläimiä, ja sitä on muista tapauksista poiketen tulkittava supistavasti, eikä sitä siten voida soveltaa yhdenmukaisesti naaraspuolisiin siitoseläimiin. Chianina-rodun naaraspuolisille siitoseläimille maksettava tuki kuuluu yleisen toiminnallisia tukia koskevan kiellon piiriin, ja 52 kappaleessa esitettyjen perusteiden mukaan toimintatuet eivät sovellu yhteismarkkinoille, eikä niihin ole mahdollista soveltaa mitään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa vahvistetuista poikkeuksista. (56) Italian viranomaiset ovat kiistäneet komission tulkinnan siitä, että tuki edistäisi karjankasvatustoimintaa edellä kuvatulla tavalla. Italian viranomaiset korostavat, että tuki on pikemminkin kannustavaa, ja sen tarkoituksena on ohjata karjankasvattajia kasvattamaan naaraspuolisia siitoseläimiä sen sijaan, että niitä tuotettaisiin lihaksi. On syytä muistaa, että tuotannon suuntaaminen sekä pelkkä kannattavuuden tukeminen muodostaa yhden yhteisten markkinajärjestelyjen päämääristä ja tehtävistä, kuten yhteisöjen tuomioistuin on toistamiseen vahvistanut. Yhteiset markkinajärjestelyt muodostavat laajat ja kattavat järjestelmät ja estävät jäsenvaltioita hyväksymästä mitään menettelyä, joka kumoaa nämä järjestelmät tai heikentää niiden vaikutusta(23). Tämän vuoksi kaikkiin yhteisiä markkinajärjestelyjä häiritseviin tukiin ei voida mitenkään soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa vahvistettuja poikkeuksia. Asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltaminen (57) Italian viranomaiset olisivat voineet soveltaa edellä mainittua kieltoa koskevaa poikkeusta, jos tukea olisi myönnetty uhanalaisille eläimille sovellettavien yhteisön perusteiden mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa tuki olisi sisältynyt 30 päivänä kesäkuuta 1992 ympäristönsuojelun vaatimusten ja maaseutuympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisista maatalouden tuotantomenetelmistä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2078/92(24) soveltamisalaan. Uhanalaisten rotujen suojelu kuuluu asetuksen geneettisen monimuotoisuuden suojeluun ja parantamiseen liittyvien tavoitteiden mukaisiin toimiin. Tällaiset toimet ovat oikeutettuja saamaan yhteisön rahoitusta tai jäsenvaltion tukea asetuksen 10 artiklan mukaisesti. Artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat toteuttaa lisätukitoimenpiteitä, joiden edellytykset tai yksityiskohtaiset säännöt poikkeavat asetuksessa säädetyistä tai joiden määrä on suurempi kuin siinä säädetty taso edellyttäen, että nämä toimenpiteet noudattavat asetuksen ja perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan tavoitteita. (58) Yhteensopivuus edellä mainitun asetuksen tavoitteiden kanssa arvioidaan yhteisön uhanalaisista eläinroduista tekemän määritelmän mukaan. Sen arvioimiseksi katsotaan, onko kohde oikeutettu saamaan yhteisrahoitusta. Asetuksen (ETY) N:o 2078/92 mukaan komissio katsoo eläinrodun olevan uhanalainen, jos naaraspuolisten siitoseläinten määrä jää alle taulukossa 2 ilmoitetun määrän(25): Taulukko 2 Naaraspuoliset siitoseläimet jaoteltuina rodun mukaan >TAULUKON PAIKKA> ja kun kantakirjaan rekisteröityjen naaraspuolisten siitoseläinten kokonaismäärä jää alle taulukossa 3 ilmoitetun määrän: Taulukko 3 Kantakirjaan rekisteröidyt naaraspuoliset siitoseläimet >TAULUKON PAIKKA> (59) Vuonna 1996 Chianina-rodun naaraspuolisten siitoseläinten lukumäärä taulukossa 1 esitettyjen lukujen ja Italian viranomaisilta saatujen tietojen perusteella oli kolmetoista kertaa yhteisön raja-arvoja suurempi. Vaikka kaikki naaraspuoliset jalostuseläimet olisi laskettu mukaan ja luku siten edustaisi koko tuotantoon tarkoitettua naaraspuolista eläinkantaa, on vuoden 1996 luku kuitenkin yhteisön uhanalaisten eläinrotujen raja-arvoa kaksi kertaa suurempi. Chianina-rotu ei ole siten uhanalainen, eikä se kuulu asetuksen (ETY) N:o 2078/92 soveltamisalaan. (60) Italian viranomaiset eivät väitä, että rotua uhkaisi sukupuuttoon kuoleminen, mutta ovat vakuuttuneita, että uhka voi käydä toteen, jos nykyinen suuntaus jatkuu eikä sen estämiseksi ryhdytä mihinkään toimenpiteisiin. Tämän vuoksi Italian viranomaiset ovat sitä mieltä, että komission ei tulisi rajoittua tarkastelemaan tukea ainoastaan voimassa olevan lainsäädännön ja aikaisempien tapausten mukaisesti, vaan sitä tulisi arvioida laajemmasta näkökulmasta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti ja katsoa kyseisen tukitoimenpiteen edistävän tehokkaasti alan kehitystä ilman, että se muuttaa kaupankäyntiedellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. (61) Kappaleessa 10 painotettiin Italian viranomaisten huolta rodun sukupuuttoon kuolemisesta. Italian viranomaisten taulukossa 1 esittämät tiedot osoittavat, että vuodesta 1990 Chianina-rodun kanta on vähentynyt keskimäärin kahden prosentin vuosivauhtia. Kuitenkin taulukosta voidaan myös päätellä, että kannan laskua edeltää lähes 30 vuoden voimakas rodun kasvu, jolloin kanta lähes kaksinkertaistui vuosien 1967 ja 1990 välisenä aikana. Italian viranomaiset esittivät kantaansa tukevia huomioita(26), joiden mukaan tämänhetkisen suuntauksen jatkuessa vuonna 2002 naaraspuolisia rekisteröityjä Chianina-rodun nautoja on enää 10780, toisin sanoen alle tämänhetkisen määrän eli alle 13635. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan ota laskelmissaan huomioon niiden kahden tukitoimenpiteen vaikutusta, joille komissio on jo periaatteessa antanut hyväksyntänsä, eivätkä tuo ilmi, että luvut olisivat joka tapauksessa jatkossakin kymmenkertaisia yhteisön raja-arvoihin verrattuina. (62) Komission tekemästä toimenpiteiden arvioinnista on muistettava, että perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa vahvistetaan poikkeus 87 artiklan 1 kohdassa annetusta yleisestä valtiontukien myöntämistä koskevasta kiellosta. Poikkeusta on kuitenkin tulkittava suppeasti ja sitä voidaan soveltaa vain, jos komissio on täysin vakuuttunut kaikkien edellytysten täyttymisestä. Tukijärjestelmän toimenpiteet 1 ja 2, joilla on samat tavoitteet toimenpiteen 3 kanssa, täyttävät kaikki edellä mainitut vaatimukset, ja komissio on hyväksynyt ne. Toimenpiteen 3 mukaiset toimintatuet eivät määritelmältään täytä kyseisessä artiklassa annettuja edellytyksiä, eikä niitä siksi voida hyväksyä. (63) Italian viranomaiset eivät ole esittäneet pitäviä perusteita kumotakseen komission arvion siitä, että toimepiteiden tuki on toiminnallista tukea. Ne eivät ole myöskään toimittaneet laskelmaa karjankasvattajien pääasiallisista kustannuksista tai tulon menetyksistä eivätkä ole ilmoittaneet näiden kustannusten ja myönnettävän tuen suhdetta. Alkuperäisessä ilmoituksessaan Italian viranomaiset mainitsivat tukisumman olevan yksinkertaisesti sopiva. Italian viranomaiset ilmoittavat 11. joulukuuta 1998 päivätyssä kirjeessään ylimalkaisesti antamatta mitään yksityiskohtaisempia tietoja, että tuen tarkoituksena on kattaa ainakin 50 prosenttia edellä mainituista pääasiallisista kustannuksista. Tämän vuoksi komission on pääteltävä, että Italian viranomaisten ilmoittama tuki (180,760 euroa) rodulle, joka ei ole perustellusti uhanalainen, olisi lähes 50 prosenttia suurempi kuin asetuksessa (ETY) N:o 2078/92 uhanalaisille roduille tarkoitettu tuki (120,8 euroa). (64) Lisäksi Italian viranomaiset vetoavat hyvin yleisesti taloudellisiin seikkoihin, kuvaavat Chianina-rodun jalostajien kohtaamia vaikeuksia ja perustelevat siten tuen myöntämisen olevan oikeutettua. Ne tuovat perusteluissaan ilmi kotieläinjalostusalan yleisen heikkouden Italiassa, karjankasvatuksen rakenteelliset olosuhteet, ympäristötekijät, jäämisen paitsi suurtuotannosta saatavista eduista, laadunvarmistusjärjestelmien ja Chianina-rodun lihan myynninedistämistä koskevien strategioiden puutteen sekä maatalouspolitiikan uudistuksen yhteydessä vuonna 1992 vahvistetun "syrjivän" tukijärjestelmän. Perusteluissa kuvataan Italian kotieläinjalostusalan rakenteellista heikkoutta kansallisella ja alueellisella tasolla. Italian viranomaiset eivät voi pitää esittämiään perusteluja oikeuttavina tuen myöntämiseen, sillä ne eivät ole kyenneet osoittamaan tuen myönteistä vaikutusta alaan kokonaisuudessaan eivätkä sitä, että myönnetyt tuet eivät vaikuttaisi haitallisesti niihin karjankasvattajiin, joiden työ- ja elinolosuhteet ovat yhtä vaikeat ja joiden on selvittävä vain omin keinoin ja kyvyin. (65) Lopuksi Italian viranomaiset perustelevat tuen myöntämistä viittaamalla komission yhtenäistetyssä Välimeren ohjelmassa Toscanan alueelle vuosiksi 1988-1992 hyväksymiin samankaltaisiin tukiin. Kyseisessä tapauksessa komissio hyväksyi 190-200 ecun suuruisen eläinkohtaisen tuen myöntämisen tietyille paikallisille roduille, joihin Chianina-rotukin kuului. Italian viranomaiset katsovat, että Chianina-rotua koskevassa tapauksessa olisi nyt meneteltävä samoin. (66) Komission Toscanaa koskevan tuen hyväksyntä perustuu yhden erityisen asetuksen säännöksiin(27), eikä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan kilpailua koskeviin määräyksiin. Asetuksella käynnistetään yhteisen maatalouspolitiikan erityinen yhteisrahoitusohjelma erityisalueiden hyväksi. Tässä tarkasteltava tukitoimenpide sen sijaan ilmoitettiin komissiolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja komission on siksi arvioitava sitä ainoastaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan perusteella. Tämän vuoksi tuki voidaan hyväksyä vain, jos se soveltuu edellä mainittujen artiklojen mukaisesti yhteismarkkinoille, ei sellaisten säännösten mukaisesti, joita ei voida soveltaa kyseiseen tapaukseen. VI Päätelmät (67) Edellä esitettyjen huomautusten perusteella voidaan päätellä, että tukijärjestelmän toimenpiteet 1 ja 2 soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, koska Italian viranomaiset ovat osoittaneet komissiolle, ettei tukea ole myönnetty taannehtivasti. Komissio oli jo aloittanut Italiaa kohtaan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen menettelyn epäiltyään tukea taannehtivaksi. Italian viranomaisten on annettava komissiolle tieto ohjelman toteuttamista muuttavasta päätöksestä. (68) Tukijärjestelmän toimenpide 3 ei sovellu yhteismarkkinoille, eikä siihen siten voida soveltaa mitään perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan poikkeuksista, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Yhteismarkkinoille soveltuu 350000 liiran (noin 175 euron) eläinkohtainen tuki, joka myönnetään naaraspuolisen täysikasvuisen Chianina-rodun naudan säilyttämiseen sen ensimmäiseen poikimiseen saakka. Näiden yksilöiden on: a) oltava syntyneitä kantakirjaan rekisteröidyllä tilalla; b) oltava rekisteröityjä kantakirjaan; c) poi'ittava ensimmäistä kertaa samaan kantakirjaan rekisteröidyllä tilalla. 2. Jos 3 artiklassa tarkoitettua toteuttamisajankohtaa muutetaan siten, ettei tukea makseta taannehtivasti, yhteismarkkinoille soveltuu keinosiemennysohjelman toteuttamiseen tarkoitettu tuki, johon kuuluu seuraavien pilottitoimien rahoitus: a) geneettisesti kehittyneiden alkioiden tuottaminen (viisikuukautisten hiehojen varhaismunasolujen hedelmöitys koeputkessa parhaimpien siitoseläinten siemennesteellä); b) hedelmöitettyjen alkioiden istuttaminen naaraspuolisiin jalostuseläimiin. 3. Mikäli 3 artiklassa tarkoitettua toteuttamisajankohtaa muutetaan siten, että tukea ei makseta taannehtivasti, yhteismarkkinoille soveltuu kantakirjaan rekisteröityjen Chianina-rodun siitossonnien hankintaan myönnettävä tuki 40 prosentin suuruisena hankintakustannuksesta. 2 artikla Italia ei saa toteuttaa 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukitoimenpidettä. 3 artikla Italian on muutettava 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden toteuttamisajankohtaa siten, että tukea ei myönnetä kuluille, jotka ovat syntyneet ennen kuin komissio on saanut ilmoituksen tuesta. 4 artikla Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle. Tehty Brysselissä 10 päivänä marraskuuta 1999. Komission puolesta Franz Fischler Komission jäsen (1) EYVL C 390, 15.12.1998, s. 15. (2) Lähde: Associazione di razza. (3) Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 17.9.1980 asiassa 730/79, Philip Morris Hollanti / komissio, kok. 1980, s. 2671. (4) Ks. ensimmäisen oikeusasteen tuomio 8.6.1995 asiassa T-459/93, Siemens SA / komissio, kok. 1995 II, s. 1675. (5) Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-120/73, Lorenz/Saksa, kok. 1973, s. 1471, ja asiassa C-84/82, Saksa/komissio, kok. 1984, s. 1451. (6) Alueneuvoston päätös nro 336, tehty 26.7.1988, asetuksen (ETY) N:o 2088/85 Välimeren alueen yhtenäistämisohjelmaa Toscanan alueella koskevasta menettelystä ja yksityiskohtaisista säännöistä. (7) Kirjeessä luki: "... Italian viranomaisilta pyydettiin lisätietoja 9. tammikuuta 1998 lähetetyllä teleksillä. Italian pysyvä edustusto välitti tiedot 4. maaliskuuta 1998 päivätyssä kirjeessään. Kirjeenvaihdon seurauksena komission yksiköiden ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä käytiin puhelinkeskusteluja. Puhelinkeskustelujen aikana otettiin huomioon mahdollisuus 5. joulukuuta 1997 ilmoitetun ohjelman muuttamisesta". (8) Kanta vahvistettiin myös suullisesti komission yksiköiden ja Italian viranomaisten välillä. (9) Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 120/73, Lorenz/Saksa, kok. 1973, s. 1471, ja asiassa 84/82, Saksa/komissio, kok. 1984, s. 1451. (10) Neuvoston 22. maaliskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä antaman asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 6 kohdan mukaan (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1) komissiolla on ilmoituksen vastaanottamisesta 15 työpäivää aikaa tehdä päätös. (11) EYVL L 148, 28.6.1968, s. 24. Kumottu asetus, joka on korvattu neuvoston antamalla asetuksella (EY) N:o 1254/1999 (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21). (12) Ks. alaviite 3. (13) Ks. Euroopan yhteisön tuomioistuimen tuomio 21.3.1990, asiassa C-142/87, Belgia/komissio, kok. 1990 I, s. 959, ja tuomio 14.9.1994, yhdistetyissä asioissa C-272/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja/komissio. kok. 1994 I, s. 4103. (14) EYVL C 68, 6.3.1996, s. 9. (15) Elävä nautakarja mukaan luettuna. (16) Vasikat mukaan luettuina. (17) Lähde: Eurostat. (18) Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 13.7.1988, asiassa 102/87, Ranskan tasavalta / Euroopan yhteisöjen komissio, kok. 1988, s. 4067. (19) Ehdotus jäsenvaltioiden karjankasvatusalalla ja karjatuotteille myöntämiä tukia koskevista soveltuvista toimenpiteistä. (20) Ks. johdanto-osan kappale 27. (21) Ks. alaviite 4. (22) Ks. tuki N 490/96, 636/97 ja N 573/98. (23) Ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 18.5.1977, asiassa C-111/76, Officier van Justitie / Beert van den Hazel, kok. 1977, s. 901. (24) EYVL L 215, 30.7.1992, s. 85. (25) Komission asiakirja VI/3768/98 "Uhanalaisten jalostukseen tarkoitettujen rotujen tai kasvilajikkeiden geneettisen monimuotoisuuden suojelua koskevat asetuksen (ETY) N:o 2078/92 mukaiset ohjelmat". (26) Italian viranomaisten kirje 11.12.1998 (Ks. kappale 29). (27) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2088/85, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1985, yhtenäistetyistä Välimeren ohjelmista (EYVL L 197, 27.7.1985, s. 1).