ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Puolan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallintaa koskevan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Puola Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 PANSA, Warmia i Mazury sp. z o.o., Port Lotniczy Bydgoszcz SA. Turvallisuuspolitiikka ja-tavoitteet C C C C Turvallisuusriskien hallinta C C C D Turvallisuuden varmistaminen C C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri C C C C
(11)

Kroatian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Kroatia Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 Croatia Control Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet B B B C Turvallisuusriskien hallinta C C C D Turvallisuuden varmistaminen C C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri C C C C
(10)

Italian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Italia Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 ENAV Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet C C C C Turvallisuusriskien hallinta C C D D Turvallisuuden varmistaminen C C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri C C C C
(7)

Venäjän federaation jäsenyyttä Pariisin pöytäkirjassa koskevan pyynnön osalta on huomattava, että Venäjän federaatio on suljettu direktiivin 2009/16/EY 24 artiklassa säädetyn THETIS satamavaltiovalvontavälineen ja tarkastustietokannan pääsy- ja käyttöoikeuden ulkopuolelle. Tämä tarkoittaa sitä, että Venäjän federaation osallistumista Pariisin pöytäkirjan työhön on jo rajoitettu huomattavasti, ja ilman pääsyä kyseiseen tietokantaan Venäjän federaatio ei voi tosiasiallisesti täyttää Pariisin pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan.
(15)

Kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella niiden tavoitteiden johdonmukaisuus, jotka Sveitsi on ilmoittanut FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja jotka koskevat reitinaikaisten lennonvarmistuspalveluiden määritettyä yksikkökustannusta, on arvioitu täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen perusteiden pohjalta. Näihin perusteisiin kuuluvat määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla, määritetyn yksikkökustannuksen kehitys toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla (2015–2024) sekä määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo maksuvyöhykkeen tasolla verrattuna sellaisten maksuvyöhykkeiden keskimääräisiin arvoihin, joilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on samankaltainen operatiivinen ja talousympäristö. Niissä tapauksissa, joissa reitinaikaista kustannustehokkuutta koskevien tavoitteiden katsottiin olevan yhteensopimattomia täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen perusteiden kanssa, komissio tutki lisäksi, voidaanko poikkeamisen katsoa olevan tarpeellista ja oikeasuhteista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan perusteella.
(10)

Suomen turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Suomi Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 ANS Finland Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet C C C C Turvallisuusriskien hallinta C C C D Turvallisuuden varmistaminen C C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri C C C C
(10)

Viron turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Viro Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A-D Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 EANS Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet C C C C Turvallisuusriskien hallinta D D D D Turvallisuuden varmistaminen C C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri C C C C
(10)

Unkarin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Unkari Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 Hungarocontrol Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet C C C C Turvallisuusriskien hallinta C C D D Turvallisuuden varmistaminen C C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri C C C C
(11)

Espanjan turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Espanja Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D Asianomaiset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 ENAIRE, FERRONATS Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet C C C C Turvallisuusriskien hallinta C C C D Turvallisuuden varmistaminen C C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri C C C C
(10)

Irlannin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Irlanti Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 IAA Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet C C C C Turvallisuusriskien hallinta D D D D Turvallisuuden varmistaminen C C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri C C C C
(11)

Slovakian turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Slovakia Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 LPS SR Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet B B C C Turvallisuusriskien hallinta C C C D Turvallisuuden varmistaminen B C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri B B C C
(10)

Portugalin turvallisuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella ehdottamat turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat suorituskykytavoiteluonnokset ovat turvallisuudenhallinnan tavoitteen mukaan eriteltyinä ja täytäntöönpanotasona ilmaistuina seuraavat: Portugali Turvallisuudenhallinnan tehokkuutta koskevat tavoitteet ilmaistuna täytäntöönpanotasona EASAn tasolla A–D Asianomainen lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja Turvallisuudenhallinnan tavoite 2021 2022 2023 2024 NAV Portugal Turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet C C C C Turvallisuusriskien hallinta C C C D Turvallisuuden varmistaminen C C C C Turvallisuuden edistäminen C C C C Turvallisuuskulttuuri C C C C
”60.

32019 D 0300: Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/300, annettu 19 päivänä helmikuuta 2019, kriisinhallinnan yleissuunnitelman vahvistamisesta elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden alalla (EUVL L 50, 21.2.2019, s. 55). Tätä sopimusta sovellettaessa päätöksen säännöksiä koskee seuraava mukautus: Jos komissio havaitsee asetuksen (EY) N:o 178/2002 56 artiklan 1 kohdassa mainitun tilanteen, jossa EFTA-valtio on suoraan asianosaisena, ja perustaa asetuksen (EY) N:o 178/2002 56 artiklan 2 kohdan mukaisesti kriisiyksikön, asianosaisen EFTA-valtion nimeämä(t) kriisikoordinaattori(t) ja EFTAn valvontaviranomaisen nimeämä kriisikoordinaattori ottavat osaa kriisiyksikön työhön.”
(7)

On aiheellista määrittää unionin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta Maailman terveyskokouksessa unionin puolesta esitettävä kanta päätökseen, joka Maailman terveyskokouksen on määrä tehdä ja jonka tarkoituksena on muuttaa kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) 59 artiklaa sekä kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) 55 artiklan 3 kohtaa, 61 ja 62 artiklaa sekä 63 artiklan 1 kohtaa.
(6)

Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos sääntöjenvastaisuuksien vuoksi tehtävää takaisinperintää ei toteuteta neljän vuoden kuluessa perintäpyynnön päivämäärästä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos perintäasia on viety kansalliseen tuomioistuimeen, takaisin perimättä olevasta tuesta aiheutuvista taloudellisista seurauksista vastaa 50 prosentin osalta Yhdistynyt kuningaskunta. Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan 4 kohdan mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan on liitettävä komissiolle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 29 artiklan mukaisesti toimitettavaan vuotuiseen tilinpäätökseen todennettu taulukko, jossa ilmoitetaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan 2 kohdan soveltamisesta aiheutuneet määrät. Säännöt Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoitusvelvollisuudesta, joka koskee takaisin perittäviä määriä, vahvistetaan täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 908/2014. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 liitteessä II esitetään mallitaulukko, jota Yhdistyneen kuningaskunnan on käytettävä toimittaessaan takaisin perittäviä määriä koskevia tietoja. Komissio päättää Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien taulukoiden perusteella taloudellisista seurauksista, joita sovelletaan, kun takaisinperintää ei ole toteutettu neljän tai kahdeksan vuoden kuluessa.
(11)

Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos sääntöjenvastaisuuksien vuoksi tehtävää takaisinperintää ei toteuteta neljän vuoden kuluessa perintäpyynnön päivämäärästä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos perintäasia on viety kansalliseen tuomioistuimeen, takaisin perimättä olevasta tuesta aiheutuvista taloudellisista seurauksista vastaa 50 prosentin osalta asianomainen jäsenvaltio. Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on liitettävä komissiolle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 29 artiklan mukaisesti toimitettavaan vuotuiseen tilinpäätökseen todennettu taulukko, jossa ilmoitetaan niille asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan 2 kohdan soveltamisesta aiheutuneet määrät. Säännöt jäsenvaltioiden ilmoitusvelvollisuudesta, joka koskee takaisin perittäviä määriä, annetaan täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 908/2014. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 liitteessä II esitetään mallitaulukko, jota jäsenvaltioiden on käytettävä toimittaessaan takaisin perittäviä määriä koskevia tietoja. Komissio päättää jäsenvaltioiden toimittamien taulukoiden perusteella taloudellisista seurauksista, joita sovelletaan, kun sääntöjenvastaisuuksien vuoksi tehtävää takaisinperintää ei ole toteutettu neljän tai kahdeksan vuoden kuluessa.
(10)

Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos sääntöjenvastaisuuksien vuoksi tehtävää takaisinperintää ei toteuteta neljän vuoden kuluessa perintäpyynnön päivämäärästä tai kahdeksan vuoden kuluessa, jos perintäasia on viety kansalliseen tuomioistuimeen, takaisin perimättä olevasta tuesta aiheutuvista taloudellisista seurauksista vastaa 50 prosentin osalta asianomainen jäsenvaltio. Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan 4 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on liitettävä komissiolle täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 29 artiklan mukaisesti toimitettavaan vuotuiseen tilinpäätökseen todennettu taulukko, jossa ilmoitetaan niille asetuksen (EU) N:o 1306/2013 54 artiklan 2 kohdan soveltamisesta aiheutuneet määrät. Säännöt jäsenvaltioiden ilmoitusvelvollisuudesta, joka koskee takaisin perittäviä määriä, annetaan täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 908/2014. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 liitteessä II esitetään mallitaulukko, jota jäsenvaltioiden on käytettävä toimittaessaan takaisin perittäviä määriä koskevia tietoja. Komissio päättää jäsenvaltioiden toimittamien taulukoiden perusteella taloudellisista seurauksista, joita sovelletaan, kun sääntöjenvastaisuuksien vuoksi tehtävää takaisinperintää ei ole toteutettu neljän tai kahdeksan vuoden kuluessa.
(4)

Italian hallitus on ehdottanut Luisa PIACENTINIa, joka on paikallisen julkisyhteisön edustaja, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus Consigliere comunale del Comune di Marano Equo (RM) (Member of the Local Assembly of Marano Equo (RM)), alueiden komitean varajäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025,
NEUVOSTON PÄÄTÖS

annettu 16 päivänä toukokuuta 2022,

neuvoston kannan vahvistamisesta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3 varainhoitovuodeksi 2022

(2022/C 202/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

— unionin talousarvio varainhoitovuodeksi 2022 hyväksyttiin lopullisesti 24 päivänä marraskuuta 2021 (2);

— komissio toimitti 22 päivänä huhtikuuta 2022 ehdotuksen, joka sisälsi lisätalousarvioesityksen nro 3 varainhoitovuoden 2022 yleiseen talousarvioon;

— neuvoston on viipymättä vahvistettava kantansa varainhoitovuoden 2022 yleiseen talousarvioon tehtyyn lisätalousarvioesitykseen nro 3, jonka avulla voitaisiin osallistua Ukrainasta Venäjän Ukrainaa vastaan toteuttaman hyökkäyksen vuoksi pakenevien henkilöiden ensivastaanotto- ja rekisteröintikustannusten rahoittamiseen jäsenvaltioissa. Sen vuoksi on aiheellista poiketa Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla Neuvoston kanta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3 varainhoitovuodeksi 2022 vahvistettiin 16 päivänä toukokuuta 2022. Kannan tekstiin voi kokonaisuudessaan tutustua tai sen voi ladata neuvoston verkkosivuston osoitteessa https://www.consilium.europa.eu/.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2022. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja J. BORRELL FONTELLES

(1) EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2) EUVL L 45, 24.2.2022, s. 1.
(3)

Aloitteen liitteessä on lisätietoja sen sisällöstä, tavoitteista ja taustasta. Järjestäjät väittävät, että monissa jäsenvaltioissa lakisääteinen vähimmäispalkka vastaa vain pientä prosenttiosuutta toimeentuloon riittävästä palkasta ja että suurissa vaatetusteollisuusmaissa EU:n ulkopuolella lakisääteinen vähimmäispalkka on keskimäärin alle 50 prosenttia siitä, mikä on tarpeen ihmisarvoisen elämän perustarpeiden rahoittamiseksi. He viittaavat tässä yhteydessä ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7 artiklaan. Molempiin sisältyy oikeus palkkaan, joka tarjoaa työntekijöille ja heidän perheilleen vähintään kohtuullisen toimeentulon. Järjestäjät toteavat, että toimeentuloon riittävän palkan varmistaminen vaatetus- ja jalkinealalla edistäisi kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman (2) tavoitteiden saavuttamista eli köyhyyden poistamista, sukupuolten tasa-arvoa, ihmisarvoista työtä sekä kestävää tuotantoa ja kulutusta. Järjestäjät korostavat myös, että puuttumalla mataliin palkkoihin puututtaisiin myös yhteen lapsityövoiman käytön keskeisistä taustatekijöistä, mikä vastaa komission sitoumusta lapsityövoiman käytön poistamisesta. Tämä tavoite on komission mukaan pidettävä etusijalla kaikilla asiaankuuluvilla politiikan aloilla. Asianomaiset yritykset olisi velvoitettava seuraamaan huolellisuusvelvoitteeseen liittyvien prosessiensa puitteissa toteutettujen lieventävien toimenpiteiden edistymistä ja ilmoittamaan siitä. Järjestäjät toteavat, että komissio voi suositella asianmukaisia ja perusteltuja menetelmiä toimeentuloon riittävän palkan määrittämiseksi, ja nämä voidaan ottaa sitten huomioon alan palkkaneuvotteluissa. Järjestäjät vaativat myös lainsäädäntöä hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen torjumiseksi tällä alalla. Lainsäädännön pohjana olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2019/633 (3).
(8)

Saadakseen toimiluvan keskusvastapuolen on toimitettava CMF:lle ja Chilen keskuspankille toimintasääntönsä sekä selvitys kunkin hallinnoimansa järjestelmän riittävyydestä. Keskusvastapuolen toimintasäännöissä on oltava yksityiskohtaiset määräykset tavasta, jolla keskusvastapuolen on täytettävä ensisijaisissa säännöissä ja PFMI-periaatteissa asetetut korkeatasoiset standardit ja vaatimukset. Toimintasääntöihin on sisällyttävä säännöksiä, jotka koskevat osallistumisvaatimuksia, viestintäjärjestelmiä, määritettävissä olevien rahoitusvälineiden tyyppiä, riskinhallintamenettelyjä, oikea-aikaista toimitusta koskevia menettelyjä, osallistujien antamia vakuuksia, toimenpiteitä, joihin on ryhdyttävä, jos osallistujat rikkovat velvoitteitaan, tilintarkastuksen organisointia ja toimintaa, kurinpito- ja riskiarviointikomiteoita sekä toiminnan jatkuvuutta. Kun CMF ja Chilen keskuspankki ovat hyväksyneet toimintasäännöt, CMF tarkistaa, onko keskusvastapuolella valmiudet toiminnan aloittamiseen tilojen, ammatillisten ja teknologisten resurssien, menettelyjen ja valvonnan suhteen. Kun keskusvastapuoli on saanut toimiluvan, sen toimintasäännöistä tulee sen kannalta oikeudellisesti sitovia. Kaikki toimintasääntöihin tehtävät muutokset on hyväksytettävä CMF:llä ja Chilen keskuspankilla.
(1)

Asetuksen (EU) N:o 648/2012 25 artiklassa säädetyn, kolmansiin maihin sijoittautuneiden keskusvastapuolten tunnustamiseen sovellettavan menettelyn tarkoituksena on mahdollistaa se, että sellaisiin kolmansiin maihin sijoittautuneet ja sellaisissa kolmansissa maissa toimiluvan saaneet keskusvastapuolet, joiden sääntelyvaatimukset vastaavat mainitussa asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, voivat tarjota määrityspalveluja unioniin sijoittautuneille määritysosapuolille tai markkinapaikoille. Tämä tunnustamismenettely ja siihen kuuluva vastaavuuspäätös auttavat osaltaan saavuttamaan asetuksen (EU) N:o 648/2012 kokonaisvaltaisen tavoitteen eli vähentämään järjestelmäriskiä siten, että luotettavien ja vakaiden keskusvastapuolten käyttöä OTC-johdannaissopimusten määrityksessä laajennetaan myös silloin, kun keskusvastapuolet ovat sijoittautuneet kolmanteen maahan ja saaneet siellä toimiluvan.
(2)

Unioni on jo hyväksynyt sääntöjä, jotka kattavat joitakin mutta eivät kaikkia niistä seikoista, joiden sisällyttämistä kattavaan kansainväliseen yleissopimukseen tieto- ja viestintätekniikan rikollisiin tarkoituksiin käyttämisen torjunnasta todennäköisesti harkitaan. Kyseisiin sääntöihin sisältyy erityisesti välineitä, jotka koskevat aineellista rikosoikeutta (1), poliisi- ja oikeusyhteistyötä rikosasioissa (2) ja prosessuaalisten oikeuksien vähimmäisvaatimuksia (3) sekä tietosuoja- ja yksityisyystakeita (4). Koska lainsäädäntöehdotuksia on lisäksi jo tehty ja niistä on keskusteltu muillakin aiheeseen liittyvillä aloilla, myös kyseiset ehdotukset olisi otettava huomioon siltä osin kuin niiden tavoitteena on lisätä unionin oikeudellisen kehyksen tehokkuutta.
(10)

Lisäksi asetuksen (EY) N:o 1272/2008 4 artiklan 1 kohdan mukaan valmistajien, maahantuojien ja jatkokäyttäjien on luokiteltava aineet tai seokset kyseisen asetuksen II osaston mukaisesti ennen niiden saattamista markkinoille. Kyseisen asetuksen 8 artiklan 2 kohdassa säädetään, että sen määrittämiseksi, aiheuttaako aine tai seos kyseisen asetuksen liitteessä I olevassa 2 osassa tarkoitettuja fysikaalisia vaaroja, valmistajan, maahantuojan tai jatkokäyttäjän on tehtävä kyseisessä osassa vaaditut testit, paitsi jos käytettävissä jo on riittävät ja luotettavat tiedot.
(8)

Irlanti on ehdottanut lieventävänä toimenpiteenä, että vaunut vastaisivat rakenteeltaan nykyisiä vaunuja. Kyseiset vaunut on suunniteltu British Rail Safety and Standards Boardin (RSSB) asiaankuuluvien standardien (Railway Group Standards), CEN- ja Cenelec-standardien sekä Irlannin kansallisten standardien mukaisesti. Niiden rakenne poikkeaa kyseisten standardien ja määräysten vaatimuksista ainoastaan niiltä osin kuin on ollut tarpeellista sen varmistamiseksi, että kalustoyksiköt ovat turvallisesti integroitavissa ja yhteensopivia Irlannin nykyisen rataverkon kanssa.
(7)

Saksa ilmoitti 16 päivänä helmikuuta 2022 ja 7 päivänä maaliskuuta 2022 päivätyillä kirjeillä sen kansalliseen jakosuunnitelmataulukkoon tehdyistä muutoksista. Laitokset DE-485, DE-486, DE-202664, DE-202665 ja DE-202667 sulautuivat laitoksen DE-410 kanssa. Toiminnot sulautettiin laitoksen DE-410 toimintaan, ja laitosten DE-485, DE-486, DE-202664, DE-202665 ja DE-202667 toiminnan ilmoitettiin loppuneen kokonaan. Virheet laitoksen osan historiallisen tuotantotason laskennassa laitoksille DE-460 ja DE-461 on havaittu ja korjattu. Laitoksen DE-1726 kasvihuonekaasujen päästöluvan soveltamisala on muuttunut, mikä on johtanut laitoksen osan tuotantotason nousuun. Laitoksen DE-1126 sähköntuottaja-asema on korjattu sähköntuottajaksi. Laitoksen DE-3597 sähköenergian vaihtokerroin on korjattu.
(5)

Kroatian hallitus on ehdottanut seuraavia alueellisten tai paikallisten julkisyhteisöjen edustajia, joilla on alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025: Igor ANDROVIĆ, župan, Virovitičko-podravska županija (prefect, Virovitica-Podravina County), Joško KLISOVIĆ, predsjednik skupštine, Grad Zagreb (President of the Assembly, city of Zagreb), ja Marko VEŠLIGAJ, gradonačelnik, Grad Pregrada (mayor, city of Pregrada).
(4)

Itävallan hallitus on ehdottanut Hannes WENINGERiä, joka on paikallisen julkisyhteisön edustaja, jolla on paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus, Gemeinderat, Gemeinde Gießhübl, (Local Councillor, Municipality of Gießhübl) alueiden komitean jäseneksi jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2025: