FI Euroopan unionin virallinen lehti L 347/50

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1288/2013,

annettu 11 päivänä joulukuuta 2013,

unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman "Erasmus+" perustamisesta ja päätösten N:o 1719/2006/EY, 1720/2006/EY ja 1298/2008/EY kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 artiklan 4 kohdan ja 166 artiklan 4 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Komission 29 päivänä kesäkuuta 2011 hyväksymässä tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio kehotetaan perustamaan yksi yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, nuorisoa ja urheilua sekä korkeakoulutuksen globaaleja näkökohtia koskeva ohjelma, jolla yhdistettäisiin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1720/2006/EY perustettu elinikäisen oppimisen toimintaohjelma (4), jäljempänä 'elinikäinen oppimisen ohjelma', Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1719/2006/EY perustettu nuorisotoimintaohjelma (Youth in Action) (5), jäljempänä 'nuorisotoimintaohjelma', Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1298/2008/EY perustettu Erasmus Mundus -toimintaohjelma (6), jäljempänä 'Erasmus Mundus -ohjelma', Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1905/2006 (7) perustettu ALFA III -ohjelma, sekä TEMPUS- ja EDULINK-ohjelmat, jotta toiminnasta saadaan tehokkaampi, sen strateginen tavoite vahvistuu ja ohjelman eri osien välisiä yhteisvaikutuksia voidaan hyödyntää. Lisäksi ehdotetaan, että urheilusta tulisi osa tätä yhtenäistä ohjelmaa.

(2) Nykyisten elinikäisen oppimisen ohjelman, nuorisotoimintaohjelman ja Erasmus Mundus -ohjelman väliarviointiraporteissa samoin kuin koulutus- ja nuorisoalalla sekä korkeakoulutuksen alalla toteutettavan unionin toiminnan tulevaisuutta käsitelleessä julkisessa kuulemisessa tuli esiin merkittävä ja joiltakin osin kasvava tarve jatkaa Euroopan tason yhteistyötä ja liikkuvuutta näillä aloilla. Arviointiraporteissa korostettiin, että alalla toteutettavien unionin ohjelmien ja koulutus- ja nuorisopolitiikan kehittämisen välille olisi luotava tiiviimpi yhteys, unionin toiminnan rakenteen olisi vastattava paremmin elinikäisen oppimisen mallia, toiminnan toteuttamistavoista olisi tehtävä yksinkertaisempia, käyttäjäystävällisempiä ja joustavampia ja korkeakoulujen globaalien yhteistyöohjelmien pirstaleisuus olisi poistettava.

(3) Ohjelmassa olisi keskityttävä rahoituksen saatavuuteen sekä hallinnollisten ja rahoitusta koskevien menettelyjen avoimuuteen, myös hyödyntämällä tieto- ja viestintäteknologioita ja digitalisointia. Ohjelman onnistumisen kannalta on olennaisen tärkeää myös virtaviivaistaa ja yksinkertaistaa sen organisaatiota ja hallinnointia sekä keskittyä edelleen sen hallinnollisten menojen karsimiseen.

(4) Unionin urheilualalla saaman uuden toimivallan täytäntöönpanoa koskevista strategisista vaihtoehdoista järjestetty julkinen kuuleminen ja urheilun alalla toteutettujen valmistelevien toimien arviointiraportti antoivat hyödyllistä tietoa unionin toimien prioriteettialoista ja toivat esiin lisäarvon, jonka unioni voi tuoda tukemalla toimia, joiden tavoitteena on urheilukysymyksiä koskevien kokemusten ja tietojen tuottaminen, jakaminen ja levittäminen Euroopan tasolla, edellyttäen, että niissä keskitytään erityisesti ruohonjuuritasolle.

(5) Eurooppalaisessa älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategiassa (Eurooppa 2020 -strategia) määritellään tulevalle vuosikymmenelle unionin kasvustrategia, jolla tuetaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua, ja asetetaan viisi kunnianhimoista tavoitetta, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2020 mennessä; koulutusalalla tavoitteena on, että koulunkäynnin keskeyttävien määrää vähennetään alle 10 prosenttiin ja että vähintään 40 prosentilla 30–34-vuotiaista on korkea-asteen tai vastaava tutkinto. Tämä käsittää myös strategian lippulaivahankkeet ja niistä erityisesti hankkeet "Nuoret liikkeellä" ja "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma".

(6) Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 12 päivänä toukokuuta 2009 antamissaan päätelmissä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020), joissa vahvistetaan neljä strategista tavoitetta, joiden kautta pyritään vastaamaan osaamiseen perustuvan Euroopan luomiseen vielä liittyviin haasteisiin ja tekemään elinikäisestä oppimisesta todellisuutta.

(7) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 ja 10 artiklan mukaisesti ja perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan mukaisesti ohjelmalla edistetään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa sekä toimenpiteitä, joilla torjutaan sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. Ohjelman toteuttamisessa on tarpeen parantaa muita heikommassa ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osallistumismahdollisuuksia ja ottaa tehokkaasti huomioon vammaisten henkilöiden erityiset oppimistarpeet.

(8) Ohjelmassa olisi oltava vahva globaali ulottuvuus erityisesti korkeakoulutuksen osalta, jotta edistetään eurooppalaisen korkeakoulutuksen laatua laajempien ET 2020 -tavoitteiden mukaisesti ja unionin vetovoimaa opiskelupaikkana sekä ihmisten keskinäistä ymmärtämystä ja korkeakoulutuksen kestävää kehittämistä kumppanimaissa ja jotta tuetaan kumppanimaiden laajempaa sosiaalis-taloudellista kehitystä muun muassa vilkastuttamalla "aivokiertoa" kumppanimaiden kansalaisten liikkuvuutta edistävillä toimilla. Tätä tarkoitusta varten olisi rahoitusta asetettava saataville kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä, Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineestä, liittymistä valmistelevasta tukivälineestä ja kumppanuusvälineestä kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten. Euroopan kehitysrahastosta voitaisiin asettaa varoja saataville rahaston käyttöä säätelevien menettelyjen mukaisesti. Näiden varojen käyttöön olisi sovellettava tämän asetuksen säännöksiä varmistaen samalla, että näiden välineiden ja tämän rahaston perustamisesta annettuja asetuksia noudatetaan.

(9) Neuvosto korosti 27 päivänä marraskuuta 2009 antamassaan päätöslauselmassa nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) tarvetta pitää kaikkia nuoria yhteiskunnan arvokkaana voimavarana ja pyrkimystä helpottaa heidän osallistumistaan heihin itseensä vaikuttavien politiikkojen suunnitteluun päätöksentekijöiden, nuorten ja nuorisojärjestöjen välisen jatkuvan jäsennellyn vuoropuhelun kautta.

(10) Yhdistämällä virallinen ja epävirallinen oppiminen sekä arkioppiminen samaan ohjelmaan olisi luotava synergioita ja edistettävä monialaista yhteistyötä eri koulutus- ja nuorisoalojen välillä. Ohjelman toteuttamisessa olisi otettava asianmukaisesti huomioon eri alojen erityistarpeet sekä tarvittaessa paikallisille ja alueellisille viranomaisille kuuluvat tehtävät.

(11) Liikkuvuuden, tasapuolisuuden ja opintojen laadun edistämiseksi unionin olisi perustettava pilottihankkeena opintolainojen takausjärjestelmä, jotta opiskelijat voisivat sosiaalisesta taustastaan riippumatta suorittaa maisterin tutkinnon toisessa maassa, jolle ohjelmaan osallistuminen on avoin, jäljempänä 'ohjelmamaa'. Opintolainojen takausjärjestelmän olisi oltava sellaisten rahoituslaitosten saatavilla, jotka tarjoavat opiskelijoille suotuisin ehdoin lainoja maisterin opintojen suorittamiseen muissa ohjelmamaissa. Tällä oppimiseen liittyvää liikkuvuutta edistävällä innovatiivisella lisävälineellä ei saisi korvata nykyisiä avustus- ja lainajärjestelmiä, joilla tuetaan opiskelijoiden liikkuvuutta paikallisella, kansallisella ja unionin tasolla, eikä sillä saisi estää tällaisten järjestelmien kehittämistä myöhemmässä vaiheessa. Opintolainojen takausjärjestelmää olisi valvottava ja arvioitava tarkasti erityisesti sen osalta, miten se on otettu käyttöön eri maiden markkinoilla. Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi annettava vuoden 2017 loppuun mennessä 21 artiklan 2 ja 3 kohdan mukainen kertomus, jossa ne saavat opintolainojen takausjärjestelmän jatkamista koskevaa poliittista ohjausta.

(12) Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet poistaakseen ohjelman moitteetonta toimintaa haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet. Tämä tarkoittaa myös sellaisten hallinnollisten kysymysten ratkaisemista mahdollisuuksien mukaan, jotka aiheuttavat ongelmia viisumien ja oleskelulupien saannissa. Jäsenvaltioita kannustetaan ottamaan käyttöön maahanpääsyä koskevia nopeutettuja menettelyjä neuvoston direktiivin 2004/114/EY (8) mukaisesti

(13) Komission 20 päivänä syyskuuta 2011 antamassa tiedonannossa "Tukea kasvulle ja työllisyydelle – Euroopan korkeakoulujärjestelmien nykyaikaistamissuunnitelma" luodaan puitteet Euroopan unionin, jäsenvaltioiden ja korkeakoulujen yhteistyölle, jolla pyritään lisäämään tutkinnon suorittajien määrää, parantamaan koulutuksen laatua sekä saamaan korkeakoulutus ja tutkimus myötävaikuttamaan mahdollisimman tehokkaasti siihen, että jäsenvaltioiden taloudet ja yhteiskunnat nousevat maailmanlaajuisesta kriisistä entistä vahvempina.

(14) Jotta voitaisiin puuttua paremmin unionin nuorisotyöttömyyteen, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota korkeakoulujen ja ammatillisten oppilaitosten sekä yritysten väliseen kansainväliseen yhteistyöhön, niin että voidaan parantaa opiskelijoiden työllistettävyyttä ja kehittää yrittäjyystaitoja.

(15) Bolognan julistuksella, jonka 29 eurooppalaista opetusministeriä allekirjoitti 19 päivänä kesäkuuta 1999, käynnistettiin eurooppalaisen korkeakoulutusalueen luomiseen tähtäävä hallitustenvälinen prosessi, joka tarvitsee unionin jatkuvaa tukea.

(16) Ammatillisen koulutuksen keskeinen asema joidenkin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa tunnustetaan laajalti ja määritellään uudistetussa Kööpenhaminan prosessissa (2011–2020) ottaen erityisesti huomioon ammatillisen koulutuksen mahdollisuudet vähentää Euroopan korkeaa työttömyyttä, erityisesti nuorisotyöttömyyttä ja pitkäaikaistyöttömyyttä, edistää elinikäisen oppimisen kulttuuria, torjua sosiaalista syrjäytymistä ja edistää aktiivista kansalaisuutta. Koulutuksen avulla hankitun tiedon ja työelämässä vaadittujen taitojen ja pätevyyksien välisen aukon umpeen kurominen sekä nuorten työllistettävyyden parantaminen edellyttää laadukkaita harjoittelu- ja oppisopimusjaksoja, myös mikroyrityksissä ja pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.

(17) Koulujen välisen eurooppalaisen yhteistyön intensiteettiä ja laajuutta samoin kuin koulujen henkilöstön ja oppijoiden liikkuvuutta on lisättävä, jotta voidaan paneutua uudelle vuosisadalle tähtäävässä yleissivistävän koulutuksen eurooppalaisessa yhteistyöohjelmassa asetettuihin painopisteisiin, joita ovat yleissivistävän koulutuksen laadun parantaminen unionissa lisäämällä taitojen kehittämistä ja parantamalla koulujärjestelmien ja oppilaitosten tasapuolisuutta ja osallistamista sekä opettajan ammatin ja koulujen johtamisen kehittäminen ja tukeminen. Tässä yhteydessä olisi pidettävä ensisijaisina strategisia tavoitteita, jotka koskevat koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistä, perustaitojen osaamisen parantamista, varhaiskasvatukseen osallistumisen lisäämistä ja varhaiskasvatuksen laadun parantamista, sekä tavoitteita, jotka liittyvät opettajien ja koulunjohtajien ammattitaidon kehittämiseen sekä maahanmuuttotaustaisten lasten ja sosioekonomisesti heikommista lähtökohdista olevien lasten koulutusmahdollisuuksien parantamiseen.

(18) Uudistetussa aikuiskoulutusohjelmassa, joka sisältyy 28 päivänä marraskuuta 2011 annettuun neuvoston päätöslauselmaan, tähdätään siihen, että jokainen aikuinen voi kehittää ja parantaa taitojaan ja osaamistaan koko elämänsä ajan. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä lukuisten vähän koulutettujen eurooppalaisten oppimismahdollisuuksien lisäämiseen erityisesti parantamalla heidän luku- ja kirjoitus- sekä laskutaitoaan ja edistämällä joustavia oppimisväyliä ja toisen mahdollisuuden antavia toimenpiteitä.

(19) Euroopan nuorisofoorumin, tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten (NARIC), Eurydice-, Euroguidance- ja Eurodesk-verkostojen sekä kansallisten eTwinning-tukipalvelujen, kansallisten Europass-keskusten ja naapuruusmaiden kansallisten tiedotustoimistojen toiminta on olennaisen tärkeää ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta erityisesti siksi, että ne antavat komissiolle säännöllisesti ajantasaista tietoa toiminta-aloistaan ja tiedottavat ohjelman tuloksista unionissa ja ohjelmaan osallistuvissa kumppanimaissa.

(20) Olisi vahvistettava ohjelman mukaista yhteistyötä koulutuksen, nuorison ja urheilun alalla toimivien globaalien järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa.

(21) Jotta Euroopan yhdentymistä käsittelevien opintojen korkeaa laatua kaikkialla maailmassa voidaan edistää sekä vastata Euroopan yhdentymisprosessia ja sen etenemistä koskevan tiedon ja vuoropuhelun kasvavaan tarpeeseen, on tärkeää edistää tämän alan opetuksen, tutkimuksen ja pohdinnan korkeaa tasoa tukemalla Euroopan yhdentymisprosessin tutkimukseen erikoistuneita korkeakouluja ja järjestöjä sekä eurooppalaista etua edistäviä järjestöjä Jean Monnet -toimen kautta.

(22) Ohjelman mukainen yhteistyö kansallisella ja unionin tasolla koulutuksen, nuorison ja urheilun alalla toimivien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen välillä on erittäin tärkeää, jotta voidaan luoda laaja omistajuus elinikäisen oppimisen strategioiden ja politiikkojen alalle ja jotta sidosryhmien ajatukset ja huolenaiheet voidaan ottaa huomioon kaikilla tasoilla.

(23) Tammikuun 18 päivänä 2011 annetussa komission tiedonannossa "Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen" esitetään komission ajatuksia urheilualaa koskevasta unionin tason toiminnasta Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen ja ehdotetaan komission ja jäsenvaltioiden toteutettavaksi konkreettisia toimia, joilla pyritään korostamaan urheilun eurooppalaista identiteettiä ja jotka jaetaan kolmeen laajaan ryhmään: urheilun yhteiskunnallinen merkitys, urheilun taloudellinen ulottuvuus ja urheilualan järjestäytyminen. On myös tarpeen ottaa huomioon urheilun, perinteiset urheilulajit mukaan luettuna, tuottama lisäarvo ja urheilun asema unionin kulttuuriperinnössä ja historiallisessa perinnössä.

(24) Erityisesti on tarpeen painottaa ruohonjuuritason urheilua ja urheilualan vapaaehtoistoimintaa, sillä niillä on tärkeä osa sosiaalisen osallisuuden, yhtäläisten mahdollisuuksien ja terveyttä edistävän liikunnan edistämisessä.

(25) Selkeyttämällä tutkinto- ja pätevyysvaatimuksia ja tehostamalla niiden tunnustamista ja laajentamalla avoimuutta ja tunnustamista edistävien unionin välineiden hyväksyntää olisi edistettävä laadukkaan koulutuksen kehittämistä ja helpotettava sekä elinikäiseen oppimiseen liittyvää että ammatillista liikkuvuutta Euroopassa eri maiden ja sektorien välillä. Kun nuoret pääsevät tutustumaan muissa maissa käytettäviin menetelmiin, toimintamalleihin ja teknologioihin, se parantaa heidän työllistyvyyttään.

(26) Tämän vuoksi suositellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 2241/2004/EY (9) käyttöön otettujen tutkintoja ja pätevyyksiä selkeyttävien yhteisten puitteiden (Europass), Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2006/143/EY (10) nojalla käyttöön otettujen Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisterin (EQAR) ja eurooppalaisen korkeakoulutuksen laadunvarmistusyhdistyksen (ENQA), Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (11) nojalla käyttöön otettujen eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF), 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (12) ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) ja 18 päivänä kesäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (13) nojalla käyttöön otetun ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen (EQAVET) sekä eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS) käytön laajentamista.

(27) Jotta varmistetaan tehokkaampi yleisölle suunnattu viestintä ja saadaan aikaan suurempia yhteisvaikutuksia komission aloitteesta toteutettujen viestintätoimien välillä, tämän asetuksen nojalla viestintään kohdennetuilla resursseilla olisi lisäksi edistettävä Euroopan unionin poliittisten prioriteettien tunnetuksi tekemistä, sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin.

(28) On tarpeen varmistaa kaikkien tämän ohjelman puitteissa toteutettujen toimien eurooppalainen lisäarvo sekä täydentävyys jäsenvaltioiden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 4 kohdan mukaisesti toteuttamien toimien kanssa sekä muiden toimien kanssa erityisesti kulttuurin ja tiedonvälityksen, työllisyyden, tutkimuksen ja innovoinnin, teollisuus- ja yrityspolitiikan ja koheesio- ja kehitysyhteistyöpolitiikan sekä laajentumispolitiikan ja aluepolitiikkaan ja ulkosuhteisiin liittyvien aloitteiden, välineiden ja strategioiden aloilla.

(29) Ohjelmalla on tarkoitus saada aikaan myönteinen ja kestävä vaikutus koulutusta, nuorisoa ja urheilua koskeviin politiikkoihin ja käytäntöihin. Nämä järjestelmiin kohdistuvat vaikutukset olisi saatava aikaan toteuttamalla ohjelmassa esitetyt toimet ja toiminnat, joilla pyritään edistämään muutoksia institutionaalisella tasolla ja tarvittaessa uudistuksia järjestelmän tasolla. Ohjelmalta rahoitustukea hakevilta yksittäisiltä hankkeilta ei edellytetä, että niillä on yksinään järjestelmiin kohdistuvia vaikutuksia. Tämän tavoitteen saavuttamista olisi edistettävä tällaisten hankkeiden kumulatiivisten tulosten avulla.

(30) Jotta ohjelman toimivuutta voidaan hallinnoida, arvioida ja seurata tehokkaasti, on kehitettävä erityisiä mitattavissa olevia ja realistisia tulosindikaattoreita, joita voidaan mitata ajan myötä ja joissa otetaan huomioon tukitoimien toteutustapa.

(31) Komission ja jäsenvaltioiden olisi käytettävä tieto- ja viestintäteknologioita ja uusia tekniikoita mahdollisimman tehokkaasti hyväksi koulutusta, nuorisoa ja urheilua koskevien toimenpiteiden saavutettavuuden helpottamiseksi. Sovellettuihin teknologioihin olisi sisällyttävä virtuaaliliikkuvuus, jolla täydennetään oppimiseen liittyvää liikkuvuutta sitä korvaamatta.

(32) Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi … euron rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (14), jäljempänä 'toimielinten sopimus', 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

(33) Tämän ohjelman nojalla elinten toimintaan annetun rahoitustuen jatkuvuuden turvaamiseksi komission olisi ohjelman ensivaiheen aikana voitava pitää tuettavien toimien täytäntöönpanoon välittömästi liittyviä kuluja tukikelpoisina, vaikka ne olisivat aiheutuneet tuensaajalle ennen rahoitushakemuksen jättämistä.

(34) On tarpeen laatia tuloskriteerit, joiden perusteella määrärahat jaetaan jäsenvaltioiden kesken kansallisten toimistojen hallinnoimia toimia varten.

(35) Unionin ehdokasmaat ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvat Euroopan vapaakauppajärjestön (EFTA) maat voivat osallistua unionin ohjelmiin puitesopimusten, assosiaationeuvoston päätösten tai vastaavien sopimusten mukaisesti.

(36) Sveitsin valaliitto voi osallistua unionin ohjelmiin unionin ja tämän maan välillä tehtävän sopimuksen mukaisesti.

(37) Luonnolliset henkilöt merentakaisista maista tai alueilta ja merentakaisen maan tai alueen toimivaltaiset julkiset tai yksityiset elimet ja laitokset voivat osallistua unionin ohjelmiin neuvoston päätöksen 2001/822/EY (15) mukaisesti. Unionin syrjäisimpien alueiden ja merentakaisten maiden ja alueiden syrjäisestä sijainnista johtuvat rajoitteet olisi otettava huomioon ohjelman toteuttamisen yhteydessä.

(38) Euroopan komissio ja Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja totesivat 25 päivänä toukokuuta 2011 antamassaan yhteisessä tiedonannossa "Uusi strategia muutostilassa olevia naapuruusmaita varten", että tavoitteena on muun muassa helpottaa edelleen naapuruusmaiden osallistumista korkeakoulutuksen alan liikkuvuutta ja kapasiteetin vahvistamista koskeviin unionin toimiin ja mahdollistaa naapuruusmaiden osallistuminen tulevaan koulutusohjelmaan.

(39) Unionin taloudelliset edut olisi suojattava oikeasuhteisin toimenpitein koko menosyklin ajan. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät säännönvastaisuuksien torjunta, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen, virheellisesti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarpeen mukaan seuraamukset. Samaan aikaan kun unionin ulkomaanavun rahoitustarpeet kasvavat, unionin taloudellinen tilanne ja rahoitusasema rajoittavat tällaiseen apuun käytettävissä olevia resursseja. Komission olisi siksi pyrittävä löytämään tehokkaimmat ja kestävimmät tavat käyttää saatavilla olevat resurssit ja käytettävä erityisesti sellaisia rahoitusvälineitä, joilla on vipuvaikutuksia.

(40) Ohjelman saavutettavuuden parantamiseksi henkilöiden liikkuvuuden tukemiseen tarkoitettujen tukien suuruus pitäisi määrittää isäntämaan oleskelu- ja elinkustannusten perusteella. Jäsenvaltioita olisi myös rohkaistava vapauttamaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti tällaiset tuet veroista ja sosiaaliturvamaksuista. Samaa vapautusta olisi sovellettava julkisiin tai yksityisiin tahoihin, jotka myöntävät tällaista rahoitustukea kyseisille henkilöille.

(41) Vapaaehtoistyöhön käytetty aika voidaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (16) mukaisesti hyväksyä luontoissuorituksena suoritettuna osarahoitusosuutena.

(42) Komissio on 29 päivänä kesäkuuta 2011 hyväksytyssä tiedonannossa "Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio" korostanut sitoutumistaan unionin rahoituksen yksinkertaistamiseen. Koulutusta, nuorisoa ja urheilua koskevan yhteisen ohjelman perustamisen pitäisi johtaa huomattavaan yksinkertaistamiseen, rationalisointiin ja yhteisvaikutuksiin ohjelman hallinnoinnissa. Toteutusta pitäisi entisestään yksinkertaistaa käyttämällä kertakorvauksia, yksikkökustannuksia ja kiinteämääräistä rahoitusta ja vähentämällä edunsaajiin ja jäsenvaltioihin sovellettavia muodollisia vaatimuksia ja byrokratiaa.

(43) Toteuttamisen ja varainkäytön laadun parantamisen olisi oltava johtavana periaatteena pyrittäessä saavuttamaan ohjelmalle asetetut tavoitteet, samalla kun varmistetaan varojen optimaalinen käyttö.

(44) On tärkeää varmistaa, että ohjelman varainhoito on moitteetonta ja että ohjelman toteuttaminen on mahdollisimman tehokasta ja käyttäjäystävällistä kuitenkin siten, että taataan oikeusvarmuus ja se, että ohjelma on kaikkien osallistujien ulottuvilla.

(45) Jotta muuttuviin tarpeisiin voitaisiin vastata nopeasti ohjelman koko keston ajan, komissiolle olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siirrettävä valta antaa säännöksiä, jotka koskevat kansallisten toimistojen hallinnoimia lisätoimia. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijoiden kuulemiset. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että tarvittavat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

(46) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (17) mukaisesti.

(47) Ohjelman olisi katettava kolme eri alaa, ja tällä asetuksella perustetun komitean olisi käsiteltävä sekä horisontaalisia että alakohtaisia kysymyksiä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne lähettävät komitean kokouksiin edustajat esityslistan aiheiden mukaisesti, ja komitean puheenjohtajan olisi varmistettava, että kussakin kokouksessa käsiteltävä ala tai alat sekä alakohtaiset aiheet käyvät selvästi ilmi kokouksen esityslistasta. Ulkopuolisia asiantuntijoita, myös työmarkkinaosapuolten edustajia, olisi voitava komitean työjärjestyksen mukaisesti tarvittaessa ja tapauskohtaisesti kutsua osallistumaan komitean kokouksiin tarkkailijoina.

(48) On aiheellista varmistaa ohjelman asianmukainen saattaminen päätökseen, erityisesti monivuotisten hallinnointijärjestelyjen, esimerkiksi teknisen ja hallinnollisen avun rahoituksen, jatkuminen. Teknisellä ja hallinnollisella avulla olisi tarvittaessa varmistettava 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen niiden toimien hallinto, joita ei ole edellisten ohjelmien puitteissa vuoden 2013 loppuun mennessä vielä saatettu loppuun,

(49) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli perustaa ohjelmaa, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteensaavuttamiseksi tarpeen.

(50) Päätökset N:o 1719/2006/EY, N:o 1720/2006/EY ja N:o 1298/2008/EY olisi sen vuoksi kumottava,

(51) Jotta voidaan varmistaa ohjelman perusteella annettavan rahoituksen jatkuvuus, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2014. Kiireellisyydestä johtuen tämän asetuksen olisi tultava voimaan niin pian kuin mahdollista sen jälkeen kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla

Ohjelman soveltamisala

1. Tällä asetuksella perustetaan koulutusta, nuorisoa ja urheilua koskeva unionin toimintaohjelma, jota kutsutaan nimellä "Erasmus+", jäljempänä 'ohjelma'.

2. Ohjelma toteutetaan 1 päivänä tammikuuta 2014 alkavana ja 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyvänä kautena.

3. Ohjelman soveltamisalaan kuuluvat seuraavat alat ottaen samalla huomioon eri alojen rakenteet ja erityistarpeet jäsenvaltioissa:

a) kaikki koulutuksen tasot elinikäisen oppimisen näkökulmasta, mukaan lukien yleissivistävä koulutus (Comenius), korkeakoulutus (Erasmus), globaali korkeakoulutus (Erasmus Mundus), ammatillinen koulutus (Leonardo da Vinci) ja aikuiskoulutus (Grundtvig);

b) nuoriso (Youth in Action), erityisesti epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen yhteydessä;

c) urheilu, erityisesti ruohonjuuritason urheilu.

4. Ohjelmaan sisältyy globaali ulottuvuus, jonka tarkoituksena on tukea unionin ulkoista toimintaa, mukaan lukien sen kehitystavoitteita, unionin ja kumppanimaiden välisen yhteistyön avulla.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

1) 'elinikäisellä oppimisella' tarkoitetaan kaikkea sellaista ihmisen koko elinikänsä aikana hankkimaa koulutusta, virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella annettavaa epävirallista oppimista ja arkioppimista, jonka tuloksena henkilökohtaiset, kansalaisuuteen ja kulttuuriin liittyvät, sosiaaliset ja/tai työhön liittyvät tiedot, taidot ja pätevyydet tai yhteiskunnallinen osallistuminen paranevat, neuvonta- ja ohjauspalvelut mukaan luettuina;

2) 'epävirallisella oppimisella' tarkoitetaan oppimista, joka tapahtuu (oppimistavoitteiden ja oppimiseen käytettävän ajan osalta) suunniteltujen toimintojen avulla ja johon sisältyy jonkintyyppistä oppimisen tukea (esimerkiksi oppilas-opettajasuhde) mutta joka ei ole osa virallista koulutusjärjestelmää;

3) 'arkioppimisella' tarkoitetaan oppimista arkipäivän toimissa, jotka liittyvät työhön, perhe-elämään tai vapaa-aikaan, joka ei ole tavoitteidensa, ajankäytön tai oppimisen tuen osalta organisoitua tai jäsenneltyä; se ei välttämättä ole oppijan näkökulmasta tarkoituksellista;

4) 'jäsennellyllä vuoropuhelulla' tarkoitetaan nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa käytävää vuoropuhelua, joka toimii yhtenä nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön painopisteiden, toteuttamisen ja seurannan jatkuvan pohdinnan foorumina;

5) 'kansainvälisellä toiminnalla' tarkoitetaan, ellei toisin mainita, toimintaa, johon osallistuu vähintään kaksi 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua ohjelmamaata;

6) 'globaalilla toiminnalla' tarkoitetaan toimintaa, johon osallistuu ainakin yksi ohjelmamaa ja ainakin yksi kolmas maa, jäljempänä 'kumppanimaa';

7) 'oppimiseen liittyvällä liikkuvuudella' tarkoitetaan siirtymistä johonkin maahan oman asuinmaan ulkopuolelle tarkoituksena suorittaa opintoja, harjoitteluja tai epävirallista tai arkioppimista; tällainen liikkuvuus voi olla harjoittelua, oppisopimuskoulutusta, nuorisovaihtoa, vapaaehtoistoimintaa, opetuksen antamista tai osallistumista ammatilliseen kehittymiseen tähtäävään toimintaan ja siihen voi sisältyä valmistelevia toimia, kuten isäntämaan kieltä koskevaa koulutusta, sekä lähettämistä ja vastaanottamista koskevia toimia ja jatkotoimintoja;

8) 'innovointia ja hyvien käytänteiden vaihtoa edistävällä yhteistyöllä' tarkoitetaan eurooppalaisia ja globaaleja yhteistyöhankkeita, joihin osallistuu koulutuksen ja/tai nuorisotoiminnan alalla toimivia organisaatioita ja joihin voi osallistua myös muita organisaatioita;

9) 'politiikan uudistamisen tuella' tarkoitetaan kaikentyyppistä toimintaa, jolla tuetaan ja edistetään koulutusjärjestelmien nykyaikaistamista ja tuetaan eurooppalaisen nuorisopolitiikan kehittämistä jäsenvaltioiden välisen poliittisen yhteistyöprosessin kautta, erityisesti avointa koordinointimenetelmää, ja nuorten kanssa käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua;

10) 'virtuaaliliikkuvuudella' tarkoitetaan tieto- ja viestintätekniikalla tuettuja erilaisia toimintoja, mukaan luettuna verkko-oppiminen, joita järjestetään oppilaitostasolla ja jotka toteuttavat tai helpottavat kansainvälisiä ja/tai globaaleja, yhteistyöhön pohjautuvia kokemuksia opetuksessa ja/tai oppimisessa;

11) 'henkilöstöllä' tarkoitetaan henkilöitä, jotka joko ammatin tai vapaaehtoistoiminnan vuoksi osallistuvat koulutukseen tai nuorten epäviralliseen oppimiseen liittyvään toimintaan ja joilla voidaan tarkoittaa korkeakoulujen ja muiden oppilaitosten opettajia, kouluttajia, koulunjohtajia, nuorisotyöntekijöitä ja muuta kuin opetushenkilöstöä;

12) 'nuorisotyöntekijällä' tarkoitetaan henkilöä, joka ammattinsa tai vapaaehtoistoiminnan kautta on mukana epävirallisessa oppimisessa ja joka tukee nuorten sosiopedagogista ja ammatillista kehitystä;

13) 'nuorilla' tarkoitetaan 13–30-vuotiaita henkilöitä;

14) 'korkeakoululla' tarkoitetaan a) mitä tahansa korkeakoulua, joka kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti tarjoaa tunnustettuja tutkintoja tai muita tunnustettuja korkea-asteen tutkintoja, riippumatta siitä, mitä nimitystä tällaisesta oppilaitoksesta käytetään; b) kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaista oppilaitosta, joka tarjoaa korkea-asteen ammatillista koulutusta;

15) 'yhteistutkinnolla' tarkoitetaan integroitua koulutusohjelmaa, joka suoritetaan vähintään kahdessa korkeakoulussa ja jonka suorittaja saa yhden tutkintotodistuksen, jonka kaikki integroituun koulutusohjelmaan osallistuvat oppilaitokset myöntävät yhdessä ja joka tunnustetaan virallisesti maissa, joissa osallistuvat oppilaitokset sijaitsevat;

16) 'kaksoistutkinnolla tai usean tutkinnon yhdistelmällä' tarkoitetaan koulutusohjelmaa, joka suoritetaan vähintään kahdessa (kaksoistutkinto) tai useammassa (usean tutkinnon yhdistelmä) korkeakoulussa ja jonka suorittaja saa erillisen tutkintotodistuksen kustakin osallistuvasta oppilaitoksesta;

17) 'nuorisotoiminnalla' tarkoitetaan koulun ulkopuolista toimintaa (kuten nuorisovaihtoja, vapaaehtoistoimintaa tai nuorison valmennusta), johon nuori osallistuu joko yksin tai ryhmässä, erityisesti nuorisojärjestöjen kautta, ja jolle on ominaista epävirallinen oppiminen;

18) 'kumppanuudella' tarkoitetaan eri ohjelmamaissa sijaitsevien oppilaitosten ja/tai organisaatioiden ryhmän tekemää sopimusta, jonka tarkoituksena on eurooppalaisten toimintojen toteuttaminen koulutuksen, nuorisotoiminnan tai urheilun alalla tai virallisen tai epävirallisen verkoston perustaminen jollakin asiaan liittyvällä alalla, kuten oppilaiden ja heidän opettajiensa yhteiset oppimishankkeet, jotka toteutetaan luokkien vaihto-ohjelmina ja henkilöiden pitkäkestoisena liikkuvuutena, korkeakoulujen intensiivikurssit ja alueellisten ja paikallisten viranomaisten välinen yhteistyö, jonka tarkoituksena on edistää alueiden välistä yhteistyötä, mukaan luettuna rajatylittävä alueellinen yhteistyö; se voidaan laajentaa kumppanimaiden oppilaitoksiin ja/tai organisaatioihin tarkoituksena vahvistaa kumppanuuden laatua;

19) 'avaintaidoilla' tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2006/962/EY (18) määriteltyjä perustietoja, -taitoja ja -asenteita, joita kaikki yksilöt tarvitsevat itsensä toteuttamista ja henkilökohtaista kehitystä, aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista osallisuutta ja työtä varten;

20) 'avoimella koordinointimenetelmällä' tarkoitetaan hallitustenvälistä menetelmää, joka tarjoaa puitteet jäsenvaltioiden väliselle yhteistyölle, jonka avulla kansallisia politiikkoja voidaan suunnata tiettyjen yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen. Tämän ohjelman yhteydessä avointa koordinointimenetelmää sovelletaan koulutuksen sekä nuorisotoiminnan aloilla;

21) 'avoimuutta ja tunnustamista lisäävillä unionin välineillä' tarkoitetaan välineitä, joilla sidosryhmiä autetaan ymmärtämään, arvostamaan ja tarvittaessa tunnistamaan oppimistuloksia ja pätevyyttä kaikkialla unionissa;

22) 'naapuruusmailla' tarkoitetaan Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvia maita ja alueita.

23) 'kaksoisuralla' tarkoitetaan huippu- urheilutason valmentautumisen yhdistämistä tavanomaiseen koulutukseen tai työskentelyyn;

24) 'ruohonjuuritason urheilulla' tarkoitetaan järjestettyä paikallistason amatööriurheilua ja harrasteliikuntaa.

3 artikla

Eurooppalainen lisäarvo

1. Ohjelmasta tuetaan vain sellaisia toimia ja toimintoja, joista voidaan saada eurooppalaista lisäarvoa ja jotka edistävät 4 artiklassa tarkoitetun yleisen tavoitteen saavuttamista.

2. Ohjelman toimien ja toimintojen eurooppalaista lisäarvoa varmistavat erityisesti seuraavat piirteet:

a) kansainvälisyys, erityisesti liikkuvuuden ja yhteistyön osalta, jolla pyritään kestävien järjestelmävaikutusten saavuttamiseen;

b) täydentävyys ja yhteisvaikutukset muiden ohjelmien ja politiikkojen kanssa kansallisella, unionin ja globaalilla tasolla;

c) vaikutukset avoimuutta ja tunnustamista lisäävien unionin välineiden tulokselliseen hyödyntämiseen.

4 artikla

Ohjelman yleinen tavoite

Ohjelmalla myötävaikutetaan seuraavien tavoitteiden saavuttamiseen:

a) Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, koulutusta koskeva yleistavoite mukaan luettuna;

b) eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden, jäljempänä 'ET 2020', tavoitteet, vastaavat vertailuarvot mukaan lukien;

c) korkeakoulutuksen kestävä kehittäminen kumppanimaissa;

d) nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) yleiset tavoitteet;

e) urheilun, erityisesti ruohonjuuritason urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen unionin urheilualan työsuunnitelman mukaisesti; sekä

f) eurooppalaisten arvojen edistäminen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaisesti.

II LUKU

Koulutus

5 artikla

Erityistavoitteet

1. Ohjelmalla on koulutuksen alalla seuraavat erityistavoitteet, jotka ovat ohjelman 4 artiklassa määritellyn yleisen tavoitteen ja erityisesti ET 2020-tavoitteiden mukaiset ja tukevat lisäksi korkeakoulutuksen kestävää kehittämistä kumppanimaissa:

a) parannetaan avaintaitojen ja osaamisen tasoa erityisesti ajatellen niiden merkitystä työmarkkinoille ja vaikutusta yhteiskunnan yhteenkuuluvuuteen lisäämällä erityisesti mahdollisuuksia oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen ja vahvistamalla yhteistyötä koulutus- ja työelämän välillä;

b) edistetään laadun kehittämistä, innovointia, huippuosaamista ja kansainvälistymistä oppilaitoksissa erityisesti lisäämällä kansainvälistä yhteistyötä koulutuksen järjestäjien ja muiden sidosryhmien välillä;

c) edistetään elinikäisen oppimisen eurooppalaisen alueen syntymistä ja sitä koskevaa tietoisuutta, täydennetään kansallisen tason poliittisia uudistuksia ja tuetaan koulutusjärjestelmien nykyaikaistamista erityisesti tehostamalla poliittista yhteistyötä, hyödyntämällä paremmin avoimuutta ja tunnustamista lisääviä unionin välineitä ja levittämällä hyviä käytänteitä;

d) kehitetään koulutuksen globaalia ulottuvuutta erityisesti tekemällä unionin ja kumppanimaiden oppilaitosten välillä yhteistyötä ammatillisessa ja korkeakoulutuksessa, lisäämällä eurooppalaisten korkeakoulujen vetovoimaa ja tukemalla unionin ulkoista toimintaa sen kehitysyhteistyötavoitteet mukaan luettuina, edistämällä liikkuvuutta ja yhteistyötä unionin ja kumppanimaiden korkeakoulujen välillä ja kohdennettua valmiuksien kehittämistä kumppanimaissa;

e) parannetaan kielten opetusta ja oppimista ja edistetään unionin laajaa kielellistä monimuotoisuutta ja muiden kulttuurien tuntemusta;

f) edistetään huippuosaamista Euroopan yhdentymistä käsittelevässä opetus- ja tutkimustoiminnassa 10 artiklassa tarkoitettujen maailmanlaajuisten Jean Monnet -toimintojen kautta.

2. Ohjelman arviointia varten 1 kohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvät mitattavissa olevat ja asiaan liittyvät indikaattorit määritellään liitteessä 1.

6 artikla

Ohjelmasta tuettavat toimet

1. Ohjelman tavoitteet koulutusalalla pyritään saavuttamaan seuraavien kolmen toimityypin avulla:

a) oppimiseen liittyvä henkilöiden liikkuvuus;

b) innovointia ja hyvien käytäntöjen vaihtoa edistävä yhteistyö;

c) politiikan uudistamisen tuki.

2. Jean Monnet -toiminnot kuvataan 10 artiklassa.

7 artikla

Oppimiseen liittyvä henkilöiden liikkuvuus

1. Oppimiseen liittyvällä henkilöiden liikkuvuudella tuetaan seuraavia toimintoja 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa ohjelmamaissa:

a) Korkeakoulutuksen kaikilla koulutustasoilla olevien opiskelijoiden sekä ammattiin opiskelevien ja harjoittelijoiden liikkuvuus. Tällainen liikkuvuus voi olla opintojen suorittamista kumppanioppilaitoksessa, harjoittelun suorittamista tai kokemuksen hankkimista oppisopimuksella tai avustajana tai harjoittelijana ulkomailla. Liikkuvuutta maisterin tutkintoon johtavien opintojen aikana voidaan tukea 20 artiklassa tarkoitetusta opintolainojen takausjärjestelmästä, jäljempänä 'järjestelmä'.

b) Henkilöstön liikkuvuus 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa ohjelmamaissa. Tällainen liikkuvuus voi olla opettamista tai avustajana toimimista tai osallistumista ammatilliseen kehittämiseen tähtäävään toimintaan ulkomailla.

2. Tällä toimella tuetaan myös opiskelijoiden ja henkilöstön globaalia liikkuvuutta kumppanimaihin ja kumppanimaista korkeakoulutukseen liittyen, mukaan luettuna liikkuvuus, joka järjestetään korkealaatuisten yhteistutkintojen, kaksoistutkintojen tai usean tutkinnon yhdistelmien pohjalta taikka yhteisten ehdotuspyyntöjen pohjalta.

8 artikla

Innovointia ja hyvien käytäntöjen vaihtoa edistävä yhteistyö

1. Innovointia ja hyvien käytänteiden vaihtoa edistävällä yhteistyöllä tuetaan seuraavia:

a) koulutusalalla tai muilla asiaankuuluvilla aloilla toimivien organisaatioiden ja/tai oppilaitosten strategiset kumppanuudet, joiden tarkoituksena on yhteisten aloitteiden kehittäminen ja toteuttaminen sekä vertaisoppimisen ja kokemusten vaihdon edistäminen;

b) työelämän ja oppilaitosten väliset seuraavantyyppiset kumppanuudet: — erityisesti korkeakoulujen ja työelämän väliset tietoyhteenliittymät, joiden tarkoituksena on edistää luovuutta, innovointia, työhön perustuvaa oppimista ja yrittäjyyttä tarjoamalla tarkoituksenmukaisia oppimismahdollisuuksia, mukaan luettuna uusien opetusohjelmien ja pedagogisten toimintatapojen suunnittelu; — koulutuksen järjestäjien ja työelämän väliset alakohtaiset osaamisallianssit, joiden tarkoituksena on edistää työllistyvyyttä, auttaa osaltaan luomaan uusia alakohtaisia tai monialaisia opetusohjelmia, kehittää innovatiivisia ammatillisen opetuksen ja koulutuksen menetelmiä sekä soveltaa avoimuutta ja tunnustamista lisääviä unionin välineitä käytäntöön.

c) kaikki koulutusalat kattavat tietotekniset tukijärjestelmät, erityisesti ystävyyskoulutoiminta e-Twinning, jotka mahdollistavat vertaisoppimisen, virtuaaliliikkuvuuden ja hyvien käytänteiden vaihdot sekä tarjoavat osallistumismahdollisuuden naapuruusmaiden osallistujille.

2. Tästä toimesta tuetaan myös kehittämistä, valmiuksien parantamista, alueellista yhdentymistä, tiedon vaihtoa ja nykyaikaistamiseen tähtääviä prosesseja, jotka toteutetaan unionin ja kumppanimaiden korkeakoulujen välisten globaalien kumppanuuksien avulla, joilla edistetään erityisesti vertaisoppimista ja yhteisiä koulutushankkeita, sekä varsinkin naapuruusmaiden kanssa tehtävän alueellisen yhteistyön ja kansallisten tiedotustoimistojen edistämisen avulla.

9 artikla

Tuki politiikan uudistamisen

1. Politiikan uudistamista tukevaan toimeen sisältyy unionin tasolla käynnistettäviä toimintoja, jotka koskevat seuraavia:

a) koulutusalaa koskevan unionin poliittisen ohjelman toteuttaminen avointa koordinointimenetelmää noudattaen sekä Bolognan ja Kööpenhaminan prosessit;

b) avoimuutta ja tunnustamista lisäävien unionin välineiden – erityisesti Europass-järjestelyn, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF), eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS), ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET), ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen (EQAVET), Euroopan korkeakoulutuksen laadunvarmistusrekisterin (EQAR) ja eurooppalaisen korkeakoulutuksen laadunvarmistusyhdistyksen (ENQA) – käyttäminen ohjelmamaissa ja tuki unionin laajuisille verkostoille sekä eurooppalaisille koulutusalan kansalaisjärjestöille;

c) poliittinen vuoropuhelu koulutusalan eurooppalaisten sidosryhmien kanssa;

d) tutkintotodistusten akateemisen tunnustamisen kansalliset tiedotuskeskukset (NARIC), Eurydice- ja Euroguidance- verkostot sekä kansalliset Europass-keskukset.

2. Tästä toimesta tuetaan myös kumppanimaiden ja globaalien organisaatioiden kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua.

10 artikla

Jean Monnet -toiminnot

Jean Monnet -toiminnoilla pyritään seuraaviin tavoitteisiin:

a) edistetään Euroopan yhdentymistä käsittelevää opetusta ja tutkimusta alaan erikoistuneiden tutkijoiden, oppijoiden ja kansalaisten keskuudessa kaikkialla maailmassa erityisesti perustamalla Jean Monnet -oppituoleja ja toteuttamalla muuta akateemista toimintaa sekä antamalla apua muuhun tietämyksen syventämiseen korkeakouluissa;

b) tuetaan Euroopan yhdentymistä käsittelevien opintojen alalla toimivien akateemisten laitosten tai yhdistysten toimintaa ja tuetaan Jean Monnet –laatuleiman käyttöä;

c) tuetaan seuraavia laitoksia, joiden päämääränä on Euroopan edun edistäminen: i) Firenzen yliopistollinen Eurooppa-instituutti; ii) College of Europe (Bruggen ja Natolinin laitokset); iii) Julkisen hallinnon Eurooppa-instituutti (EIPA), Maastricht; iv) Eurooppaoikeuden akatemia, Trier; v) Euroopan erityisopetuksen kehittämiskeskus, Odense; vi) Eurooppakoulutuksen kansainvälinen keskus (CIFE), Nizza;

d) edistetään unionin poliittisia prioriteetteja käsittelevää poliittista keskustelua ja näkemysten vaihtoa tiedemaailman ja poliittisten päättäjien välillä.

III LUKU

Nuoriso

11 artikla

Erityistavoitteet

1. Ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet, jotka ovat ohjelman 4 artiklassa määritetyn yleisen tavoitteen ja erityisesti nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistettujen puitteiden (2010–2018) tavoitteiden mukaiset:

a) parannetaan nuorten avaintaitojen ja osaamisen tasoa, mukaan lukien muita heikommassa asemassa olevat nuoret, sekä edistetään heidän osallistumistaan Euroopan demokraattiseen toimintaan ja työmarkkinoille sekä aktiivista kansalaisuutta, kulttuurien välistä vuoropuhelua, sosiaalista osallisuutta ja yhteisvastuuta, erityisesti lisäämällä nuorten, nuorisotyössä tai nuorisojärjestöissä aktiivisten henkilöiden ja nuorisotoiminnan ohjaajien oppimiseen liittyvän liikkuvuuden mahdollisuuksia sekä vahvistamalla yhteyksiä nuorisoalan ja työmarkkinoiden välillä;

b) edistetään nuorisotyön laadun kehittämistä erityisesti lisäämällä yhteistyötä nuorisoalan järjestöjen ja/tai muiden sidosryhmien välillä;

c) täydennetään paikallis-, alue- ja kansallisen tason poliittisia uudistuksia ja tuetaan tietoon ja näyttöön perustuvan nuorisopolitiikan kehittämistä ja epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista erityisesti tehostamalla politiikkayhteistyötä, parantamalla avoimuutta ja tunnustamista lisäävien unionin välineiden käyttöä ja levittämällä hyviä käytäntöjä;

d) lisätään nuorisoalan toiminnan globaalia ulottuvuutta ja parannetaan nuorisotyöntekijöiden ja -organisaatioiden asemaa nuorten tukijärjestelminä täydentäen unionin ulkoista toimintaa erityisesti edistämällä liikkuvuutta ja yhteistyötä unionin ja kumppanimaiden sidosryhmien ja globaalien järjestöjen välillä ja parantamalla kohdennetusti valmiuksia kumppanimaissa.

2. Ohjelman arviointia varten 1 kohdassa tarkoitetuttuihin erityistavoitteisiin liittyvät mitattavissa olevat ja asiaan liittyvät indikaattorit määritellään liitteessä I.

12 artikla

Ohjelmasta tuettavat toimet

Ohjelman tavoitteet pyritään saavuttamaan seuraavien kolmen toimityypin avulla:

a) oppimiseen liittyvä henkilöiden liikkuvuus;

b) innovointia ja hyvien käytäntöjen vaihtoa edistävä yhteistyö;

c) politiikan uudistamisen tuki.

13 artikla

Oppimiseen liittyvä henkilöiden liikkuvuus

1. Oppimiseen liittyvällä henkilöiden liikkuvuudella tuetaan seuraavia:

a) nuorten liikkuvuus epäviralliseen oppimiseen tai arkioppimiseen liittyvässä toiminnassa ohjelmamaiden välillä; tällainen liikkuvuus voi olla nuorisovaihtoa ja vapaaehtoistoimintaa Eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun kautta sekä olemassa oleviin liikkuvuutta koskeviin järjestelyihin perustuvaa innovatiivista toimintaa;

b) nuorisotyössä tai nuorisojärjestöissä aktiivisten henkilöiden ja nuorisotoiminnan ohjaajien liikkuvuus; tällainen liikkuvuus voi olla koulutusta ja verkostoitumistoimintaa.

2. Tällä toimella tuetaan myös nuorten, nuorisotyössä tai nuorisojärjestöissä toimivien ja nuorisotoiminnan ohjaajien liikkuvuutta kumppanimaihin ja kumppanimaista ja erityisesti naapuruusmaihin ja naapuruusmaista.

14 artikla

Innovointia ja hyvien käytäntöjen vaihtoa edistävä yhteistyö

1. Innovointia ja hyvien käytänteiden vaihtoa edistävä yhteistyö on toimi, josta tuetaan seuraavia:

a) strategiset kumppanuudet yhteisten aloitteiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi, mukaan luettuna nuorisoaloitteet ja kansalaisuushankkeet, joilla edistetään aktiivista kansalaisuutta, sosiaalisia innovaatioita sekä osallistumista demokraattiseen toimintaan ja yrittäjyyteen vertaisoppimisen ja kokemusten vaihdon avulla;

b) tietotekniset tukijärjestelmät, jotka mahdollistavat vertaisoppimisen, tietoon perustuvan nuorisotyön, virtuaalisen liikkuvuuden ja hyvien käytänteiden vaihdot.

2. Tällä toimella tuetaan myös kehittämistä, valmiuksien parantamista ja tiedonvaihtoa ohjelmamaiden ja kumppanimaiden järjestöjen välisten kumppanuuksien avulla ja erityisesti vertaisoppimisen avulla.

15 artikla

Politiikan uudistamisen tuki

1. Politiikan uudistamisen tukeen sisältyy toimintoja, jotka liittyvät seuraaviin:

a) nuorisoa koskevan unionin poliittisen ohjelman toteuttaminen avointa koordinointimenetelmää käyttäen;

b) avoimuutta ja tunnustamista lisäävien unionin välineiden, erityisesti Youthpassin, täytäntöönpano ohjelmamaissa ja tuki unionin laajuisille verkostoille sekä eurooppalaisille nuorisoalan kansalaisjärjestöille;

c) poliittinen vuoropuhelu asianmukaisten eurooppalaisten sidosryhmien kanssa ja jäsennelty vuoropuhelu nuorten kanssa;

d) Euroopan nuorisofoorumi, nuorisotyön resurssikeskukset nuorisotyön kehittämiseksi ja Eurodesk-verkosto.

2. Tästä toimesta tuetaan myös kumppanimaiden ja globaalien organisaatioiden kanssa käytävää poliittista vuoropuhelua.

IV LUKU

Urheilu

16 artikla

Erityistavoitteet

1. Ohjelmassa painotetaan ohjelman 4 artiklassa määritetyn yleistavoitteen ja unionin urheilualan työsuunnitelman mukaisesti erityisesti ruohonjuuritason urheilua, ja sillä on seuraavat erityistavoitteet:

a) torjutaan urheilun integriteettiin kohdistuvia rajatylittäviä uhkia, kuten dopingia, urheilutulosten manipulointia ja väkivaltaa sekä kaikenlaista suvaitsemattomuutta ja syrjintää;

b) edistetään ja tuetaan urheilun hyvää hallintoa ja urheilijoiden kaksoisuria;

c) edistetään urheilun vapaaehtoistoimintaa sekä sosiaalista osallisuutta, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja tietoisuutta terveyttä edistävän liikunnan merkityksestä lisäämällä osallistumista urheilutoimintaan ja varmistamalla kaikkien yhdenvertaiset mahdollisuudet urheiluun.

2. Ohjelman arviointia varten 1 kohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvät mitattavissa olevat ja asiaan liittyvät indikaattorit määritellään liitteessä I.

17 artikla

Toiminnot

1. Yhteistyötä koskeviin tavoitteisiin pyritään seuraavien erityisesti ruohonjuuritason urheilutoimintaan painottuvien rajat ylittävien toimintojen avulla:

a) tuki yhteistyökumppanuuksille;

b) tuki voittoa tavoittelemattomille eurooppalaisille urheilutapahtumille, joihin osallistuu useita ohjelmamaita ja joilla edistetään 16 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita;

c) tuki päätöksenteon tietopohjan vahvistamiseksi;

d) vuoropuhelu asiaankuuluvien eurooppalaisten sidosryhmien kanssa.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla urheilualan toiminnoilla voi olla vipuvaikutuksia siten, että niiden avulla saadaan lisärahoitusta kolmansilta osapuolilta, esimerkiksi yksityisyrityksiltä.

V LUKU

Rahoitussäännökset

18 artikla

Talousarvio

1. Rahoituspuitteet tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2014 ovat 14 774 524 000 euroa käypinä hintoina.

Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu määrä osoitetaan ohjelman toimiin seuraavasti soveltaen joustovaraa, joka saa olla korkeintaan 5 prosenttia kustakin osoitetusta määrästä:

a) 77,5 prosenttia koulutukseen siten, että seuraavat vähimmäisosuudet toteutuvat: i) 43 prosenttia korkeakoulutukselle, eli 33,3 prosenttia kokonaismäärärahoista; ii) 22 prosenttia ammatilliselle koulutukselle, eli 17 prosenttia kokonaismäärärahoista; iii) 15 prosenttia yleissivistävälle koulutukselle, eli 11,6 prosenttia kokonaismäärärahoista; iv) 5 prosenttia aikuiskoulutukselle, eli 3,9 prosenttia kokonaismäärärahoista;

b) 10 prosenttia nuorisotoiminnalle;

c) 3,5 prosenttia opintolainojen takausjärjestelmälle;

d) 1,9 prosenttia Jean Monnet -toiminnoille;

e) 1,8 prosenttia urheilulle siten, että 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa mainitun toiminnon osuus on enintään 10 prosenttia;

f) 3,4 prosenttia kansallisten toimistojen toimintatuelle; sekä

g) 1,9 prosenttia hallintomenojen kattamista varten.

3. Edellä 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista osuuksista vähintään 63 prosenttia on osoitettava oppimiseen liittyvälle henkilöiden liikkuvuudelle, vähintään 28 prosenttia innovointia ja hyvien käytäntöjen vaihtoa edistävälle yhteistyölle ja vähintään 4,2 prosenttia politiikan uudistamisen tukemiselle.

4. Jotta voidaan edistää korkeakoulutuksen globaalia ulottuvuutta, edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen rahoituspuitteiden lisäksi oppimiseen liittyviin liikkuvuustoimiin kumppanimaihin tai -maista sekä yhteistyöhön tai poliittiseen vuoropuheluun näiden maiden viranomaisten/laitosten/organisaatioiden kanssa osoitetaan lisärahoitusta, josta on säädetty ulkoisissa välineissä (kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI), eurooppalaisen naapuruuden väline (ENI), kumppanuuden väline (PI) ja liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA)). Näiden varojen käyttöön sovelletaan tätä asetusta varmistaen samalla, että näitä ulkoisia välineitä koskevia asetuksia noudatetaan ja että kehitysyhteistyön rahoitusvälineen osalta noudatetaan taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön kehitysapukomitean (OECD/DAC) vahvistamia julkisen kehitysavun kriteereitä.

Rahoitus asetetaan käyttöön kahtena monivuotisena määrärahakokonaisuutena, joista ensimmäinen kattaa ensimmäiset neljä vuotta ja toinen jäljellä olevat kolme vuotta. Mainitun rahoituksen jakautuminen vahvistetaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen ulkoisten välineiden monivuotisissa maaohjelmissa kyseisten maiden osalta kartoitettujen tarpeiden ja prioriteettien mukaan. Yhteistyö kumppanimaiden kanssa voidaan tarvittaessa toteuttaa käyttäen näiltä mailta saatavia lisämäärärahoja, jotka asetetaan käytettäväksi näiden maiden kanssa sovittavin menettelyin.

Kehitysyhteistyön rahoitusvälineen osuudesta rahoitetussa opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuutta ohjelmamaiden ja kumppanimaiden välillä koskevassa toimessa keskitytään kehitysmaiden osallistavan ja kestävän kehityksen kannalta olennaisiin alueisiin.

5. Ohjelmaan osoitetuilla määrärahoilla voidaan myös kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, erityisesti tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin ja tiedotus- ja viestintätoimintaan, mukaan luettuna unionin poliittisista prioriteeteista tiedottaminen sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleisiin tavoitteisiin, tietojenkäsittelyyn ja tiedonvaihtoon keskittyvään tietotekniikkaan liittyvät kulut sekä kaikki muut sellaisen teknisen ja hallinnollisen avun kulut, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnin yhteydessä.

6. Ohjelman määrärahoilla voidaan kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen päätösten N:o 1719/2006/EY, N:o 1720/2006/EY ja N:o 1298/2008/EY mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä tämän ohjelman mukaisiin toimenpiteisiin. Määrärahoja voidaan samankaltaisten menojen kattamiseksi sisällyttää talousarvioon tarvittaessa vielä vuoden 2020 jälkeen, jotta sellaisten toimien ja toimintojen hallinnointi olisi mahdollista, joita ei ole saatettu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.

7. Edellä 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 12 artiklan a alakohdassa tarkoitetut oppimiseen liittyvään henkilöiden liikkuvuuteen osoitetut määrärahat, joita yksi tai useampi kansallinen toimisto, jäljempänä 'kansallinen toimisto', hallinnoi, jaetaan jäsenvaltion väestömäärän ja elinkustannusten, jäsenvaltioiden pääkaupunkien välisten välimatkojen ja tuloksellisuuden perusteella. Tuloksellisuutta mittaava parametri kattaa 25 prosenttia kokonaismäärärahoista 8 ja 9 kohdassa tarkoitettujen kriteerien mukaisesti. Edellä 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin strategisiin kumppanuuksiin osoitetut määrärahat, jotka kansalliset toimistot valitsevat ja joita ne hallinnoivat, jaetaan komission 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen määrittämien kriteerien perusteella. Näiden kriteerien on oltava mahdollisimman neutraaleja suhteessa jäsenvaltioiden erilaisiin koulutusjärjestelmiin. Järjestelyissä on myös vältettävä sitä, että jäsenvaltioille myönnetyissä vuotuisissa talousarvioissa tapahtuisi kahden eri vuoden välillä merkittäviä vähennyksiä, ja myönnettyjen tukien tasossa esiintyvä liiallinen epätasapaino on minimoitava.

8. Resurssien tehokkaan ja tuloksellisen käytön edistämiseksi varat jaetaan tuloksellisuuden perusteella. Tuloksellisuuden mittaamisessa käytettävät kriteerit perustuvat tuoreimpiin saatavilla oleviin tietoihin ja ne koskevat erityisesti seuraavia seikkoja:

a) vuotuisten toteutuneiden tuotosten määrä;

b) vuotuinen toteutuneiden maksujen määrä.

9. Vuoden 2014 osalta määrärahat jaetaan elinikäisen oppimisen ohjelman, nuorisotoimintaohjelman ja Erasmus Mundus -ohjelman nojalla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 toteutettuja toimia ja talousarvion käyttöastetta koskevien uusimpien saatavilla olevien tietojen perusteella.

10. Ohjelmasta voidaan myöntää tukea erityisten innovatiivisten rahoitusmenettelyjen, erityisesti 20 artiklassa säädettyjen menetelmien kautta.

19 artikla

Erityiset rahoitusmenettelyt

1. Komissio noudattaa unionin rahoitustuen myöntämisessä asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012.

2. Komissio voi käynnistää yhteisiä ehdotuspyyntöjä kumppanimaiden tai niiden organisaatioiden ja toimistojen kanssa rahoittaakseen hankkeita toisiaan vastaavien osuuksien pohjalta. Hankkeita voidaan arvioida ja valita yhteisten arviointi- ja valintamenettelyjen kautta; osallistuvien rahoittajatahojen on sovittava näistä asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

3. Katsotaan, että sellaisilla julkisilla elimillä, kouluilla, korkeakouluilla sekä koulutus-, nuoriso- ja urheilualojen organisaatioilla, jotka ovat kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana saaneet yli 50 prosenttia vuosituloistaan julkisista lähteistä, on riittävät taloudelliset, ammatilliset ja hallinnolliset valmiudet tämän ohjelman mukaisten toimien toteuttamiseksi. Niiltä ei saa vaatia muita asiakirjoja näiden valmiuksien osoittamiseksi.

4. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 130 artiklan 2 kohdasta poiketen komissio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa pitää tuettavien toimien täytäntöönpanoon välittömästi liittyviä, vuoden 2014 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana aiheutuneita kustannuksia tukikelpoisina 1 päivästä tammikuuta 2014, vaikka ne olisivat aiheutuneet tuensaajalle ennen rahoitushakemuksen jättämistä.

5. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 137 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua määrää ei sovelleta rahoitustukeen, joka myönnetään henkilölle oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen.

20 artikla

Opintolainojen takausjärjestelmä

1. Opintolainojen takausjärjestelmästä tarjotaan rahoituksen välittäjille osittaisia takauksia lainoille, joita ne myöntävät mahdollisimman suotuisin ehdoin opiskelijoille, jotka suorittavat toisen syklin korkea-asteen tutkintoa, kuten maisteritutkintoa sellaisen 24 artiklan 1 kohdan mukaisen ohjelmamaan tunnustetussa korkeakoulussa, joka ei ole heidän alkuperämaassansa eikä maassa, jossa heille myönnettiin maisteriohjelmaan pääsyyn oikeuttava tutkinto.

2. Opintolainojen takausjärjestelmästä myönnetyt takaukset kattavat uudet tukikelpoiset opintolainat 12 000 euron enimmäismäärään asti yksivuotisen ohjelman osalta ja 18 000 euron enimmäismäärään asti kaksivuotisen ohjelman osalta, tai vastaaviin summiin paikallisessa valuutassa.

3. Opintolainojen takausjärjestelmän hallinnointi unionin tasolla annetaan Euroopan investointirahaston (EIR) tehtäväksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti komission kanssa tehtävän delegointisopimuksen perusteella, jossa vahvistetaan Opintolainojen takausjärjestelmän täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja vaatimukset sekä kunkin osapuolen velvoitteet. EIR tekee tämän pohjalta sopimuksia rahoituksen välittäjien, kuten pankkien, kansallisten ja/tai alueellisten opintolainalaitosten tai muiden tunnustettujen rahoituslaitosten kanssa ja pyrkii varmistamaan, että kustakin ohjelmamaasta valitaan rahoituksen välittäjä, jotta varmistetaan, että kaikkien ohjelmamaiden opiskelijat voivat turvautua opintolainojen takausjärjestelmään yhdenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla.

4. Liitteessä II annetaan teknisiä tietoja opintolainojen takausjärjestelmän toiminnasta.

VI LUKU

Tuloksellisuus, tulokset ja levitys

21 artikla

Tuloksellisuuden ja tulosten seuranta ja arviointi

1. Komissio seuraa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa säännöllisesti ohjelman tuloksellisuutta ja tuloksia sen tavoitteisiin nähden ja tiedottaa niistä, erityisesti seuraavien osalta:

a) 3 artiklassa tarkoitettu eurooppalainen lisäarvo;

b) varojen jakautuminen koulutus- ja nuorisoaloihin nähden, jotta rahoituksen jakautumisella varmistetaan, että ohjelman loppuun mennessä saadaan aikaan kestäviä järjestelmään kohdistuvia vaikutuksia;

c) edellä 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista ulkoisista välineistä osoitettujen varojen käyttö ja niiden vaikutus asianomaisten ulkoisten välineiden tavoitteisiin ja periaatteisiin.

2. Jatkuvan seurannan lisäksi komissio esittää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2017 ohjelman tavoitteiden saavuttamisen, sen tehokkuuden ja siitä saatavan eurooppalaisen lisäarvon arvioimiseksi väliarviointikertomuksen, johon sisältyy tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista koskeva lainsäädäntöehdotus. Väliarvioinnissa on käsiteltävä ohjelman yksinkertaistamisen laajuutta, sen sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, sen kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toteutetuilla toimenpiteillä on edistetty Eurooppa 2020-strategian toteutumista. Siinä on otettava huomioon edellisten ohjelmien (elinikäisen oppimisen ohjelman, nuorisotoimintaohjelman, Erasmus Mundus -ohjelman ja globaalien korkeakoulutusohjelmien) pitkän aikavälin vaikutuksia koskevan arvioinnin tulokset.

3. Komissio toimittaa 2 kohdassa tarkoitetun väliarviointikertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.

4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ohjelman toteuttamista ja vaikutuksia koskeva kertomus viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2017, sanotun kuitenkaan rajoittamatta VII luvussa vahvistettuja vaatimuksia ja 28 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen velvollisuuksia omilla alueillaan.

5. Komissio toimittaa lopullisen arvioinnin ohjelmasta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022.

22 artikla

Viestintä ja tiedon levittäminen

1. Komission varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kaikista ohjelmasta tuettavista toimista ja toiminnoista tiedottamisen, niitä koskevan julkisuuden ja seurannan sekä aiempien elinikäisen oppimisen ohjelman, nuorisotoimintaohjelman ja Erasmus Mundus -ohjelman tulosten levittämisen.

2. Ohjelmasta 6, 10, 12, 17 ja 20 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimintojen kautta tukea saavien hankkeiden edunsaajien on huolehdittava saatuja tuloksia ja vaikutuksia koskevasta asianmukaisesta viestinnästä ja tiedon levittämisestä. Tämä voi tarkoittaa myös vertaisperiaatteella tapahtuvaa liikkuvuusmahdollisuuksia koskevaa tiedotusta.

3. Jäljempänä 28 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen on kehitettävä johdonmukainen toimintapolitiikka, joka koskee niiden hallinnoimien ohjelman toimien yhteydessä tuettujen toimintojen tulosten tehokasta levittämistä ja hyödyntämistä, ja avustettava komissiota ohjelmaa, kansallisella ja unionin tasolla hallinnoituja toimia ja toimintoja koskevat tiedot mukaan lukien, ja sen tuloksia koskevassa yleisessä tiedottamisessa tiedotettava asiaankuuluville kohderyhmille niiden maassa toteutetuista toimista.

4. Ohjelman piiriin kuuluvilla sektoreilla toimivien julkisten ja yksityisten elinten on käytettävä Erasmus+-brändinimeä ohjelmaan liittyvässä viestinnässä ja tiedon levittämisessä. Ohjelman eri sektoreilla on käytettävä seuraavia brändinimiä:

— "Comenius" yleissivistävän opetuksen yhteydessä;

— "Erasmus" kaikentyyppisen korkeakoulutuksen yhteydessä ohjelmamaissa;

— "Erasmus Mundus" kaikentyyppisen korkeakoulutuksen yhteydessä ohjelmamaiden ja kumppanimaiden välillä;

— "Leonardo da Vinci" ammatillisen koulutuksen yhteydessä;

— "Grundtvig" aikuiskoulutuksen yhteydessä;

— "Youth in Action" nuorisoalan epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen yhteydessä;

— "Urheilu" urheilualan toimintojen yhteydessä.

5. Viestintätoimilla olisi lisäksi edistettävä unionin poliittisten prioriteettien viestintää, sikäli kuin ne liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin.

VI LUKU

Ohjelmaan osallistuminen

23 artikla

Mahdollisuus osallistua ohjelmaan

1. Ohjelmaa koskevia hakemuksia voivat esittää julkiset tai yksityiset elimet, jotka toimivat koulutuksen, nuorisotoiminnan tai ruohonjuuritason urheilutoiminnan alalla. Edellä olevassa 13 artiklan 1 kohdan a alakohdassa sekä 14 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen toimintojen osalta ohjelmasta tuetaan nuorisotyössä, mutta ei välttämättä nuorisojärjestön yhteydessä, toimivien nuorten ryhmien osallistumista ohjelmaan.

2. Komission ja jäsenvaltioiden on ohjelman toteuttamisen yhteydessä, muun muassa osallistujien valinnan ja apurahojen myöntämisen yhteydessä, toteutettava erityistoimia, joilla edistetään sosiaalista osallisuutta ja sellaisten ihmisten osallistumista, joilla on erityistarpeita tai muita heikommat lähtökohdat.

24 artikla

Osallistuvat maat

1. Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat, jäljempänä 'ohjelmamaat':

a) jäsenvaltiot;

b) liittyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat, joita varten on laadittu liittymistä valmisteleva strategia, niiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, joista on säädetty asianomaisissa puitesopimuksissa, assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa;

c) ETA-sopimukseen kuuluvat EFTA-maat ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti;

d) Sveitsin valaliitto tämän maan kanssa tehtävän kahdenvälisen sopimuksen perusteella;

e) Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat, jotka ovat tehneet unionin kanssa sopimuksia niiden mahdollisuudesta osallistua unionin ohjelmiin, edellyttäen, että unionin kanssa tehdään kahdenvälinen sopimus maiden ohjelmaan osallistumista koskevista ehdoista.

2. Ohjelmamaihin sovelletaan kaikkia niitä velvoitteita ja kyseisten maiden on suoritettava kaikki ne tehtävät, jotka tässä asetuksessa on vahvistettu jäsenvaltioiden osalta.

3. Ohjelmasta tuetaan yhteistyötä kumppanimaiden, erityisesti naapuruusmaiden kanssa 6, 10 ja 12 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimintojen osalta.

VIII LUKU

Hallinnointi- ja tarkastusjärjestelmä

25 artikla

Täydentävyys

Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman yleisen johdonmukaisuuden ja keskinäisen täydentävyyden seuraavien kanssa:

a) asiaankuuluvat politiikat ja ohjelmat, erityisesti kulttuurin ja median, työllisyyden, tutkimuksen ja innovoinnin, teollisuuden ja yritystoiminnan, kehitysyhteistyön ja koheesiopolitiikan ja laajentumispolitiikan aloilla sekä aluepolitiikkaan ja ulkosuhteisiin liittyvät aloitteet, välineet ja strategiat;

b) muut asiaankuuluvat unionin rahoituslähteet koulutus-, nuoriso- ja urheilupolitiikkaa varten, erityisesti Euroopan sosiaalirahasto ja muut työllisyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvät rahoitusvälineet, Euroopan aluekehitysrahasto, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma "Horisontti 2020" sekä rahoitusvälineet, jotka liittyvät oikeusasioihin ja kansalaisuuteen, terveyteen, ulkoisen yhteistyön ohjelmiin ja liittymistä valmistelevaan tukivälineeseen.

26 artikla

Toteuttamiselimet

Ohjelman johdonmukaisesta toteuttamisesta huolehtivat seuraavat elimet:

a) komissio unionin tasolla;

b) kansalliset toimistot kansallisella tasolla ohjelmamaissa.

27 artikla

Kansallinen viranomainen

1. 'Kansallisella viranomaisella' tarkoitetaan kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti yhtä tai useampaa kansallista viranomaista.

2. Jokaisen jäsenvaltion on viimeistään 22 päivästä tammikuuta 2014 ilmoitettava komissiolle pysyvän edustustonsa välittämässä virallisessa ilmoituksessa se taho tai ne tahot, joilla on lainmukainen valtuutus toimia niiden puolesta kansallisena viranomaisena tätä asetusta sovellettaessa. Jos kansallinen viranomainen korvataan toisella ohjelmakauden aikana, jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta komissiolle viipymättä noudattaen samaa menettelyä.

3. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet poistaakseen ohjelman moitteetonta toimintaa haittaavat oikeudelliset ja hallinnolliset esteet, mahdollisuuksien mukaan myös toimenpiteet, joilla pyritään ratkaisemaan kysymyksiä, jotka aiheuttavat ongelmia oleskelulupien saannissa.

4. Kansallisen viranomaisen on viimeistään 22 päivästä maaliskuuta 2014 nimettävä kansallinen toimisto tai kansalliset toimistot. Jos kansallisia toimistoja on enemmän kuin yksi, jäsenvaltioiden on otettava käyttöön asianmukainen järjestelmä ohjelman toteuttamisen koordinoitua kansallisen tason hallinnointia varten, pyrkimyksenä erityisesti varmistaa ohjelman johdonmukainen ja kustannustehokas toteuttaminen ja tehokkaat yhteydet komission kanssa tähän liittyen sekä helpottaa mahdollista varojen siirtoa toimistojen välillä, mikä mahdollistaa joustavuuden ja jäsenvaltioille osoitettujen varojen paremman käytön. Kunkin jäsenvaltion on määritettävä, kuinka se järjestää kansallisen viranomaisen ja kansallisen toimiston välisen suhteen, mukaan lukien sellaiset tehtävät kuten kansallisen toimiston vuotuisen työohjelman laatiminen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 29 artiklan 3 kohdan soveltamista.

Kansallisen viranomaisen on toimitettava komissiolle asianmukainen vaatimustenmukaisuuden ennakkoarviointi sen osalta, että kansallinen toimisto noudattaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan v ja vi alakohdan ja 60 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan sekä siihen liittyvän komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 (19) 38 artiklan säännöksiä sekä kansallisten toimistojen sisäistä valvontaa koskevia unionin vaatimuksia sekä sääntöjä, jotka koskevat ohjelman varojen hallinnointia myönnettäessä tukia.

5. Kansallisen viranomaisen on nimettävä 30 artiklassa tarkoitettu riippumaton tarkastuselin.

6. Kansallisen viranomaisen laatiman vaatimustenmukaisuuden ennakkoarvioinnin on perustuttava sen omaan valvontaan ja tarkastuksiin ja/tai 30 artiklassa tarkoitetun riippumattoman tarkastuselimen suorittamaan valvontaan ja tarkastuksiin.

7. Jos ohjelmaa varten nimetty kansallinen toimisto on sama kuin edeltävää elinikäisen oppimisen ohjelmaa tai nuorisotoimintaohjelmaa varten nimetty kansallinen toimisto, vaatimustenmukaisuuden ennakkoarviointia varten suoritettava valvonta ja tarkastukset voidaan rajata uusiin juuri tätä ohjelmaa koskeviin vaatimuksiin.

8. Kansallisen viranomaisen on seurattava ja valvottava ohjelman hallinnointia kansallisella tasolla. Sen on tiedotettava komissiolle sellaiset päätökset, ja kuultava komissiota hyvissä ajoin ennen niiden tekemistä, joilla voi olla merkittävä vaikutus ohjelman hallinnointiin, erityisesti niiden koskiessa sen kansallista toimistoa.

9. Kansallisen viranomaisen on annettava riittävä osarahoitus kansallisen toimiston toimintaa varten sen varmistamiseksi, että ohjelman hallinnoinnissa noudatetaan sovellettavia unionin sääntöjä.

10. Jos komissio hylkää nimetyn kansallisen toimiston vaatimustenmukaisuuden ennakkoarvioinnin perusteella, kansallisen viranomaisen on varmistettava, että toteutetaan tarvittavat korjaavat toimet, jotta kansallinen toimisto täyttäisi komission vahvistamat vähimmäisvaatimukset, tai nimettävä kansalliseksi toimistoksi jokin toinen elin.

11. Kansallisen viranomaisen on tiedotettava komissiolle vuosittain viimeistään 31 päivänä lokakuuta ohjelmaa koskevista seuranta- ja valvontatoimistaan perustuen kansallisen toimiston vuotuiseen johdon vahvistuslausumaan, riippumattoman tarkastuselimen siitä antamaan tarkastuslausuntoon ja kansallisen toimiston vaatimustenmukaisuutta ja tuloksellisuutta koskevaan komission analyysiin.

12. Kansallisen viranomaisen on kannettava vastuu niiden unionin varojen moitteettomasta hallinnoinnista, jotka komissio siirtää kansalliselle toimistolle ohjelman puitteissa myönnettävänä tukena.

13. Jos kansallisen toimiston todetaan syyllistyneen sääntöjenvastaisuuteen, laiminlyöntiin tai petokseen tai jos kansallisen toimiston toiminnassa havaitaan vakavia puutteita tai se ei ole tavoitteiden mukaista ja tämä voi johtaa siihen, että komissiolla on saatavia kansalliselta toimistolta, kansallinen viranomainen on komissioon nähden vastuussa varoista, joita ei saada takaisin.

14. Edellä olevassa 13 kohdassa kuvatuissa olosuhteissa kansallinen viranomainen voi peruuttaa kansallisen toimiston nimityksen joko omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä. Jos kansallinen viranomainen haluaa peruuttaa kansallisen toimiston nimityksen muun perustellun syyn vuoksi, sen on ilmoitettava komissiolle peruutuksesta viimeistään kuusi kuukautta ennen kansallisen toimiston toimeksiannon suunniteltua päättymispäivää. Tällaisessa tapauksessa kansallisen viranomaisen ja komission on sovittava virallisesti erityisistä siirtymätoimenpiteistä ja niiden aikataulusta.

15. Jos kansallisen toimiston nimitys peruutetaan, kansallisen viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimet kyseisen kansallisen toimiston haltuun annettujen unionin varojen valvomiseksi ja varmistettava näiden varojen sekä kaikkien ohjelman hallinnoinnissa tarvittavien asiakirjojen ja hallinnointivälineiden esteetön siirtyminen uudelle kansalliselle toimistolle. Kansallisen viranomaisen on annettava kansalliselle toimistolle, jonka nimitys on peruutettu, tarvittava rahoitustuki, jotta tämä voi jatkaa sopimusvelvoitteidensa täyttämistä ohjelman edunsaajiin ja komissioon nähden siihen saakka, kunnes nämä velvoitteet siirtyvät uudelle kansalliselle toimistolle.

16. Jos komissio sitä pyytää, kansallisen viranomaisen on nimettävä oppilaitoksia tai organisaatioita tai oppilaitos- ja organisaatiotyyppejä, joiden voidaan katsoa olevan osallistumiskelpoisia tiettyihin ohjelman toimiin omilla alueillaan.

28 artikla

Kansallinen toimisto

1. 'Kansallisella toimistolla' tarkoitetaan kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti yhtä tai useampaa kansallista toimistoa.

2. Kansallisen toimiston on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) se on oltava oikeushenkilö tai osa yhteisöä, joka on oikeushenkilö, ja sen on kuuluttava kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön soveltamisalaan. Kansalliseksi toimistoksi ei voida nimetä ministeriötä;

b) sillä on oltava riittävät hallinnolliset valmiudet, henkilöstö ja infrastruktuuri tehtäviensä suorittamiseen tyydyttävällä tavalla, jotta varmistetaan ohjelman tehokas ja tuloksellinen hallinnointi ja unionin varojen moitteeton varainhoito;

c) sillä on oltava toiminnalliset ja oikeudelliset valmiudet soveltaa hallinnollisia sääntöjä, sopimusehtoja ja varainhoitoa koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu unionin tasolla;

d) sen on annettava riittävät, mielellään viranomaisen antamat rahoitusvakuudet, jotka vastaavat sen hallinnoitavaksi annettavien unionin varojen tasoa;

e) se on nimettävä ohjelman keston ajaksi.

3. Kansallinen toimisto vastaa seuraavien ohjelman toimien hallinnoinnista hankesyklin kaikissa vaiheissa asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan v ja vi alakohdan sekä delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 44 artiklan mukaisesti:

a) kaikki ohjelman avaintoimeen "Oppimiseen liittyvä henkilöiden liikkuvuus" sisältyvät toimet lukuun ottamatta liikkuvuutta, joka järjestetään yhteistutkintojen, kaksoistutkintojen tai usean tutkinnon yhdistelmän, laajamittaisten vapaaehtoistyöhankkeiden sekä opintolainojen takausjärjestelmän pohjalta;

b) ohjelman avaintoimeen "Innovointia ja hyvien käytänteiden vaihtoa edistävä yhteistyö" sisältyvä "Strategiset kumppanuudet" -toimi;

c) nuorisoalan jäsenneltyä vuoropuhelua tukevien pienimuotoisten toimien hallinnointi avaintoimen "Politiikan uudistamisen tuki" yhteydessä.

4. Edellä olevasta 3 kohdasta poiketen 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen strategisten kumppanuuksien valinta- ja myöntämispäätökset voidaan hallinnoida unionin tasolla, jos näin päätetään 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen, ja ainoastaan erityistapauksissa, joissa keskittämiselle on selkeät perusteet.

5. Kansallisen toimiston on myönnettävä tuki edunsaajille joko tukisopimuksen tai tukipäätöksen muodossa sen mukaan, miten komissio on tarkentanut kyseisen ohjelmatoimen osalta.

6. Kansallisen toimiston on raportoitava komissiolle ja kansalliselle viranomaiselleen vuosittain asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Kansallisen toimiston on vastattava niiden huomioiden toteuttamisesta, joita komissio antaa analysoituaan kansallisen toimiston vuotuisen johdon vahvistuslausuman ja riippumattoman tarkastuselimen siitä antaman tarkastuslausunnon.

7. Kansallinen toimisto ei saa siirtää sille annettuja ohjelmaan tai talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä kolmannelle osapuolelle ilman kansallisen viranomaisen ja komission ennakkoon antamaa kirjallista lupaa. Kansallisen toimiston on oltava yksin vastuussa kolmannelle osapuolelle siirretyistä tehtävistä.

8. Jos kansallisen toimiston nimitys peruutetaan, kyseinen kansallinen toimisto on oikeudellisesti vastuussa sopimusvelvoitteidensa täyttämisestä ohjelman edunsaajiin ja komissioon nähden siihen saakka, kunnes nämä velvoitteet siirtyvät uudelle kansalliselle toimistolle.

9. Kansallisen toimiston on vastattava aiempia elinikäisen oppimisen ohjelmaa ja nuorisotoimintaohjelmaa koskevien, ohjelman alkaessa vielä avoinna olevien rahoitussopimusten hallinnoinnista ja päättämisestä.

29 artikla

Euroopan komissio

1. Komissio hyväksyy, hyväksyy ehdollisesti tai hylkää kansallisen toimiston nimityksen kahden kuukauden kuluessa kansallisen viranomaisen laatiman 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden ennakkoarvioinnin vastaanottamisesta. Komissio ryhtyy sopimussuhteeseen kansallisen toimiston kanssa vasta sitten, kun vaatimustenmukaisuuden ennakkoarviointi on hyväksytty. Jos hyväksyntä on ehdollinen, komissio saattaa soveltaa kansallisen toimiston kanssa solmimaansa sopimussuhteeseen oikeasuhteisia varotoimenpiteitä.

2. Komissio virallistaa aiempia elinikäisen oppimisen ohjelmaa ja nuorisotoimintaohjelmaa koskeviin, ohjelman alkaessa vielä avoinna oleviin rahoitussopimuksiin liittyvät oikeudelliset velvollisuudet hyväksyessään ohjelmaa varten nimetyn kansallisen toimiston vaatimustenmukaisuuden ennakkoarvioinnin.

3. Komission ja kansallisen toimiston välistä sopimussuhdetta määrittävässä asiakirjassa on 27 artiklan 4 kohdan mukaisesti

a) vahvistettava kansallisten toimistojen sisäistä valvontaa koskevat vaatimukset ja tukea varten kansallisille toimistoille siirrettävien unionin varojen hallinnointia koskevat säännöt;

b) esitettävä kansallisen toimiston työohjelma, joka sisältää kansallisen toimiston hallinnointitehtävät, joihin myönnetään EU-tukea;

c) tarkennettava kansalliseen toimistoon sovellettavat raportointivaatimukset.

4. Komissio antaa kansallisen toimiston käyttöön vuosittain seuraavat ohjelman varat:

a) varat tukien myöntämiseksi ohjelman toimiin, joiden hallinnointi on annettu kansallisen toimiston tehtäväksi kyseisessä jäsenvaltiossa;

b) rahoitustuki kansallisen toimiston suorittamiin ohjelman hallinnointitehtäviin. Tuki annetaan kiinteämääräisenä osuutena kansallisen toimiston toimintakustannuksista ja määritellään kansallisen toimiston hallinnoitavaksi annettujen, tukien myöntämiseen tarkoitettujen unionin varojen määrän perusteella.

5. Komissio vahvistaa kansallisen toimiston työohjelmaa koskevat vaatimukset. Komissio antaa ohjelman varat kansallisen toimiston käyttöön vasta sen jälkeen, kun se on hyväksynyt muodollisesti kyseisen kansallisen toimiston työohjelman.

6. Komissio tarkistaa kansalliset hallinnointi- ja valvontajärjestelmät kansallisiin toimistoihin sovellettavien 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen vaatimustenmukaisuutta koskevien säännösten perusteella, erityisesti kansallisen viranomaisen laatiman vaatimustenmukaisuuden ennakkoarvioinnin, kansallisen toimiston vuotuisen johdon vahvistuslausuman ja riippumattoman tarkastuselimen siitä antaman tarkastuslausunnon perusteella ottaen asianmukaisesti huomioon kansallisen viranomaisen vuosittain toimittamat tiedot ohjelmaan liittyvistä seuranta- ja valvontatoimistaan.

7. Arvioituaan vuotuisen johdon vahvistuslausuman ja riippumattoman tarkastuselimen siitä antaman tarkastuslausunnon komissio antaa lausunnon ja sitä koskevat huomautukset kansalliselle toimistolle ja kansalliselle viranomaiselle.

8. Jos komissio ei voi hyväksyä kansallisen toimiston vuotuista johdon vahvistuslausumaa tai riippumattoman tarkastuselimen siitä antamaa tarkastuslausuntoa taikka jos kansallinen toimisto ei tyydyttävällä tavalla toteuta komission huomautuksia, komissio voi toteuttaa varotoimenpiteitä ja korjaavia toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

9. Komissio järjestää säännöllisesti kokouksia kansallisten toimistojen verkoston kanssa varmistaakseen, että ohjelma toteutetaan johdonmukaisella tavalla kaikissa ohjelmamaissa.

30 artikla

Riippumaton tarkastuselin

1. Riippumattoman tarkastuselimen on annettava tarkastuslausunto asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta vuotuisesta johdon vahvistuslausumasta.

2. Riippumattoman tarkastuselimen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) sillä on oltava tarvittava ammatillinen pätevyys julkisen sektorin tarkastusten suorittamiseksi;

b) sen on varmistettava, että tarkastustoimissa otetaan huomioon globaalisti hyväksytyt tarkastusstandardit;

c) sillä ei saa olla eturistiriitatilannetta siihen oikeudelliseen yksikköön nähden, johon kansallinen toimisto kuuluu. Erityisesti sen on oltava toiminnallisesti riippumaton oikeudellisesta yksiköstä, johon kansallinen toimisto kuuluu.

3. Riippumattoman tarkastuselimen on annettava komissiolle ja sen edustajille sekä tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus tutustua kaikkiin asiakirjoihin ja raportteihin, jotka ovat sen antaman, kansallisen toimiston vuotuista johdon vahvistuslausumaa koskevan tarkastuslausunnon perustana.

IX LUKU

Valvontajärjestelmä

31 artikla

Valvontajärjestelmän periaatteet

1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia.

2. Komissio vastaa kansallisen toimiston hallinnoimiin ohjelman toimiin ja toimintoihin kohdistuvasta valvontatoiminnasta. Se vahvistaa vähimmäisvaatimukset kansallisen toimiston ja riippumattoman tarkastuselimen suorittamalle valvonnalle.

3. Kansallisen toimiston on vastattava 28 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen ohjelman toimien ja toimintojen edunsaajien perustason valvonnasta. Valvonnan on annettava kohtuulliset takeet siitä, että myönnetyt tuet käytetään tarkoitetulla tavalla ja sovellettavien unionin sääntöjen mukaisesti.

4. Komissio varmistaa kansallisille toimistoille siirrettyjen ohjelman varojen osalta, että sen suorittama valvonta sovitetaan asianmukaisella tavalla yhteen kansallisten viranomaisten ja kansallisten toimistojen suorittaman valvonnan kanssa yhden tarkastuksen periaatteen ja riskiperustaisen analyysin perusteella. Tätä säännöstä ei sovelleta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) suorittamiin tutkimuksiin.

32 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojaaminen

1. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet toimittaa kaikkien unionilta rahoitusta saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien, alihankkijoiden ja kolmansien osapuolten osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Ne voivat suorittaa myös kansallisiin toimistoihin kohdistuvia tarkastuksia ja valvontaa.

2. OLAF voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (20) säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko rahoitussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

3. Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa sekä tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa rahoitussopimuksissa ja -päätöksissä sekä sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAF:lle oikeus tehdä edellä tarkoitettuja tarkastuksia sekä edellä tarkoitettuja paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista.

X LUKU

Toimivallan siirto ja täytäntöönpanosäännökset

33 artikla

Toimivallan siirto komissiolle

Jotta tehtäviä hallinnoitaisiin tarkoituksenmukaisimmalla tasolla, siirretään komissiolle valta antaa 34 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan 28 artiklan 3 kohtaa, mutta vain siltä osin kuin kansallisten toimistojen hallinnoitaviksi annetaan uusia toimia.

34 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Siirretään komissiolle ohjelman keston ajaksi 33 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 33 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5. Edellä olevan 33 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

35 artikla

Ohjelman toteuttaminen

Komissio hyväksyy ohjelman toteuttamista varten vuotuiset toimintaohjelmat täytäntöönpanosäädöksillä 36 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Vuotuisilla toimintaohjelmilla varmistetaan, että 4, 5, 11 ja 16 artiklassa vahvistetut yleis- ja erityistavoitteet pannaan vuosittain johdonmukaisesti täytäntöön ja niissä määritellään odotettavat tulokset, täytäntöönpanomenetelmä sekä toimintaohjelman kokonaismäärä. Vuotuisissa toimintaohjelmissa on oltava myös kuvaus rahoitettavista toimista, maininta kullekin toimelle osoitetun rahoituksen määrästä, rahoituksen jakautuminen jäsenvaltioiden kesken kansallisen toimiston kautta hallinnoitaville toimille sekä toimenpiteiden täytäntöönpanon alustava aikataulu. Niissä on mainittava myönnettävien tukien osalta osarahoituksen enimmäismäärä, jossa on otettava huomioon kohderyhmien erityispiirteet ja erityisesti niiden valmiudet osallistua osarahoitukseen, sekä mahdollisuudet houkutella rahoitusta kolmansilta osapuolilta. Erityisesti kun on kyse rajoitetusti taloudellisia mahdollisuuksia omaaviin järjestöihin kohdistetuista toimista, osarahoituksen määräksi on asetettava vähintään 50 prosenttia.

36 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Komitea voi kokoontua erityiskokoonpanoissa käsittelemään alakohtaisia kysymyksiä. Ulkopuolisia asiantuntijoita, myös työmarkkinaosapuolten edustajia, voidaan komitean työjärjestyksen mukaisesti tarvittaessa ja tapauskohtaisesti kutsua osallistumaan kokouksiin tarkkailijoina.

3. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

XI LUKU

Loppusäännökset

37 artikla

Kumoaminen ja siirtymäsäännökset

1. Kumotaan päätökset N:o 1719/2006/EY, N:o 1720/2006/EY ja N:o 1298/2008/EY 1 päivästä tammikuuta 2014.

2. Päätösten N:o 1719/2006/EY, N:o 1720/2006/EY ja N:o 1298/2008/EY perusteella 31 päivänä joulukuuta 2013 tai sitä ennen käynnistettyjä toimia on tarvittaessa hallinnoitava tämän asetuksen säännösten mukaisesti.

3. Jäsenvaltioiden on varmistettava kansallisella tasolla esteetön siirtyminen elinikäisen oppimisen, nuorison ja globaalin korkeakoulutusyhteistyön alojen aiempien ohjelmien yhteydessä toteutettujen toimien ja tämän ohjelman toimien välillä.

38 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2014.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Strasbourgissa 11 päivänä joulukuuta 2013 Euroopan parlamentin puolesta Puhemies M. SCHULZ Neuvoston puolesta Puheenjohtaja V. LEŠKEVIČIUS

(1) EUVL C 181, 21.6.2012, s. 154.

(2) EUVL C 225, 27.7.2012, s. 200.

(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 19. marraskuuta 2013 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 3. joulukuuta 2013.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1720/2006/EY, tehty 15 päivänä marraskuuta 2006, elinikäisen oppimisen toimintaohjelman perustamisesta (EUVL L 327, 24.11.2006, s. 45).

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1719/2006/EY, tehty 15 päivänä marraskuuta 2006, nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action) perustamisesta ajanjaksoksi 2007–2013 (EUVL L 327, 24.11.2006, s. 30).

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1298/2008/EY, tehty 16 päivänä joulukuuta 2008, Erasmus Mundus -toimintaohjelman 2009–2013 käynnistämisestä korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (EUVL L 340, 19.12.2008, s. 83).

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1905/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta (EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41).

(8) Neuvoston direktiivi 2004/114/EY annettu 13 päivänä joulukuuta 2004, kolmansien maiden kansalaisten opiskelua, opiskelijavaihtoa, palkatonta harjoittelua tai vapaaehtoistyötä varten tapahtuvan maahanpääsyn edellytyksistä (EUVL L 375, 23.12.2004, s. 12).

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2241/2004/EY, tehty 15 päivänä joulukuuta 2004, yhteisön yhteisistä puitteista tutkintojen ja pätevyyksien selkeyttämiseksi (Europass) (EUVL L 390, 31.12.2004, s. 6).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/143/EY, annettu 15 päivänä helmikuuta 2006, eurooppalaisen yhteistyön jatkamisesta korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamisessa (EUVL L 64, 4.3.2006, s. 60).

(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2008, eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi (EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1).

(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta (EUVL C 155, 8.7.2009, s. 11).

(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen perustamisesta (EUVL C 155, 8.7.2009, s. 1).

(14) EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1

(15) Neuvoston päätös 2001/822/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2001, merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön ("päätös merentakaisten alueiden assosiaatiosta") (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1).

(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(18) Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus 2006/962/EY, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10).

(19) Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1268/2012, annettu 29 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).

(20) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

LIITE I OHJELMAN ARVIOINNISSA KÄYTETTÄVÄT INDIKAATTORIT Ohjelmaa seurataan tarkasti sellaisten indikaattoreiden perusteella, joilla pyritään mittaamaan, missä määrin ohjelman yleis- ja erityistavoitteet on saavutettu, sekä hallinnollisten rasitteiden ja kustannusten minimoimiseksi. Tätä varten kerätään tietoja seuraavista avainindikaattoreista. Eurooppa 2020 -strategian koulutus-tavoite Niiden vain ylemmän perusasteen koulutuksen suorittaneiden 18–24-vuotiaiden prosenttiosuus, jotka eivät ole koulutuksen piirissä Niiden 30–34-vuotiaiden prosenttiosuus, joilla on korkea-asteen tai vastaava tutkinto Neuvoston oppimiseen liittyvää liikkuvuutta koskevasta vertailu-arvosta antamien päätelmien mukainen liikkuvuutta koskeva vertailuarvo Niiden korkeakoulututkinnon suorittaneiden prosenttiosuus, joilla on takanaan ulkomailla suoritettu korkeakouluopintoihin liittyvä opiskelu- tai harjoittelujakso (työharjoittelujaksot mukaan lukien) Niiden 18–34-vuotiaiden ammatillisen peruskoulutuksen suorittaneiden prosenttiosuus, joilla on takanaan ulkomailla suoritettu ammatilliseen peruskoulutukseen liittyvä opiskelu- tai harjoittelujakso (työssäoppimisjaksot mukaan lukien) Määrälliset (yleis)kriteerit Ohjelmasta tuetun henkilöstön määrä, eriteltynä maan ja alan mukaan Erityistarpeita tai heikommassa asemassa olevien osallistujien lukumäärä Järjestöjen ja hankkeiden määrä ja tyyppi, eriteltynä maan ja toimen mukaan Koulutus Ohjelmaan osallistuvien koululaisten, opiskelijoiden ja harjoittelijoiden lukumäärä, eriteltynä maan, alan, toimen ja sukupuolen mukaan Niiden korkeakouluopiskelijoiden lukumäärä, jotka saavat tukea kumppanimaassa tapahtuvaa opiskelua varten, sekä kumppanimaasta ohjelmamaahan opiskelemaan tulleiden lukumäärä Liikkuvuus- ja yhteistyötoimiin osallistuvien kumppanimaiden korkeakoulujen lukumäärä Euroguidance-verkoston käyttäjien lukumäärä Niiden osallistujien prosenttiosuus, jotka ovat saaneet todistuksen, tutkintotodistuksen tai muun virallisen tunnustuksen osallistumisestaan ohjelmaan Niiden osallistujien prosenttiosuus, jotka ovat ilmoittaneet parantaneensa avaintaitojaan Niiden pitkäkestoiseen liikkuvuuteen osallistuneiden prosenttiosuus, jotka ovat ilmoittaneet parantaneensa kielitaitoaan Jean Monnet Jean Monnet -toimintojen kautta koulutusta saavien opiskelijoiden lukumäärä Nuoriso Ohjelmasta tuettuihin liikkuvuustoimiin osallistuvien nuorten lukumäärä, eriteltynä maan, toimen ja sukupuolen mukaan Globaaleihin liikkuvuus- ja yhteistyötoimiin osallistuvien ohjelmamaiden ja kumppanimaiden nuorisojärjestöjen lukumäärä Eurodesk-verkoston käyttäjien lukumäärä Niiden osallistujien prosenttiosuus, jotka ovat saaneet todistuksen, esimerkiksi Youthpass-todistuksen, tutkintotodistuksen tai muun virallisen tunnustuksen osallistumisestaan ohjelmaan Niiden osallistujien prosenttiosuus, jotka ovat ilmoittaneet parantaneensa avaintaitojaan Niiden vapaaehtoistoimintaan osallistuneiden prosenttiosuus, jotka ovat ilmoittaneet parantaneensa kielitaitoaan Urheilu Ohjelmaan hakevien ja osallistuvien urheilujärjestöjen jäsenmäärä maittain Niiden osallistujien prosenttiosuus, jotka ovat hyödyntäneet rajatylittävien hankkeiden tuloksia a) urheiluun kohdistuvien uhkien torjumiseen b) hyvän hallinnon ja kaksoisurien edistämiseen c) sosiaalisen osallisuuden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja osallistujamäärien lisäämiseen