Erityiskertomus nro 1/99 eläinten ruokintaan tarkoitetulle rasvattomalle maidolle ja maitojauheelle myönnettävästä tuesta, sekä komission vastaukset



Virallinen lehti nro C 147 , 27/05/1999 s. 0001 - 0021



Erityiskertomus nro 1/99 eläinten ruokintaan tarkoitetulle rasvattomalle maidolle ja maitojauheelle myönnettävästä tuesta, sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (1999/C 147/01) Sisällys >TAULUKON PAIKKA> TIIVISTELMÄ ELÄINTEN RUOKINTAAN TARKOITETULLE RASVATTOMALLE MAIDOLLE JA MAITOJAUHEELLE MYÖNNETTÄVÄÄ TUKEA KOSKEVASTA ERITYISKERTOMUKSESTA NRO 1/99 Rasvattoman maitojauheen kokonaistuotanto EU:n alueella on 1208000 tonnia, josta ainoastaan 35 prosenttia myydään markkinoilla ilman tukea. Loppuosa joko viedään tai myydään sisämarkkinoita koskevien myyntitoimenpiteiden avulla (ks. kohta 11). Tämä kertomus käsittelee eläinten ruokintaan tarkoitetulle rasvattomalle maitojauheelle ja maidolle myönnettävää yhteisön tukea. Kyseessä on noin 500000 tonnin vuotuinen määrä, johon liittyen käytettiin 386 miljoonaa ecua vuonna 1997 (ks. kohdat 11 ja 13). Lainsäädännössä olisi määritettävä tukikelpoista rasvatonta maitojauhetta koskevat laatuvaatimukset (etenkin proteiinipitoisuus), jotta vältettäisiin tuen maksu heikkolaatuiselle ja myyntikelvottomalle rasvattomalle maitojauheelle (ks. kohta 16). Rasvatonta maitojauhetta käytetään yhä vähemmän eläinten ruokintaan; naudanliha-alan kriisin lisäksi syynä on muiden, hintatasoltaan alhaisempien tuotteiden aiheuttama kilpailu (ks. kohdat 18 ja 19). Eläinten ruokintaan tarkoitetusta rasvattomasta maitojauheesta maksettavan tuen osuus on lähes 35 prosenttia maitojauheen kaupallisesta arvosta (ks. kohta 21). Tuen määrä on pysynyt samana vuodesta 1993 lähtien, mutta komission yksiköillä ei ollut esittää yhtenäistä asiakirjaa sen tueksi, että tuen tasoa olisi tarkasteltu vuosittain, kuten lainsäädännössä edellytetään (ks. kohta 22). Tehokkaan tarjouskilpailumenettelyn avulla pitäisi olla mahdollista varmistaa tuen optimaalinen taso, varsinkin kun otetaan huomioon varastojen kasvu (ks. kohta 23). Kolmansista maista tapahtuva tuonti saattaa kasvaa entisestään. Tuotu rasvaton maitojauhe on oikeutettu kaikkiin rasvatonta maitojauhetta koskeviin yhteisön tukijärjestelmiin (julkista varastointia lukuun ottamatta). EU:n talousarvioon kohdistuvat nettokulut ovat 18,7 miljoonaa ecua (ks. kohta 27). WTO-sopimus rajoittaa mahdollisuuksia rasvattoman maitojauheen tuettuun vientiin (ks. kohta 28). Tarkastuksen yhteydessä havaittiin puutteita rasvattoman maidon ja kirnupiimän tukikelpoisten määrien vahvistamisen (ks. kohta 31) sekä näytteiden ottamisen (ks. kohta 32) osalta. Tukea saava rasvaton maitojauhe ei saa sisältää herajauhetta. Tarkastuksen yhteydessä kävi ilmi, että järjestelmälliset tarkastukset tällä alalla olisivat erittäin tärkeitä (ks. kohta 42). Erityissäännöksiin, jotka koskevat tukea, jota rasvatonta maitojauhetta tuottavalle jäsenvaltiolle maksetaan toisissa jäsenvaltioissa rehuseosten valmistukseen käytettävästä maitojauheesta, liittyy jatkuvia valvontaa koskevia puutteita. Tilannetta olisi parannettava tai asetus olisi kumottava, kuten tilintarkastustuomioistuin ehdotti jo varainhoitovuotta 1988 koskevassa vuosikertomuksessaan (ks. kohdat 48 ja 49). Rasvattoman maitojauheen julkiset varastot kasvoivat vuosina 1996 ja 1997. Suurin osa varastoista sijaitsee Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tarkastuksen yhteydessä havaittiin, että Irlannissa olisi tarpeen erottaa tehtäväalueet järjestelmällisesti toisistaan ja että Yhdistyneessä kuningaskunnassa varastot eivät olleet asianmukaisia (ks. kohdat 50 - 52). JOHDANTO Tuote 1. Rasvatonta maitoa tuotetaan täysmaidon kuorintaprosessin yhteydessä valmistettaessa kermaa vointuotannon alkuvaiheessa. Maitoa käytetään joko nestemäisenä tai kuivatussa muodossa eli rasvattomana maitojauheena. Rasvatonta maitojauhetta käytetään - yhdessä täysmaidon kanssa - muiden maitotuotteiden valmistuksessa sekä elintarviketeollisuudessa. Nestemäistä rasvatonta maitoa käytetään lähinnä kaseiinin tuotantoon, josta saadaan proteiinia maatalouden raaka-aineita jalostavaan teollisuuteen ja kemianteollisuuteen. Kirnupiimää saadaan voinvalmistuksen sivutuotteena sen jälkeen kun kiinteä rasva-aine on erotettu kermasta; kirnupiimäjauhe on puolestaan kuivatussa muodossa olevaa kirnupiimää. Kaaviosta 1 käyvät ilmi pääasialliset maidosta saatavat tuotteet. 2. Rasvattoman maitojauheen maailmanlaajuinen tuotanto on noin 3,1 miljoonaa tonnia(1). Euroopan unioni on sen suurin tuotantoalue; unionin osuus maailmanlaajuisesta tuotannosta on noin 40 prosenttia. Muita merkittäviä tuotantoalueita ovat Itä-Eurooppa (11 prosenttia), Pohjois-Amerikka (19 prosenttia) sekä Australia ja Uusi-Seelanti (14 prosenttia). Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus 3. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksen komissiossa ja tietyissä jäsenvaltioissa (Saksa, Belgia, Ranska, Italia ja Alankomaat). Tarkastus koski eläinten ruokintaan tarkoitetusta rasvattomasta maidosta ja rasvattomasta maitojauheesta maksettua tukea (386 miljoonaa ecua vuonna 1997). Tarkastuskäyntejä tehtiin myös Irlantiin ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jotta tarkastuksessa voitiin ottaa huomioon kustannukset, jotka aiheutuivat vuonna 1996 lisääntyneestä rasvattoman maitojauheen julkisesta varastoinnista kyseisissä jäsenvaltioissa. 4. Tarkastuksen yhteydessä otettiin riskitekijöinä huomioon lainsäädännön väljyys sekä tukeen oikeutettuja tuotteita koskevien laadullisten ja määrällisten tekijöiden määrittämiseen ja valvontaan liittyvät ongelmat. Huomioon otettiin niinikään valvontaongelmat, jotka liittyvät jäsenvaltiolle sellaisesta maitojauheesta maksettavaan tukeen, joka käytetään rehun tuotantoon toisessa jäsenvaltiossa. Tarkastuksen yhteydessä käsiteltiin myös mahdollisuuksia tuotteiden vaihtamiseen (lähinnä maitojauheen korvaamiseen herajauheella). 5. Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin perehtynyt rasvattoman maitojauheen käyttöä koskeviin toimiin. Keskeiset havainnot esitettiin tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1988(2) (rasvaton maitojauhe) sekä varainhoitovuotta 1993(3) (kaseiini) koskevissa vuosikertomuksissa. YHTEISÖN TUKI JA MAITOALAN MARKKINAT Maidon ja maitotuotteiden yhteinen markkinajärjestely 6. Maidon osuus EU:n maataloustuotannon kokonaisarvosta on noin 18,4 prosenttia, joten maidontuotanto on tärkein maatalouden osa-alue EU:n alueella. Maitoalan yhteinen markkinajärjestely perustettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 804/68(4), ja tukitoimenpiteet, joiden oikeusperustana kyseinen asetus on, tähtäävät maitoalan tilanteen parantamiseen ja tuotantoylijäämäongelman ratkaisemiseen. 7. Yhteisön maksama maidon hintatuki perustuu voin ja (nestemäisen tai jauheen muodossa olevan) rasvattoman maidon myyntitukeen, maitotuotteiden vientitukeen sekä voin ja rasvattoman maitojauheen julkiseen varastointiin markkinahintojen laskiessa. Lisäksi tietyntyyppisistä juustoista maksetaan varastointitukea. 8. EU:n alueen maidontuotantoa on valvottu vuodesta 1984 lähtien maitokiintiöiden avulla. Järjestelmää, joka otettiin aluksi käyttöön 9 vuodeksi, on jatkettu vuoteen 2000 asti neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3950/92(5). 9. Huolimatta siitä, että maidontuotanto vakautui vuonna 1984 tapahtuneen kiintiöjärjestelmän käyttöön ottamisen myötä, EU:n alueella on edelleen maidon ylituotantoa. Taulukossa 1 on esitetty maitotuotteiden tuotannon kehittyminen EU:ssa vuonna 1984 sekä vuodesta 1993 vuoteen 1997. 10. Noin 35 prosenttia(6) EU:n alueella tuotetusta maidosta kulutetaan tuoreena maitona tai siitä valmistettuna maitotuotteena, esimerkiksi jogurttina; 65 prosentista valmistetaan juustoa, voita tai maitojauhetta. Rasvattomasta maidosta, jota ei käytetä nestemäisessä muodossa, valmistetaan joko rasvatonta maitojauhetta tai kaseiinia (22 kilogrammasta täysmaitoa saadaan noin 1 kilogramma voita ja 2 kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta). EU:n alueella tuotettiin vuonna 1997 yhteensä 1208000 tonnia rasvatonta maitojauhetta, josta ainoastaan 445000 tonnia voitiin myydä markkinahinnoin ilman tukea (ks. taulukko 2). 11. Euroopan Unioni tukee maitoalan tuotteiden myyntitoimenpiteiden yhteydessä nestemäisen tai kuivatun rasvattoman maidon käyttöä eläinten ruokintaan (noin 512000 tonnia vuonna 1997)(7) ja kaseiinin tuotantoon (määrä vastaa noin 400000 tonnia rasvatonta maitojauhetta vuonna 1997)(8). Lisäksi tuetaan rasvattoman maitojauheen vientiä (noin 280000 tonnia vuonna 1997). 12. Mainittujen toimien avulla ei ole kuitenkaan kyetty kuluttamaan viime vuosina kertynyttä rasvattoman maitojauheen ylijäämää kokonaisuudessaan; rasvattoman maitojauheen julkiset interventiovarastot kasvoivat vuodesta 1996 alkaen 135421 tonniin vuoden 1997 loppuun mennessä. Varastot olivat suurimmat Irlannissa (54634 tonnia) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (46400 tonnia). Rasvattoman maitojauheen markkinoiden kokonaistilanne on esitetty taulukossa 2. 13. EMOTR:n tukiosaston menot olivat vuonna 1997 rasvattoman maitojauheen osalta yhteensä 875 miljoonaa ecua, josta 386 miljoonaa ecua (44 prosenttia) liittyi eläinten ruokintaan tarkoitettuun rasvattomaan maitoon ja maitojauheeseen, 288 miljoonaa ecua (33 prosenttia) kaseiinin tuotantoon, 171 miljoonaa ecua (20 prosenttia) vientitukiin ja 30 miljoonaa ecua (3 prosenttia) julkiseen varastointiin (ks. taulukot 3 ja 4). Lainsäädäntö 14. Eläinten ruokintaan tarkoitettua rasvatonta maitoa ja maitojauhetta koskevat myyntitoimenpiteet on esitetty neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 986/68(9). Kyseisen asetuksen mukaan myös kirnupiimä sekä kirnupiimäjauhe ovat tukikelpoisia. Neuvoston asetusta (ETY) N:o 986/68 täydentävät seuraavat erityistoimenpiteisiin ja täytäntöönpanoa koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin liittyvät komission asetukset: a) komission asetus (ETY) N:o 1105/68(10) eläinten ruokintaan tarkoitetulle rasvattomalle maidolle myönnettävää tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä(11) b) komission asetus (ETY) N:o 1725/79(12) rehuseoksiksi jalostetulle rasvattomalle maidolle ja vasikoiden rehuksi tarkoitetulle rasvattomalle maitojauheelle myönnettävää tukea koskevista yksityiskohtaisista säännöistä(13) c) komission asetus (ETY) N:o 1624/76(14) toisen jäsenvaltion alueella denaturoidulle tai rehuseoksiksi jalostetulle rasvattomalle maitojauheelle maksettavaa tukea koskevista erityissäännöksistä(15). 15. Rasvattoman maitojauheen julkisesta varastoinnista säädetään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/687 artiklassa. Rasvattoman maitojauheen julkista varastointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään 22 päivänä helmikuuta 1996 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 322/96(16). Ainoastaan hyvälaatuinen rasvaton maitojauhe, jonka rasvattoman kuiva-aineen proteiinipitoisuus on 35,6 prosenttia(17), on oikeutettu julkiseen varastointiin. Rasvaton maitojauhe ei saa sisältää kirnupiimää tai heraa ja sen on täytettävä myös tietyt muut laadulliset kriteerit(18). Komission asetuksia koskevat havainnot 16. Komission asetuksessa (EY) N:o 322/96 määritetään selkeästi julkiseen varastointiin oikeutettua rasvatonta maitojauhetta koskevat vähimmäisvaatimukset, joita ei kuitenkaan sovelleta rehunvalmistukseen käytettävään rasvattomaan maitojauheeseen (ks. taulukko 5). Komission asetuksissa (ETY) N:o 1105/68 ja 1725/79 esitetään rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen koostumusta koskevat tukikelpoisuusperusteet ja määritetään valvontatoimet, joita jäsenvaltioiden on sovellettava sen varmistamiseksi, että tuen myöntämisehtoja noudatetaan. Koostumusta koskevat tukikelpoisuusperusteet ovat kuitenkin sellaisia, että jäsenvaltiot voivat tulkita sovellettavia sääntöjä eri tavoin (ks. kohdat 31, 41 ja 42). Lisäksi valvontaa koskevat säännökset eivät osoita riittävän selkeästi, milloin, missä ja miten jäsenvaltioiden on suoritettava tarkastuksia, eikä asetuksesta (ETY) N:o 1105/68 käy ilmi, mitä erityisiä laboratoriokokeita olisi tehtävä jotta voitaisiin selvittää, onko koostumusta koskevia kriteereitä noudatettu. Havaittavissa olivat esimerkiksi seuraavat puutteet: a) Siitä huolimatta, että eläinten ruokintaan käytettävän tuotteen ravitsemusarvo määritetään proteiinipitoisuuden avulla, sitä koskevaa vähimmäisvaatimusta ei ole määritetty. Heikkolaatuisen, proteiinipitoisuudeltaan alhaisen rasvattoman maitojauheen osalta ei evätä tukea, vaan sitä maksetaan samansuuruisena kuin hyvälaatuisesta rasvattomasta maitojauheesta(19). b) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 968/68 mukaan rasvattoman maidon rasvapitoisuus saa olla enintään 1 prosentti ja rasvattoman maitojauheen rasvapitoisuus enintään 11 prosenttia, mutta komission asetuksen (ETY) N:o 1105/68 perusteella rasvattoman maidon rasvapitoisuus voi olla 25 prosenttia suurempi. c) Tukikelpoisen rasvattoman maidon kuiva-aineen osalta ei ole olemassa tarkkoja kriteereitä. Asetuksen (ETY) N:o 1105/68 mukaan rasvattoman maidon kuiva-ainepitoisuus on vähintään 8,75 prosenttia ja kirnupiimän kuiva-ainepitoisuus vähintään 8 prosenttia, mutta tukea voidaan joissakin tapauksissa myöntää rasvattomalle maidolle ja kirnupiimälle, joiden kuiva-ainepitoisuus jää mainittujen vähimmäistasojen alapuolelle(20). d) Komission asetuksen (ETY) N:o 1105/68 mukaan maidon laimentamista vedellä tai heralla ei sallita, ellei se "tavanomaisesti kuulu käytettyihin tuotantomenetelmiin"(21). Asetuksessa ei mainita laimentamista edellyttäviä tuotantomenetelmiä. e) Komission asetukseen (ETY) N:o 1105/68 (10 artikla) sisältyvissä valvontaa koskevissa säännöksissä edellytetään ainoastaan, että "jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen sen, että tuen myöntämiselle säädettyjen edellytysten täyttymistä valvotaan ja että tuen vaikutus välittyy tilatasolla"; asetuksessa ei ole kuitenkaan mainintaa kyseisten toimien ajoituksesta, luonteesta tai laajuudesta. Komission (muutettuun) asetukseen (ETY) N:o 1725/79 sisältyvissä valvontaa koskevissa säännöksissä määritetään yksityiskohtaisemmin, millaista valvontaa on suoritettava, ja tuodaan esille laboratoriokokeilta edellytettävät tekniset vaatimukset sekä kokeiden hyväksyttäviä tuloksia koskevat parametrit. 17. Asetuksessa (ETY) N:o 1105/68 ei - toisin kuin asetuksessa (ETY) N:o 1725/79 - säädetä myöskään, että maidontuottajat on hyväksyttävä ennen kuin tukea voidaan myöntää. Tässä yhteydessä on erittäin olennaista, että edunsaajilla on asianmukaiset tekniset varusteet sekä riittävät hallinto- ja kirjanpitomenetelmät, joiden avulla asetusten noudattaminen on mahdollista. Rasvattoman maitojauheen markkinat 18. Rasvattoman maitojauheen vuosittainen tuotanto on laskenut vuonna 1984 ennen kiintiöjärjestelmän käyttöönottoa vallinneesta 2,4 miljoonasta tonnista 1,3 miljoonaan tonniin vuonna 1993 ja 1,1 miljoonaan tonniin vuonna 1998. Ranska ja Saksa ovat rasvattoman maitojauheen suurimpia tuottajia; niiden osuus EU:n kokonaistuotannosta on noin 60 prosenttia. Komission arvion mukaan rasvattoman maitojauheen tuotanto ja kulutus tulevat laskemaan entisestään, koska sen käyttö eläinten rehuseoksiin vähenee koko ajan(22). Ihmisravintona käytettävän rasvattoman maitojauheen määrän(23) uskotaan sen sijaan pysyvän vakaana(24). Kaaviossa 2 kuvataan rasvattoman maidon ja maitojauheen tuetun kulutuksen kehitystä sekä sellaisen kulutuksen kehitystä, jolle ei myönnetä tukea. 19. Rasvattoman maitojauheen käytön väheneminen johtuu tarkastuksessa mukana olleiden rehuseosten tuottajien mukaan toisaalta vasikoiden määrän vähenemisestä ja toisaalta uusien tuotteiden kehittämisestä ja rasvattoman maitojauheen korvaamisesta edullisemmilla tuotteilla (esimerkiksi herajauheella) siitä huolimatta, että EU tukee rasvattoman maitojauheen käyttöä. 20. Lisäksi jotkin tuottajat pitivät nykyistä vaatimusta siitä, että tukikelpoisten rehuseosten on sisällettävä vähintään 50 prosenttia rasvatonta maitojauhetta, liian korkeana ja rasvattoman maitojauheen käyttöä rajoittavana. Rasvattoman maitojauheen vähimmäispitoisuutta rehuseoksissa on itse asiassa muutettu useaan otteeseen(25). Komission olisi arvioitava vaadittua rasvattoman maitojauheen vähimmäispitoisuutta uudelleen markkinoiden kehittymisen ja kilpailevien tuotteiden hintakehityksen perusteella (ks. myös kohta 22). Kaaviossa 3 on esitetty rasvattoman maitojauheen markkinahintojen kehitys Euroopassa sekä maailmanmarkkinoilla. Tuen määrän vahvistaminen 21. Nykyinen tuki rasvattoman maitojauheen käyttöön vastaa noin 35:tä prosenttia sen kaupallisesta arvosta. Tilanne ei ole muuttunut sen jälkeen kun tuen määräksi 1. heinäkuuta 1993 vahvistettiin 59,22 ecua sataa kilogrammaa kohti. Tuen määrä nostettiin 71,51 ecuun sataa kilogrammaa kohti 1. helmikuuta 1995, mutta toimenpide ei perustunut todelliseen kasvuun, vaan vuonna 1995 tapahtuneeseen vihreiden kurssien käyttöön ottamiseen liittyvään mukauttamiseen. 22. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 986/682 a artiklan 1 kohdan mukaan tuen määrää vahvistettaessa otetaan huomioon seuraavat tekijät: kyseessä olevana maidon markkinointivuotena voimassa oleva rasvattoman maitojauheen interventiohinta, rasvattoman maidon ja maitojauheen tarjonnan ja eläinten ruokintaan liittyvän käytön kehittyminen, vasikoiden hintojen kehittyminen sekä kilpailevien proteiinien markkinahintojen kehittyminen rasvattoman maitojauheen hintaan nähden. Asetuksen 2 a artiklan 2 kohdan(26) mukaan tuen määrä vahvistetaan vuosittain seuraavaa maidon markkinointivuotta varten. Mainittujen tekijöiden arviointia ja sitä, miten ne otettiin huomioon asetuksessa edellytetyllä tavalla, ei ole kirjattu mihinkään yhtenäiseen asiakirjaan. Lisäksi - kuten tilintarkastustuomioistuin totesi jo vuonna 1988 - tuen optimaalisen tason, jonka avulla myynnin tavoitetaso saavutetaan mahdollisimman pienin talousarviomenoin, määrittämiseksi ei ole olemassa erityistä analysointimenetelmää. 23. Tilintarkastustuomioistuin tuo uudelleen esille aiemman huomautuksensa(27) siitä, että tuen määrä on saatettu vahvistaa epäasianmukaiselle tasolle ja että tarjouskilpailumenettelyn avulla kyettäisiin paremmin varmistamaan tuen optimaalinen taso. Kaupankäynti yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa 24. Rasvattoman maitojauheen vuosittainen tuonti kasvoi 17500 tonnista 64000 tonniin vuosien 1993 ja 1997 välisenä aikana lähinnä viime vuosina tuontiin sovelletun tullietuusmenettelyn takia. Rasvatonta maitojauhetta vietiin vuonna 1997 noin 281470 tonnia. Taulukossa 6 on esitetty rasvattoman maitojauheen tuontia ja vientiä koskevat tiedot vuosien 1993 ja 1997 väliseltä ajalta. 25. Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimusten mukaisesti rasvattoman maitojauheen tuontitulleja lasketaan 1. heinäkuuta 1995 alkaen 20 prosenttia kuuden vuoden aikana(28). Vuoden 1995 heinäkuusta alkaen suurimmalle osalle tuotavaa rasvatonta maitojauhetta oli jo olemassa suotuisammat tuontitullit, koska vuonna 1995 alennettua tullitariffia (47,5 ecua sataa kilogrammaa kohti) sovellettiin noin 40000 tonniin rasvatonta maitojauhetta, ja määrä tulee nousemaan 68000 tonniin vuonna 2000 "pienintä markkinoillepääsyä koskevien sitoumusten" perusteella, jotka EU hyväksyi WTO-sopimuksen yhteydessä. 26. Täysmaidosta tai rasvattomasta maidosta valmistetun maitojauheen osalta ovat lisäksi käytettävissä yhteisön ja Itä-Euroopan maiden välisiin assosiaatiosopimuksiin perustuvat tuontikiintiöt. Kyseisten sopimusten perusteella markkinointivuonna 1997/1998 voidaan tuoda 20580 tonnia maitojauhetta, jonka osalta etuustulli on 20 prosenttia vakiomääräisestä tullista(29). Vaikka rasvattoman maitojauheen julkinen varastointi kohdistuu ainoastaan Euroopasta peräisin olevaan rasvattomaan maitojauheeseen, tuodusta ja vapaaseen liikkeeseen luovutetusta rasvattomasta maitojauheesta voidaan maksaa eläinten ruokintaan käytettävään rasvattomaan maitojauheeseen liittyvää tukea täysimääräisenä. Tuoduista määristä voidaan näin ollen maksaa myös rasvattoman maitojauheen myyntitoimenpiteisiin liittyvää tukea. 27. Vuonna 1997 tuotu rasvaton maitojauhe on siis koko määrältään (noin 64000 tonnia) tukikelpoista, mistä aiheutuvat Euroopan unionin talousarviomenot ovat kokonaismäärältään noin 42,9 miljoonaa ecua. Toisaalta tuontitullien määrä on ainoastaan 24,2 miljoonaa ecua. EU:n talousarvioon kohdistuva nettovaikutus on näin ollen noin 18,7 miljoonaa ecua(30). 28. Rasvattomasta maitojauheesta maksettavien vientitukien kokonaismäärää (430,9 miljoonaa ecua) on WTO-sopimuksen mukaan vähennettävä 36 prosenttia eli 275,8 miljoonaan ecuun(31) markkinointivuoteen 2000/2001 mennessä. Vietävän rasvattoman maitojauheen määrää on vastaavasti vähennettävä 344900 tonnista 21 prosenttia, eli 272500 tonniin markkinointivuonna 2000/2001. Niin kauan kuin sisämarkkinoiden hinnat pysyvät korkeina kansainvälisillä markkinoilla toimivien kilpailijoiden vientihintoihin nähden, yhteisön vienti rajoittuu sellaiseen vientiin, joka on oikeutettu WTO-sopimuksen perusteella säänneltyihin vientitukiin. Vientituen määräksi vahvistettiin 1. elokuuta 1997 alkaen 598,5 ecua tonnilta, ja se nostettiin 680 ecuun tonnilta 31. lokakuuta samana vuonna. HALLINNOINTI JÄSENVALTIOISSA Nestemäiselle rasvattomalle maidolle myönnettävä tuki Yleiset havainnot 29. Nestemäisestä rasvattomasta maidosta maksettiin vuonna 1997 tukea 21,2 miljoonaa ecua, mikä on 5,5 prosenttia niistä kokonaismenoista, jotka liittyvät sen käyttöön eläinten ruokintaan(32). Tätä tukimuotoa käytetään eniten Italiassa (36 prosenttia), Saksassa (30 prosenttia) ja Belgiassa (15 prosenttia). Italian osalta tuki liittyy kirnupiimään, jota käytetään suuria määriä sikatuotantoon erityisesti Parman alueella. 30. Tuottajan omia eläimiä koskevia kertoimia lukuun ottamatta (ks. kohta 33) lainsäädännössä ei määritetä tukikelpoisten määrien vahvistamiseen käytettäviä teoreettisia tai kiinteisiin määriin perustuvia laskentatapoja. Paikalla toimitettuihin tarkastuksiin perustuvat havainnot 31. Meijeriteollisuuden suoraan karjankasvattajille toimittamaa rasvatonta maitoa ja/tai kirnupiimää koskevat tukihakemukset perustuvat vain harvoin eläinten ruokintaa varten toimitetun tuotteen todelliseen painoon, ja siksi hakemuksissa ilmoitettujen määrien oikeellisuutta ei voida tarkistaa. Belgiassa tarkastuksen kohteena olleiden meijereiden ilmoitukset olivat arvioita, jotka perustuivat niiden kuukausittaista maitotuotteiden tuotantoa koskeviin rekistereihin. Ranskassa rasvattoman maidon määrä arvioidaan tuotetun voimäärän perusteella. Lisäksi Italiassa yhdessä tarkastuskäynnin kohteena olleessa suuressa meijerissä käytettiin omaa laskentatapaa tuotetun kirnupiimän määrän määrittämiseksi. Näissä tapauksissa ei ollut saatavilla todisteita siitä, että käytettyjen arviointimenetelmien avulla saatiin luotettava kuva tuotantoprosessissa olevan maidon fyysisistä ominaisuuksista. Näin ollen ei ole mahdollista varmistua siitä, että komissio maksaa oikean määrän tukea. Asetusta olisi selkeytettävä niin, että siinä määritellään perusteet tuen maksamiselle ja edellytetään asianmukaisia valvontajärjestelyjä sen varmistamiseksi, että asetusta noudatetaan. 32. Asetuksen (ETY) N:o 1105/6810 artiklassa ei täsmennetä, millaisia valvontatoimia jäsenvaltioiden on otettava käyttöön (ks. kohta 16 e). Useimmissa tarkastuksessa mukana olleissa jäsenvaltioissa (Belgiassa, Saksassa, Ranskassa ja Italiassa) eläinten ruokintaan tarkoitetun kirnupiimän ja/tai rasvattoman maidon fysikaalisten ja kemiallisten ominaispiirteiden tarkistamiseen liittyviä näytteitä ei otettu viljelijöille toimitetuista tuotteista, vaan ne otettiin joko tuotantoprosessin aikana tai meijereiden suurista tankeista. Näytteiden ja tuottajille toimitettujen tuotteiden välistä vastaavuutta ei voitu osoittaa. 33. Asetuksen (ETY) N:o 1105/68, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (ETY) N:o 2863/75(33), 5 a artiklan mukaan meijerit, jotka käyttävät kirnupiimää omien eläintensä ruokintaan, voivat saada jokaisesta tuotetusta ja myydystä voikilosta tuen, joka vastaa 2,2 kilogrammasta rasvatonta maitoa maksettavaa tukea. Vuonna 1975, jolloin asetukseen tehtiin tämä muutos, tuotettu kirnupiimä ja/tai rasvaton maito käytettiin usein suoraan meijerin omissa tiloissa pidettävien eläinten ruokintaan. Nykyisin eläimet pidetään - erittäin pieniä laitoksia lukuun ottamatta - hygieniasyistä erillään maidon jalostustiloista. Jotkin meijerit ovat hankkineet omistukseensa karjankasvatusta harjoittavia yrityksiä, joten ne hyötyvät edelleen kiinteisiin määriin perustuvasta tuen laskentatavasta, jonka katsotaan sisältävän enemmän etuja kuin toimitettujen tuotteiden punnitsemisen perusteella tapahtuvan määrien vahvistamisen. 34. Koska eläimiä ei pidetä meijerin tiloissa, joissa tuotetaan kirnupiimää, edellä mainittua kiinteisiin määriin perustuvaa laskentatapaa ei pitäisi soveltaa tukikelpoisten kirnupiimämäärien laskemiseen. Lisäksi voidaan todeta, että kerroin, jonka mukaan kirnupiimästä maksetaan tukea 2,2 kilogrammasta yhtä tuotettua voikiloa kohti, määritettiin vuonna 1968 ja että vastuullisessa komission yksikössä ei ollut enää saatavilla niitä teknisiä perusteita, joihin mainittu laskentatapa perustui. Koska maidon rasvapitoisuus on kasvanut jatkuvasti, kerrointa 2,2 olisi pitänyt tarkistaa jo kauan sitten. 35. Rasvattoman maidon tukikelpoisuuden edellytyksenä on, että sen käyttäminen ihmisravinnoksi estetään joko denaturoimalla tai asettamalle se hallinnollisen valvonnan alaiseksi, joka antaa samat takeet kuin denaturointi(34). Mikäli tukea saavissa meijereissä on voin- ja juustonvalmistusyksikkö, kirnupiimän joukkoon lisätään heraa. Tämä tuote denaturoidaan näin ollen automaattisesti(35), eikä sitä voida käyttää ihmisravintona. Kirnupiimän tarkkaa sisältöä on kuitenkin mahdotonta määrittää minkään analyysin avulla, vaikka se olisi välttämätöntä tukimaksujen valvonnan kannalta. 36. Alankomaiden osalta havaittiin, että suurin tuensaaja (98 prosenttia tuesta vuonna 1996) toimitti tuotetun kirnupiimän denaturoimattomana eräälle Saksassa sijaitsevalle tilalle. Alankomaiden viranomaiset eivät olleet kuitenkaan kertaakaan tarkistaneet, käytettiinkö kyseistä kirnupiimää todellisuudessa eläinten ruokintaan, eivätkä he olleet pyytäneet Saksan viranomaisia suorittamaan kyseisiä tarkistuksia. Rasvattomalle maitojauheelle myönnettävä tuki Yleiset havainnot 37. Euroopan unionin alueella tuotetaan vuosittain teollisesti noin 122 miljoonaa tonnia eläinten rehuseosta, ja tuotanto nousee hitaasti(36). Tuotteiden koostumus vaihtelee, mutta niiden on sisällettävä eläinten kasvatukseen tarvittavat ravitsemukselliset ainesosat. Olennaisen osan muodostavat erilaiset eläin- tai kasviproteiinit. Maitopohjainen proteiini - rasvaton maitojauhe mukaan lukien - on tärkeä osa rehuseosten koostumusta. 38. Ruokintaseosten valmistukseen käytettävää rasvatonta maitojauhetta koskevat talousarviomenot laskivat viiden vuoden kuluessa, vuosien 1993 ja 1997 välisenä aikana, 495,4 miljoonasta ecusta 365,3 miljoonaan ecuun, eli menot laskivat Euroopan unionin laajentumisesta huolimatta 26,3 prosenttia. Tukea saavan rasvattoman maitojauheen määrä laski samana aikana 676000 tonnista 495000 tonniin (26,8 prosenttia). Kehitystä voidaan pitää myönteisenä, kun otetaan huomioon, että ylijäämien myynti oli mahdollista ainoastaan yhteisön tuen avulla. 39. Asetuksen (ETY) N:o 1725/79 mukaan tukea maksetaan tukikelpoisiksi katsottuja määriä koskevien kuukausittaisten selvitysten perusteella. Ennen tuen maksua maksajavirastojen on tarkistettava esimerkiksi, että näytteistä tehtyjen laboratoriokokeiden tulokset ovat tyydyttäviä tukihakemuksen kattaman kuukauden osalta. Mikäli tulokset puuttuvat, tukea ei voida maksaa, elleivät edellistä kuukautta koskevat koetulokset ole tyydyttäviä. Paikalla toimitettuihin tarkastuksiin perustuvat havainnot 40. Ranskassa tukihakemukset ovat viikko- eivätkä kuukausikohtaisia. Asianmukaisten tietojärjestelmien puuttumisen takia on kuitenkin erittäin vaikea tarkistaa, tapahtuuko kyseessä olevan tuen hallinnollinen käsittely säännösten mukaisesti, koska tapahtumien määrä on erittäin suuri ja koska ne on liitettävä tiettyyn kuukauteen. 41. Heraa saadaan juustonvalmistuksen sivutuotteena, ja se kilpailee raaka-aineena rasvattoman maitojauheen kanssa. Herasta ei makseta yhteisön tukea eikä myöskään sen käyttöä lisäaineena tueta. Asetuksen (ETY) N:o 3480/90(37), jolla muutettiin asetusta (ETY) N:o 1725/79, perusteella otettiin käyttöön määritysmenetelmä, jota sovelletaan säännösten mukaisesti otettaviin näytteisiin; menetelmän avulla pyritään estämään herajuoksutteen lisääminen rasvattomaan maitojauheeseen, jolle tukea haetaan. Koska määritysselosteen mallissa (asetuksen liite 1) ei kuitenkaan erikseen mainita herajuoksutteen puuttumista, kyseisen asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa säädettyjä tarkastuksia ei eräissä jäsenvaltioissa suoritettu järjestelmällisesti. 42. Belgiassa vuonna 1996 heran havaitsemiseksi tehtyjen kokeiden tuloksista noin 20 prosenttia oli positiivisia. Näin suuri säännönvastaisuuksien määrä osoittaa, että kyseisiä kokeita olisi tehtävä huomattavasti nykyistä järjestelmällisemmin. Lisäksi tilintarkastustuomioistuimen Alankomaissa toimittaman tarkastuksen yhteydessä havaittiin, että 3350 kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta oli katsottu tukikelpoiseksi vaikka määritysseloste osoitti maitojauheen sisältävän heraa. Toisen jäsenvaltion alueella rehuseokseksi tuotetun rasvattoman maitojauheen tukijärjestelmään liittyvät puutteet 43. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 986/683 artiklan mukaan silloin kun jäsenvaltiossa tuotettu rasvaton maitojauhe denaturoidaan tai käytetään rehuseosten valmistukseen toisen jäsenvaltion alueella, näistä jäsenvaltioista ensimmäinen maksaa tuen. Komission asetuksessa (ETY) N:o 1624/76(38) annetaan erityissäännökset, joita sovelletaan tällaisessa tapauksessa rasvatonta maitojauhetta koskevan tuen maksamiseen. 44. Säännösten mukaan määrät on tarkistettava määrämaana olevassa jäsenvaltiossa. Määrämaana olevan jäsenvaltion viranomaisten on esitettävä vakuus, jonka suuruus on 110 prosenttia maksettavan tuen määrästä; vastaanottajan on todistettava EU:n valvontalomakkeen ("T5") avulla, että asetettuja vaatimuksia on noudatettu. Lähettävä jäsenvaltio maksaa tuottajalle tuen kyseisen todistuksen perusteella. 45. Mainitut menettelyt koskevat erityisesti rasvattoman maitojauheen toimittamista Saksasta ja Ranskasta italialaisille ja jossain määrin myös espanjalaisille rehuseosten tuottajille. Italiassa ja Espanjassa ei tuoteta tarpeeksi rasvatonta maitojauhetta. Säädetyillä menettelyillä on taloudellista merkitystä, koska tuen maksu tapahtuu välittömästi sen jälkeen kun määrämaana oleva jäsenvaltio on toimittanut todistuksen, eikä vasta denaturoinnin tai seosten tuottamisen jälkeen. Kyseisten erityissäännösten perusteella maksettiin vuonna 1997 tukea Saksan osalta 61000 tonnista ja Ranskan osalta 4000 tonnista rasvatonta maitojauhetta; määrät ovat noin 15 prosenttia maksetun tuen kokonaismäärästä. 46. Tilintarkastustuomioistuin esitti varainhoitovuotta 1988 koskevassa vuosikertomuksessaan erityisen tukijärjestelmän lakkauttamista. Myös komissio esitti vuonna 1989 kyseisen järjestelmän oikeudellisena perustana olevan asetuksen (ETY) N:o 986/683 artiklan muuttamista seuraavista syistä: a) järjestelmän toimintaan vaikuttavat tekijät olivat kehittyneet niin paljon, että aiemmin esitetyt (kaupan helpottamista koskevat) perusteet eivät olleet enää päteviä b) valvontajärjestelmät ovat pakostakin monimutkaisempia, ja siksi säännönvastaisuuksien riski on huomattavasti suurempi kuin esimerkiksi asetuksessa (ETY) N:o 1725/79 tarkoitetun tavanomaisen järjestelmän yhteydessä. 47. Komission viimeisin järjestelmän lakkauttamista koskeva ehdotus on vuodelta 1993(39). Neuvosto ei toiminut komission ehdotuksen mukaisesti ja siksi järjestelmä on yhä voimassa. 48. Tilintarkastustuomioistuimen toimittaman tarkastuksen yhteydessä tulivat jälleen esille asetukseen (ETY) N:o 1624/76 liittyvät puutteet, erityisesti seuraavat tekijät: a) Lähettävä (vievä) jäsenvaltio vastaa ainoastaan rasvattoman maidon laadun valvonnasta ja tarkistaa T5-valvontalomakkeen jäljennökset, jotka toimitetaan yhdessä määrämaana olevan jäsenvaltion toimittaman vakuuden vastaanottamista koskevan todistuksen kanssa. Määrämaana oleva jäsenvaltio vastaa rehuseoksen tuotannon valvonnasta. Kyseisten jäsenvaltioiden viranomaiset eivät useinkaan ole tietoisia toisessa jäsenvaltiossa suoritettavasta valvonnasta. Asetuksessa ei itse asiassa edellytetä, että määrämaana olevan jäsenvaltion olisi toimitettava lähettävälle jäsenvaltiolle tiedot denaturointia tai jalostamista koskevien tarkastusten tuloksista. b) Rehuseosten valmistukseen käytettävää rasvatonta maitojauhetta koskeva tuki maksetaan asetuksen (ETY) N:o 1725/79 mukaan denaturoinnin tai jalostamisen jälkeen, mutta asetuksen (ETY) N:o 1624/76 perusteella tuen maksu tapahtuu kuuden kuukauden kuluessa. c) Rasvattoman maitojauheen laatu tarkistetaan lähettävässä jäsenvaltiossa tuotteen lähettämisen yhteydessä, mutta ei sen saapuessa määrämaana olevaan jäsenvaltioon. Määrämaana olevassa jäsenvaltiossa suoritettavien denaturointiin tai jalostamiseen liittyvien tarkastusten yhteydessä ei välttämättä havaita, onko rasvatonta maitojauhetta, jonka osalta lähettävälle jäsenvaltiolle on myönnetty tukea, korvattu sääntöjen vastaisesti jollakin toisella tuotteella. On itse asiassa olemassa riski, että toimitettu rasvaton maitojauhe korvataan kuljetuksen aikana tai määrämaahan saapumisen yhteydessä jollakin toisella tuotteella, esimerkiksi heikompilaatuisella rasvattomalla maitojauheella(40). d) Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4045/89(41) tarkoitetusta tarkastusta koskevasta aloitteesta vastaa vievä jäsenvaltio. Se lähettää valvontapyynnöt määrämaana olevasta jäsenvaltiosta valituille yrityksille. Kyseiset pyynnöt liittyvät kuitenkin vientitapahtumiin (esimerkiksi tietyn yrityksen koko vientiin) ja ne koskevat tarkastuksen suorittamista jalostamisesta vastaavassa yrityksessä ainoastaan tarkastukseen valittujen vientitapahtumien osalta. Tarkastus ei siksi kata kaikkia toimia eikä kaikkia yksittäiselle rehuseoksen tuottajalle tulevia toimituksia. 49. Kuten komissio toi esille jo vuonna 1989 (ks. kohta 46), kehittyneet sisämarkkinat eivät enää edellytä erityissäännöksiä, jotka otettiin käyttöön vaikeissa olosuhteissa ajankohtana, jolloin sisäisen kaupan edistämistä pidettiin suotavana. Itse asiassa tuen maksajana voisi asetuksen (ETY) N:o 1725/79 perusteella olla sen jäsenvaltion toimivaltainen maksajavirasto, jossa jalostaminen on tapahtunut. Julkiseen varastointiin liittyvät puutteet 50. Suurin irlantilaisten maitotuotteiden viejä järjestää rasvattoman maitojauheen interventiovarastoinnin käyttämällä yksityisiä varastotiloja. Sitä voidaan näin ollen pitää toisaalta maksajaviraston valtuutettuna yksikkönä(42) ja toisaalta lähes yksinomaisena tarjoajana interventiovarastojen myynnin alalla. Tällaisessa tilanteessa on selvästi tarpeen erottaa eri tehtäväalueet järjestelmällisesti toisistaan. 51. Maitotuotteista vastaavat Irlannin maksajaviraston(43) edustajat ottavat näytteitä valtion laboratorioissa suoritettavia kokeita varten sen varmistamiseksi, että interventiovarastoon tuotava rasvaton maitojauhe on neuvoston asetukseen (EY) N:o 322/96 perustuvien vaatimusten mukaista. Laboratorioanalyyseihin perustuvia koetuloksia ei kuitenkaan vahvisteta ja maksajavirastolle toimitetaan niistä ainoastaan jäljennökset. 52. Komission asetuksen (EY) N:o 322/965 artiklan mukaan rasvattoman maitojauheen varastojen on oltava kuivia, hyvässä kunnossa eikä niissä saa olla tuhoeläimiä tai vieraita hajuja, ja ne on voitava tuulettaa hyvin. Tilintarkastustuomioistuimen Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarkastamat kaksi varastointikeskusta eivät kuitenkaan olleet mainittujen vaatimusten mukaisia. Varastoihin ei ollut asennettu kosteutta poistavia laitteita (yhdessä varastossa havaittiin kosteutta) ja jyrsijöiden/tuholaisten torjumiseen oli käytössä ainoastaan alkeellisia keinoja. PÄÄTELMÄT 53. Siitä huolimatta, että vuonna 1984 otettiin käyttöön maitokiintiöt, Euroopan unionin alueella tuotetusta rasvattomasta maitojauheesta myydään markkinahintaisena ainoastaan 37 prosenttia. Jäljelle jäävä osa (63 prosenttia) viedään yhteisön talousarviosta rahoitettavien vientitukien avulla tai myydään sisämarkkinoilla tuen avulla, jonka osuus on noin 35 prosenttia markkinahinnasta (ks. kohdat 9 ja 21). 54. Eläinten rehuun käytettävälle rasvattomalle maidolle ja maitojauheelle maksettava tuki (386 miljoonaa ecua vuonna 1997) helpotti noin 500000 maitojauhetonnin myyntiä; määrä on 40 prosenttia EU:n vuotuisesta rasvattoman maitojauheen tuotannosta (ks. kohdat 10 ja 12). 55. Komissiolla ei ole esittää yhtenäistä asiakirjaa, analyysejä tai tutkimuksia, joiden avulla kyettäisiin perustelemaan tuen pitäminen vuodesta 1993 lähtien voimassa olleella tasolla, varsinkin kun otetaan huomioon muun muassa varastojen kasvu tietyissä jäsenvaltioissa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kymmenisen vuotta sitten vuoden 1988 vuosikertomuksessa esitetyt tarjouskilpailumenettelyiden käyttöön ottamista koskevat suositukset ovat yhä ajankohtaisia (ks. kohdat 21 - 23). 56. Säännöksissä ei määritetä selkeästi, mitkä yksityiskohtaiset vaatimukset rasvattoman maidon ja maitojauheen on täytettävä, jotta niistä voidaan maksaa tukea. Rasvattoman maitojauheen osalta olisi maitoalalla (voin kohdalla) sovellettavien myyntitoimenpiteiden tavoin vahvistettava tietyt vähimmäislaatuvaatimukset, etenkin vähimmäisproteiinipitoisuudesta (ks. kohdat 15 - 17). 57. Tarkastuksen yhteydessä havaittiin, että kansalliset viranomaiset maksoivat (Belgiassa, Ranskassa ja Italiassa) tukea rasvattoman maidon toimitettua määrää koskevien arvioiden perusteella ja hyväksyivät (Belgiassa, Saksassa, Ranskassa ja Italiassa) laboratoriokokeisiin liittyvien näytteiden ottamisen meijereiden tiloissa olevista tuotteista toimitettujen tuotteiden sijasta. Tällainen käytäntö, joka vaarantaa valvontajärjestelmien luotettavuuden, ei perustu yhteisön lainsäädäntöön. Siksi komission olisi harkittava tilannetta uudelleen (ks. kohdat 30 - 32). 58. Komission olisi tarkasteltava uudelleen kiinteisiin määriin perustuvaa laskentamenetelmää, jonka avulla vahvistetaan meijereiden omien eläintensä ruokintaan käyttämän rasvattoman maidon tukikelpoinen määrä. Sovellettavan kertoimen asianmukaisuutta olisi arvioitava uudelleen ja laskentamenetelmän käyttö olisi rajattava vain erittäin pieniin omia eläimiä ruokkiviin meijereihin (ks. kohdat 33 ja 34). 59. Komission olisi arvioitava valvontamenetelmiä uudelleen sen varmistamiseksi, että kirnupiimään ei lisätä heraa. Lisäksi olisi tarkasteltava uudelleen valvontaa, joka liittyy kirnupiimää tuottavasta jäsenvaltiosta toisen jäsenvaltion maatiloille vietävään denaturoimattomaan kirnupiimään. Komission olisi tehtävä tarvittavat aloitteet valvonnan parantamiseksi (ks. kohdat 35 ja 36). 60. On syntynyt epävarmuutta siitä, onko systemaattisesti tarkastettava, että rasvaton maitojauhe ei sisällä herajuoksutetta. Komission olisi säännönvastaisuuksia koskevan riskin takia varmistettava, että asetuksia muutetaan (ks. kohdat 41 ja 42). 61. Kun jäsenvaltiolle maksetaan tukea toisessa jäsenvaltiossa eläinten rehun valmistukseen käytettävästä rasvattomasta maitojauheesta, siitä olisi - riittävän valvonnan varmistamiseksi - otettava näytteitä kokeita varten määrämaahan saapumisen yhteydessä. Koetulokset osoittaisivat, onko rasvaton maitojauhe yhteisön vaatimusten mukaista. Mikäli tämä menettely osoittautuisi soveltumattomaksi joko hallinnollisista tai kustannussyistä, asetukseen (ETY) N:o 1624/76 perustuvat erityissäännökset olisi kumottava, kuten tilintarkastustuomioistuin esitti varainhoitovuotta 1988 koskevassa vuosikertomuksessaan (ks. kohdat 43 - 49). 62. Rasvatonta maitojauhetta koskevan yhteisön interventio- ja varastointijärjestelmän osalta Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (suurimmat tuensaajat) toimitetun tarkastuksen yhteydessä kävi ilmi, että Irlannissa ainoa tarjoaja interventiovarastojen myynnin alalla vastaa samanaikaisesti myös julkista varastointia koskevista järjestelyistä (ks. kohta 50). Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarkastetuista kahdesta varastosta kumpikaan ei ollut varastoja koskevien säännösten mukainen (ks. kohta 52). Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 25. maaliskuuta 1999 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Jan O. KARLSSON presidentti (1) Viimeisin saatavissa oleva tieto on 3,079 miljoonaa tonnia (väliaikainen luku) rasvatonta maitojauhetta vuonna 1996 ja 3,128 miljoonaa tonnia vuonna 1995. (2) EYVL C 312, 12.12.1989, kohdat 6.41 - 6.73. (3) EYVL C 327, 24.11.1994, kohdat 4.1 - 4.54. (4) EYVL L 148, 28.6.1968, s. 13. (5) Maitokiintiöt otettiin käyttöön 31 päivänä maaliskuuta 1984 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 856/84 (EYVL L 90, 1.4.1984, s. 10). Nykyiseen järjestelmään sovelletaan 28 päivänä joulukuuta 1992 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3950/92, joka on voimassa vuoteen 2000 saakka (EYVL L 405, 31.12.1992, s. 1). (6) Tuotetun maidon käyttöä osoittavia lopullisia määriä ei ole tiedossa tilastollisten lähteiden epävarmuuden ja eri maitotuotteiden rasva- ja proteiinipitoisuuksien välisten erojen takia. Kulutukseen tarkoitetun maidon osuus maidontuotannosta on 30350 miljoonaa tonnia eli noin 25 prosenttia. Kulutukseen tarkoitetun maidon rasvapitoisuus on kuitenkin alhaisempi kuin raakamaidon (rasvaa voidaan käyttää voin- ja juustonvalmistukseen). Kulutukseen tarkoitetun maidon ja erilaisten tuoretuotteiden osuus maidontuotannosta on arviolta 35 prosenttia. (7) Määrästä 495000 tonnia koskee rasvattoman maitojauheen käyttöä eläinten ruokintaan ja 17000 tonnia vastaavan rasvattoman maidon tuettua käyttöä eläinten ruokintaan (väliaikaiset tiedot vuodelta 1997). (8) Kaseiinia tuotetaan rasvattomasta maidosta. Rasvattoman maidon ja maitojauheen ekvivalentin laskemiseen sovelletaan kerrointa 11:1 (11 kg rasvatonta maitoa = 1 kg rasvatonta maitojauhetta). (9) Kirnupiimä ja kirnupiimäjauhe rinnastetaan rasvattomaan maitoon ja maitojauheeseen (EYVL L 169, 18.7.1968, s. 4). (10) EYVL L 184, 29.7.1968, s. 24. (11) Asetuksessa mainitaan kolme erilaista tuen käyttömuotoa: a) meijeri tuottaa ja käsittelee rasvatonta maitoa, joka denaturoidaan ja myydään sitä eläinten ruokintaan käyttäville tiloille hinnalla, jolle voidaan asettaa tietty yläraja (1 artikla); on myös mahdollista, että meijerit myyvät rasvatonta maitojauhetta karjankasvattajille nestemäisenä (1 a artikla, sellaisena kuin asetus on muutettuna komission asetuksella (ETY) N:o 2630/84 (EYVL L 249, 18.9.1984, s. 8)) b) meijerit käyttävät tuottamaansa rasvatonta maitoa ainoastaan omien eläintensä ruokintaan (5 a artikla, sellaisena kuin asetus on muutettuna komission asetuksella (ETY) N:o 2863/75 (EYVL L 285, 4.11.1975, s. 5)) c) karjankasvattajat käyttävät itse tuottamaansa rasvatonta maitoa rehuksi (6 artikla). (12) EYVL L 199, 7.8.1979, s. 1. (13) Vaikka asetus ja siihen liittyvät budjettikohdat osoittavat, että tuote on tarkoitettu vasikoiden ruokintaan, osa eläinten rehusta käytetään lampaiden ja porsaiden ruokintaan. Asetuksessa ei kielletä tällaista menettelyä. (14) EYVL L 180, 6.7.1976, s. 9. (15) Tuki maksetaan rasvattoman maitojauheen myyjälle, kun määrämaana olevalta jäsenvaltiolta on saatu todistus siitä, että tuojalta on peritty vakuus. (16) EYVL L 45, 23.2.1996, s. 5. (17) Proteiinipitoisuus on 35,6 prosenttia; interventiohintaa alennetaan alhaisemman proteiinipitoisuuden perusteella prosenttiyksiköittäin 31,4 prosenttiin saakka. (18) Ks. myös taulukko 5. (19) Rehuseokseen sisältyvän rasvattoman maitojauheen alhainen proteiinipitoisuus voidaan korvata lisäämällä siihen kaseiinia, joka on myös tukea saava tuote. (20) (Ks. komission asetus (ETY) N:o 1105/68, 1 artikla, 6 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (ETY) N:o 1645/78 (EYVL L 191, 14.7.1978, s. 23), jossa mainitaan useita poikkeuksia tukikelpoisuutta koskeviin vähimmäiskriteereihin.) (21) (Ks. komission asetus ETY) N:o 1105/68, 1 artikla, 4 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (ETY) N:o 2114/75 (EYVL L 215, 13.8.1975, s. 12). (22) Eläinten ruokintaan käytettävän ja asetuksen N:o 1725/79 perusteella tuettavan rasvattoman maitojauheen määrä kehittyi seuraavasti (EUR 12): 675000 tonnia vuonna 1993, 649000 tonnia vuonna 1994, 587000 tonnia vuonna 1995 (EUR 15): 594000 tonnia vuonna 1995, 543000 tonnia vuonna 1996, 495000 tonnia vuonna 1997. (23) Ihmisravintona käytettävä rasvaton maitojauhe kuuluu tärkeänä osana erilaisten elintarvikkeiden, kuten esimerkiksi leipomo- ja konditoriatuotteiden, joidenkin jäätelöiden, keittojauheiden, kastikkeiden ja vauvanruokien valmistukseen. (24) Lähde: Situation and Outlook Dairy Sector, komission valmisteluasiakirja, Bryssel 1997. (25) 5.6.1988 saakka: 60 % 6.6. - 30.9.1988: 45 % 1.10.1988 - 31.10.1990: - 1.11.1990 - 31.1.1993: 50 % 1.2.1993 - 30.6.1996: 35 % 1.7.1996 -: 50 % (26) 2 a artiklan 1 kohta ja 2 a artiklan 2 kohta pantiin täytäntöön neuvoston asetuksella (ETY) N:o 666/74 (EYVL L 85, 29.3.1974, s. 22). (27) Ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus varainhoitovuodelta 1988, kohdat 6.63 - 6.66 (EYVL C 132, 12.12.1989). (28) Vakiomääräisiä tulleja (tuontitulleja) on määrä laskea kuuden vuoden aikana GATT-markkinointivuotena 1.7.1995/30.6.1996 vallinneesta 143,6 ecusta sataa kilogrammaa kohti seuraavasti: 138,6 ecuun markkinointivuotena 1996/1997, 133,7 ecuun markkinointivuotena 1997/1998 ja 128,7 ecuun markkinointivuotena 1998/1999. Markkinointivuosina 1999/2000 ja 2000/2001 tulleja lasketaan lisää. (29) Assosiaatiosopimuksiin liittyvät tullietuuksia koskevat tuontikiintiöt nousevat vuosittain 990 tonnia - 23550 tonniin vuonna 2000. (30) Määrä lasketaan seuraavasti: kun pienintä markkinoillepääsyä koskevien sitoumusten perusteella tuodusta 40000 tonnista maksetaan tuontitullia 47,5 ecua sataa kilogrammaa kohti ja Itä-Euroopan maiden kanssa tehtyjen sopimusten perusteella tuodusta 20000 tonnista maksetaan 25,74 ecua sataa kilogrammaa kohti, määräksi saadaan 40000 tonnia x 475 ecua/tonni = 19000000 ecua 20000 tonnia x 257,4 ecua/tonni = 5148000 ecua tuontitullien kokonaismäärä: 24148000 ecua Tuen määrä on 71,51 ecua sataa kilogrammaa kohti, eli 715,1 ecua/tonni x 60000 = 42906000 ecua Talousarvioon kohdistuvat nettomenot: 18758000 ecua (31) Rasvattoman maitojauheen määrää koskevat vuosittaiset sitoumukset ovat 310000 tonnia markkinointivuonna 1997/1998, 297500 tonnia markkinointivuonna 1998/1999, 285000 tonnia markkinointivuonna 1999/2000 ja 272500 tonnia markkinointivuonna 2000/2001. Sitoumusten toteutuminen: 354 miljoonaa ecua markkinointivuonna 1997/1998, 328 miljoonaa ecua markkinointivuonna 1998/1999, 301,9 miljoonaa ecua markkinointivuonna 1999/2000 ja 275,8 miljoonaa ecua markkinointivuonna 2000/2001. (32) Vuonna 1997 tukea maksettiin 386,3 miljoonaa ecua, josta 365,2 miljoonaa ecua (94,5 prosenttia) koski rasvatonta maitojauhetta (asetus (ETY) N:o 1725/79) ja 21,2 miljoonaa ecua (5,5 prosenttia) rasvatonta maitoa (nestemäisenä). (33) Komission asetus (ETY) N:o 2863/75, annettu 3 päivänä marraskuuta 1975 (EYVL L 285, 4.11.1975, s. 5). (34) Komission asetus (ETY) N:o 1105/68, 1 artikla, a ja b kohta. (35) Asetuksen (ETY) N:o 1105/682 artiklan mukaan tuote on denaturoitu, kun 1) se on hapatettu 2) siihen on lisätty tiivistettyä heraa 3) siihen on lisätty tärkkelysmassaa tai ennustettua tärkkelysjauhetta 4) siihen on lisätty atsorubiini E 122:ta. (36) L'économie laitière en chiffres, CNIEL (Centre national interprofessionnel de l'économie laitière), Pariisi, vuoden 1997 painos. (37) EYVL L 366, 1.12.1990, s. 68. (38) EYVL L 180, 6.7.1976, s. 9. (39) KOM(93) 211 lopullinen, 17.5.1993. (40) Säännösten noudattamatta jättämisen riski on vielä suurempi, mikäli määrät kuljetetaan irtotavarana. (41) EYVL L 388, 30.12.1989, s. 18. (42) Valtuutettu yksikkö komission asetuksessa (EY) N:o 1663/95 tarkoitetussa merkityksessä. (43) DAFF (Department of Agriculture, Forestry and Food) on Irlannin maksajavirasto EMOTR:n tukiosaston menojen osalta. Taulukko 1 Yleiskatsaus EU:n maidontuotantoon (EUR-15) >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 Rasvattoman maitojauheen määrät >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 Rasvattomaan maitoon ja rasvattomaan maitojauheeseen liittyvien menojen sekä maidon ja maitotuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn kokonaismenojen vertailu >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4 Tuki vasikoiden ruokintaan tarkoitetulle rasvattomalle maidolle ja rasvattomalle maitojauheelle >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 5 Rasvatonta maitoa ja rasvatonta maitojauhetta koskevat laatuvaatimukset ja määritelmät >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 6 EU:n ulkomaankauppa rasvattoman maitojauheen osalta >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Kaavio 1 Maito ja maitotuotteet sekä nykyiset myyntitoimenpiteet >PIC FILE= "C_1999147FI.001601.EPS"> Kaavio 2 Rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen kulutus EU:ssa (tuettu kulutus ja kulutus, jolle ei myönnetä tukea) >PIC FILE= "C_1999147FI.001602.EPS"> Huomautus: Nestemäinen rasvaton maito on ilmaistu vastaavana määränä rasvatonta maitojauhetta. Lähde: Perustuu komission pääosaston VI laatiman asiakirjan "Situation and Outlook-Dairy Sector" (huhtikuu 1997) liitteisiin. Kaavio 3 Rasvattoman maitojauheen keskeiset hinnat >PIC FILE= "C_1999147FI.001701.EPS"> Lähde: tilintarkastustuomioistuimen tarkastelemat erilaiset komission asiakirjat. Komission vastaukset TIIVISTELMÄ Varastojen kertymisen välttämiseksi maidon ja maitotuotteiden yhteisessä markkinajärjestelyssä säädetään erilaisista myyntitoimenpiteistä sisämarkkinoilla. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on luoda uusia myyntikanavia maidon ainesosille, jotka muuten korvattaisiin halvemmilla vaihtoehdoilla. Maitoproteiinin osalta voimassa on tällä hetkellä kolme toimenpidettä, jotka vievät yhteensä noin 10,3 miljoonaa tonnia rasvatonta maitoa (eli noin 9 prosenttia koko EU:n maitotoimituksista). Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa tarkastellaan kahta toimenpidettä, jotka liittyvät nestemäisen rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen käyttöön eläinten rehuna. Toinen niistä vastaa 3,2 prosentista (ETY N:o 1105/68) ja toinen 50,4 prosentista (ETY N:o 1725/79) edellä mainitusta kokonaismäärästä. Viimeisten kymmenen vuoden aikana tukea saavaa rasvatonta maitoa ja rasvatonta maitojauhetta on käytetty entistä vähemmän eläinten rehuna. Vuodesta 1988 vuoteen 1998 määrä laski 12,5 miljoonasta maitoekvivalenttitonnista 5,5 miljoonaan tonniin. Nestemäisen rasvattoman maidon käyttö karjan ruokinnassa maatiloilla on vähentynyt huomattavasti, koska meijeriteollisuus haluaa käyttää rasvattoman maidon jatkojalostukseen mahdollisimman usein (kuljetuskustannusten alentamiseksi ja lisäarvon luomiseksi). Karjankasvattajat käyttävät lisäksi mieluummin rehuseoksia kuin itse sekoittavat eri aineksia. Rasvattoman maitojauheen käyttö rehuseosten tuotantoon (pääasiassa vasikoiden rehuksi) on vähentynyt huomattavasti, koska rasvattoman maitojauheen sijasta on käytetty useimmiten herajauhetta. Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että tuki olisi aiheellista sitoa selvemmin rasvattoman maitojauheen laatuun (etenkin proteiinipitoisuuteen). Komissio tarkastelee säännöllisesti rasvattoman maitojauheen markkinoiden hallintotoimenpiteitä yksiköissään ja jäsenvaltioiden kanssa maidon ja maitotuotteiden hallintokomiteassa. Käytyjen keskustelujen perusteella ja ottaen huomioon maidon ja vasikanlihan markkinoilla viime vuosina tapahtuneen kehityksen komissio on vakuuttunut siitä, että tuki oli vahvistettu oikealle tasolle. Komissio ei ole vakuuttunut siitä, että tuen vahvistaminen tarjouskilpailumenettelyllä kannattaisi kyseisessä tukijärjestelmässä. Komissio pelkää, että tällaiseen menettelyyn liittyvällä hallinnollisella taakalla ja taloudellisilla riskeillä olisi joko kielteinen vaikutus rasvattoman maitojauheen käyttöön tai tarjouskilpailuihin osallistuisi ainoastaan pieni joukko erikoistuneita toimijoita, jolloin järjestelmän sisäinen kilpailu rajoittuisi huomattavasti. Rasvattoman maitojauheen tuonti yhteisön ulkopuolelta osana Euroopan unionin WTO-sitoumuksia lisää ylijäämää yhteisön markkinoilla, eikä tuontia siksi voida eristää markkinoiden hallinnosta. Euroopan unionin ja tuotujen tuotteiden erilainen kohtelu merkitsisi hankalien valvontamekanismien käyttöönottoa. Komissio suunnittelee eläinten rehuna käytetyn nestemäisen rasvattoman maidon tukijärjestelmän tarkistamista. Jos tässä tarkastelussa varmistuu tarve säilyttää koko järjestelmä tai sen osia, täytäntöönpanosääntöjä vahvistetaan erityisesti valvontamenettelyjen ja tukikelpoisuusperusteiden osalta. Komissio ehdotti neuvostolle vuonna 1989, että neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 986/68 poistettaisiin ne säännökset, jotka mahdollistavat tuen maksun siinä jäsenvaltiossa, jossa rasvaton maitojauhe tuotetaan. Maitopolitiikan tarkastamisen Agenda 2000:n osana pitäisi merkitä tämän erityistukijärjestelyn poistamista. Oikeudellinen tilanne on itse asiassa muuttunut, sillä maitotalousalalla on tehty ehdotus uudesta perusasetuksesta. Komissio on Agenda 2000:ssa ehdottanut asetuksen (ETY) N:o 986/68 kumoamista, sillä siinä säädetään jäsenvaltioiden mahdollisuudesta soveltaa edellä tarkoitettua maksujärjestelmää. Uudessa asetuksessa ei ole säännöksiä, jotka velvoittaisivat komission säilyttämään kyseisen järjestelmän 1.1.2000 alkaen. Komission yksiköt toteuttavat tarvittavat tarkastukset ja seurannan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä asetuksen soveltamisessa todettujen ongelmien ja tilintarkastustuomioistuimen toteamien tapausten osalta. Yhteisön tuki ja maitoalan markkinat Maidon ja maitotuotteiden yhteinen markkinajärjestely 10. Rasvattoman maitojauheen tarvitsema merkittävä myynnin tuki saattaa selittyä sillä seikalla, että rasvaton maitojauhe on rasvattoman maidon ylijäämäkanava. Toisin sanoen ylimääräinen maito, jota ei voida jalostaa muiksi maitotuotteiksi, joilla on lisäarvoa, käytetään rasvattoman maitojauheen ja voin tuotantoon. Rasvaton maitojauhe ja voi ovat taas ne kaksi interventiotuotetta, jotka muodostavat pohjan maitotalousalan markkinatukijärjestelmälle. Lainsäädäntö 14. Komissio on tehnyt Agenda 2000 -paketin osana ehdotuksen uudeksi neuvoston perusasetukseksi maidon ja maitotuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä. Ehdotuksen yhtenä tavoitteena on yksinkertaistaa voimassa olevaa lainsäädäntöä erityisesti kumoamalla kaikki neuvoston asetukset, joissa yleiset täytäntöönpanosäännöt vahvistetaan. Tähän luetteloon sisältyy asetus (ETY) N:o 986/68. Kun uusi asetus on hyväksytty, komissio laatii uudelleen asetukset (ETY) N:o 1725/79 ja (ETY) N:o 1105/68 siinä tapauksessa, että viimeksi mainittu järjestelmä päätetään säilyttää. Komission asetuksia koskevat havainnot 16. a) Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että asetuksen (ETY) N:o 1725/79 tulevassa tarkistuksessa olisi kriittisesti tarkasteltava tarvetta ottaa käyttöön vaatimus kyseisessä järjestelmässä tuetun rasvattoman maitojauheen proteiinipitoisuuden vähimmäistasosta tai vaihtoehtoisesti tuen maksu olisi sidottava eläinten rehussa käytetyn maitoproteiinin määrään. 16. b) Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että säännös 25 prosentin suuruisesta suurimmasta sallitusta poikkeamasta olisi poistettava neuvoston asetuksen (ETY) N:o 986/68 säännösten noudattamisen varmistamiseksi. Komissio korostaa kuitenkin, että kun otetaan huomioon maitorasvan korkeampi arvo maitoproteiiniin verrattuna, toimijat eivät saa taloudellista hyötyä sellaisen nestemäisen maidon myynnistä, jolla on hyvin korkea rasvapitoisuus. 16. c), d) ja e) Komissio aikoo tarkastella tilannetta asetuksen (ETY) N:o 1105/68 osalta sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt uuden maitotalousalan perusasetuksen (ks. 14 kohta). Tämän toimenpiteen säilyttämisen arvioinnissa otetaan huomioon järjestelmän vähäinen merkitys maitoproteiinimarkkinoiden tasapainon kannalta (3 prosenttia kaikesta tukea saavasta rasvattomasta maidosta sisämarkkinoilla). Tarkastelussa otetaan huomioon se seikka, että nykyinen asetus kattaa neljä erilaista "toimintatapaa", mikä vaatii väistämättä tukikelpoisuusperusteiden sekä hallinnollisten menettelyjen ja valvontamenettelyjen moninkertaistamista. 16. & 17. Jos järjestelmä säilytetään, komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että asianomaisessa asetuksessa on säädettävä tukikelpoisuusperusteita sekä valvontamenettelyjä ja hallinnollisia menettelyjä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Rasvattoman maitojauheen markkinat 20. Komissio on vakuuttunut siitä, että rasvattoman maitojauheen osuudella voidaan merkittävästi säädellä maitojauheen käyttöä kyseisessä tukijärjestelmässä. Kun otetaan huomioon nykyinen markkinatilanne ja erityisesti julkisten varastojen kasvu, komissio uskoo, että 50 prosentin taso olisi säilytettävä. Kuten tilintarkastustuomioistuin on tuonut esille, komissio jatkaa entiseen tapaan tämän säännön vaikutusten tarkastelua ja mukauttaa määrää tarvittaessa. Lisäksi olisi korostettava, että rasvattoman maitojauheen pitoisuuksiin rehuissa liittyvät valvontamenettelyt eivät ole yhtä luotettavat, jos rasvattoman maitojauheen osuus vähenee. Tuen määran vahvistaminen 22. Komissio haluaisi ensinnäkin painottaa, että rasvattoman maitojauheen interventiohinta on pysynyt ennallaan 1. päivästä heinäkuuta 1993 (1.2.1995 tehtyä vihreän kurssin mukautusta lukuun ottamatta). Näin ollen tukitason vahvistamiseen liittyvä tärkein muuttuja on pysynyt samana tuen viimeisen mukautuksen jälkeen. Lisäksi muita asetuksen (ETY) N:o 986/682 a artiklan 1 kohdassa mainittuja muuttujia arvioidaan säännöllisesti tehtäessä päätöksiä rehuseoksiin sisällytettävän rasvattoman maitojauheen vähimmäismäärästä tai muita päätöksiä maitoproteiinimarkkinoiden hallinnosta. Näitä toimenpiteitä on tarkasteltu erilaisissa huomautuksissa ja valmisteluasiakirjoissa, ja niistä on keskusteltu jäsenvaltioiden kanssa maidon ja maitotuotteiden hallintokomiteassa. Komissio tarkastelee mahdollisuuksia parantaa tällaisten keskustelujen tallennusta. Vuodesta 1993 sovelletun tukitason suhteen komissio on vakuuttunut siitä, että päätös tukitason säilyttämisestä oli perusteltu markkinatilanteen johdosta. Kun otetaan lisäksi huomioon rasvattoman maitojauheen markkinaosuuden lasku kyseisellä alalla, ei ole syytä olettaa, että tukitaso vahvistettiin liian korkeaksi koko tarkastellulle ajanjaksolle tai edes sen osalle. Viimeisten kymmenen vuoden aikana herajauhe on korvannut suurelta osin rasvattoman maitojauheen vasikoiden rehussa, joihin käytetään nykyään jopa yli kaksi kolmasosaa koko herantuotannosta. Tämä korostaa vahvaa kilpailutilannetta rasvattoman maitojauheen ja herajauheen välillä eläinten rehuissa. 23. Komissio tunnustaa sen seikan, että tarjouskilpailumenettely voi olla hyödyllinen väline vahvistettaessa tarkoituksenmukaista tukitasoa tietyissä edellytyksissä. Komissio on kuitenkin edelleen vakuuttunut, että eläinten rehuissa käytetyn rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen tukijärjestelmien osalta tarjouskilpailumenettelyllä ei voisi olla merkittävää asemaa. Tätä kantaa tukevat useat eri seikat. Ensinnäkin muista tukijärjestelmistä saadut kokemukset osoittavat, että toimijat eivät yleensä käytä tarjouskilpailujärjestelmää tehokkaasti välineenä tuen vahvistamiseksi vaan pikemminkin keinona määrätä ennakolta tietystä tukikelpoisesta tuotemäärästä maksettava tuki. Tässä tapauksessa komissiolle jää aloite muuttaa tukitasoa kuten myös silloin, kun sovelletaan jotain vahvistettua tukitasoa. Toiseksi tarjouskilpailumenettelyyn osallistuminen merkitsee toimijan osaksi tulevan hallinnollisen työn ja liitännäiskustannusten lisääntymistä. Voidaan olettaa, että nämä seikat vähennetään loppujen lopuksi tarjouksesta. Samasta syystä on todennäköistä, että rehuseosten valmistajat yrittävät välttää tarjouskilpailumenettelyn aiheuttamaa riskiä ja vaivaa, jolloin ne voisivat pyytää jotakin kauppiasta toimittamaan tämän palvelun. Tämä merkitsisi puolestaan, että tarjouskilpailuun osallistuisi ainoastaan rajoitettu määrä erikoistuneita kauppiaita, jotka myös toimittavat rasvatonta maitojauhetta, mikä rajoittaisi huomattavasti kilpailua. Kilpailu taas on tehokkaan tarjouskilpailujärjestelyn perusedellytys. Kaupankäynti yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa 27. Yhteisön ulkopuolisista maista tuodun rasvattoman maitojauheen osalta komissio jätti neuvostolle vuonna 1993 ehdotuksen [ks. KOM(93) 211 lopullinen], jonka tarkoituksena oli rajoittaa näille tuotteille maksettava tuki tuontitullin määrään. Neuvosto ei hyväksynyt tätä ehdotusta, koska useimmat jäsenvaltiot katsoivat, että olisi mahdotonta valvoa rasvattoman maitojauheen alkuperää sen jälkeen, kun maitojauhe on vapaassa liikkeessä yhteisön markkinoilla. Jäsenvaltiot vastustivat samasta syystä voimakkaasti tuodun rasvattoman maitojauheen jättämistä vaihtoehtoisesti tukijärjestelmän ulkopuolelle. Hallinnointi jäsenvaltioissa Nestemäiselle rasvattomalle maidolle myönnettävä tuki Paikalla toimitettuihin tarkastuksiin perustuvat havainnot 31. - 36. Kuten edellä on esitetty, Agenda 2000:een liittyvät ehdotukset edellyttävät asetuksen (ETY) N:o 1105/68 tarkistamista. Tässä yhteydessä komissio tarkastelee tarvetta säilyttää koko järjestelmä tai sen osia ja pyrkii ottamaan käyttöön erityiset ja sitovat valvontamenettelyt tilintarkastustuomioistuimen havaintojen ja suositusten ottamiseksi huomioon. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset otetaan huomioon tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä ja niistä ilmoitetaan asianmukaisesti asianomaisille jäsenvaltioille. Jos huomautuksille saadaan vahvistus, ne saattavat johtaa rahoituskorjauksiin. Tilintarkastustuomioistuimen kohdassa 36 mainitseman Alankomaita koskevan tapauksen osalta komission yksiköt ovat aloittaneet menettelyn tarvittavien paikalla tehtävien seurantatarkastusten suorittamiseksi. Rasvattomalle maitojauheelle myönnettävä tuki Paikalla toimitettuihin tarkastuksiin perustuvat havainnot 40. Asetuksessa (ETY) N:o 1725/79 säädetään, että hyväksyttyjen yritysten käyttämistä ja valmistamista tavaramääristä on pidettävä kuukausittain kirjaa (8 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 8 artiklan 3 kohta). Tukihakemuksen ja kuukausittaisen kirjanpidon täsmäyttämisen pitäisi aina olla mahdollista. Ranskan käytäntö viikoittaisista maksuista voidaan periaatteessa hyväksyä edellyttäen, että maksuvaatimukset ja kuukausittainen kirjanpito voidaan käytännössä täsmäyttää. Tämä seikka otetaan huomioon tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. 41. Komissio on aivan samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että heran havaitsemiseksi on tehtävä järjestelmällisesti kokeita, kuten asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, ja havaittujen säännönvastaisuuksien osalta on toteutettava tiukkoja toimenpiteitä jäsenvaltioiden ja yhteisön tasolla. Komission yksiköt katsovat, että koska heran havaitsemiseksi Belgiassa tehdyistä kokeista niin suuri osuus oli positiivisia, tavanomainen käytäntö olisi lisätä näytteiden määrää. Tuomioistuimen huomautukset otetaan huomioon tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. 42. Tilintarkastustuomioistuimen havainnon mukaan Alankomaissa oli maksettu tukea 3350 kilogrammalle rasvatonta maitojauhetta, vaikka se sisälsi heraa. Alankomaiden viranomaiset ovat nyt ilmoittaneet, että maksu on peritty takaisin. Tämä seikka tarkastetaan tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Toisen jäsenvaltion alueella rehuseokseksi tuotetun rasvattoman maitojauheen tukijärjestelmään liittyvät puutteet 43. - 49. Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi, komissio ehdotti neuvostolle vuonna 1989 (ks. KOM(89) 448 lopullinen), että neuvoston asetuksesta (ETY) N:o 986/68 poistettaisiin 3 artiklan 1 kohta, joka mahdollistaa tuen maksun siinä jäsenvaltiossa, jossa rasvaton maitojauhe tuotetaan. Tästä ehdotuksesta keskusteltiin useissa kokouksissa, mutta määräenemmistöä ei löytynyt tekstin hyväksymiseksi. Kuten edellä on esitetty, maitotalousalalla tehdyt Agenda 2000 -ehdotukset ovat asettaneet kyseisen asiakirjan uuteen valoon. Jos neuvosto hyväksyy komission ehdottaman uuden perusasetuksen, tuen maksua koskevat säännöt on täsmennettävä täytäntöön panevassa komission asetuksessa. Edellä mainittua ehdotusta noudattaen komissio ei aio antaa säännöksiä aiemmin kuvaillun kaltaisesta maksujärjestelmästä. 48. Tuomioistuimen huomautukset otetaan huomioon myös tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Julkiseen varastointiin liittyvät puutteet 50. - 52. Komission yksiköt toteuttavat tarvittavat tarkastukset ja seurannan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä asetuksen soveltamisessa todettujen ongelmien ja tilintarkastustuomioistuimen toteamien tapausten osalta. Päätelmät 53. Rasvattoman maitojauheen tarvitsema merkittävä myynnin tuki saattaa selittyä sillä seikalla, että rasvaton maitojauhe on rasvattoman maidon ylijäämäkanava. Ylimääräinen maito, jota ei voida jalostaa muiksi maitotuotteiksi, joilla on lisäarvoa, käytetään rasvattoman maitojauheen ja voin tuotantoon. Rasvaton maitojauhe ja voi ovat taas ne kaksi interventiotuotetta, jotka muodostavat pohjan maitotalousalan markkinatukijärjestelmälle. 55. Komissio korostaa, että rasvattoman maitojauheen markkinoiden hallintotoimenpiteitä on tarkasteltu säännöllisesti komission yksiköissä ja jäsenvaltioiden kanssa maidon ja maitotuotteiden hallintokomiteassa. Käytyjen keskustelujen perusteella ja ottaen huomioon maidon ja vasikanlihan markkinoilla viime vuosina tapahtuneen kehityksen komissio on vakuuttunut siitä, että tuki oli vahvistettu oikealle tasolle. Komissio tarkastelee edelleen tukitason tarkoituksenmukaisuutta ja rasvattoman maitojauheen määrää rehuseoksissa. Komissio ei ole vakuuttunut siitä, että tukitason vahvistaminen tarjouskilpailumenettelyllä olisi tässä tapauksessa tarkoituksenmukaista. Komissio pelkää, että tällaiseen menettelyyn liittyvällä hallinnollisella taakalla ja taloudellisilla riskeillä olisi joko kielteinen vaikutus rasvattoman maitojauheen käyttöön tai tarjouskilpailuihin osallistuisi ainoastaan pieni joukko erikoistuneita toimijoita, jolloin järjestelmän sisäinen kilpailu rajoittuisi huomattavasti. 56. Komissio tarkastelee, kuinka tukitason ja tukikelpoisten tuotteiden laadun välistä sidosta voidaan parantaa. 57. - 59. Komissio aikoo tarkistaa eläinten rehuissa käytetyn rasvattoman maidon tukijärjestelmän (asetus (ETY) N:o 1105/68), joka kattaa alle 3 prosenttia rasvattoman maidon tuetusta myynnistä sisämarkkinoilla. Jos tässä tarkastelussa varmistuu tarve säilyttää koko järjestelmä tai sen osia, täytäntöönpanosääntöjä vahvistetaan erityisesti valvontamenettelyjen osalta. 60. Komissio kiinnittää erityistä huomiota tähän seikkaan asetuksen (ETY) N:o 1725/79 suunnitteilla olevan tarkistuksen yhteydessä. 61. Komissio haluaa viitata neuvostolle vuonna 1989 tekemäänsä ehdotukseen, jonka tarkoituksena oli poistaa asetuksen (ETY) N:o 1624/76 mukainen järjestelmä. Maitopolitiikan tarkastamisen Agenda 2000:n osana pitäisi merkitä tämän erityistukijärjestelyn poistamista. 62. Komission yksiköt toteuttavat tarvittavat tarkastukset ja seurannan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä asetuksen soveltamisessa todettujen ongelmien ja tilintarkastustuomioistuimen toteamien tapausten osalta.