95/438/EY: Komission päätös, tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995, Espanjan myöntämästä investointituesta Piezas y Rodajes SA -nimiselle teräsvalimolle, Teruelin maakunnassa, Aragónissa, Espanjassa (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro L 257 , 27/10/1995 s. 0045 - 0050



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995, Espanjan myöntämästä investointituesta Piezas y Rodajes SA -nimiselle teräsvalimolle, Teruelin maakunnassa, Aragónissa, Espanjassa (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (95/438/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, on kehottanut osapuolia, joita asia koskee, esittämään huomautuksensa mainitun artiklan mukaisesti, ja ottaa huomioon kyseiset huomautukset, sekä katsoo, että I Komissio 24 päivänä huhtikuuta 1991 tekemässään päätöksessä NN 12/91 päätti olla vastustamatta eräiden Espanjan alueellisen ja paikallisen tason viranomaisten espanjalaiselle Piezas y Rodajes SA -nimiselle yritykselle (jäljempänä PYRSA) myöntämää tukea, joka myönnettiin investoinnin aloittamiseksi. PYRSA perustettiin syyskuussa 1988 ja se toimii teräsvalimoalalla valmistaen hammaspyöriä sekä GET-laitteita (maansiirtotyövälineitä). Brittiläinen Cook-niminen yritys, joka toimii samalla alalla kuin PYRSA, pyysi 30 päivänä heinäkuuta 1991 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta kyseisen komission päätöksen kumoamista. Yhteisöjen tuomioistuin kumosi 19 päivänä toukokuuta 1991 antamassaan tuomiossa (1) komission päätöksen NN 12/91 "olla vastustamatta" PYRSAlle myönnettyjä valtion tukia muun kuin komission hyväksymän alueellisen tukijärjestelmän puitteissa Espanjan hallituksen myöntämän 975 905 000 Espanjan pesetan avustuksen osalta. Yhteisöjen tuomioistuimen keskeinen peruste päätöksen NN 12/91 kumoamiseksi oli se, että kun komissio oli yrittänyt perustella päätöksensä sillä, että hammaspyörien ja GET-laitteiden alalla ei ollut ylikapasiteettia pystymättä kuitenkaan todistamaan tätä, sen olisi pitänyt aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely selvittääkseen kaikkien asiaan kuuluvien lausuntojen perusteella, oliko sen arvio oikea. II Komissio päätti aloittaa 28 päivänä heinäkuuta 1993 mainitun tuomion mukaisesti EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn seuraavien PYRSAlle myönnettyjen tukien osalta: 1. 182 miljoonan Espanjan pesetan avustus, joka ei ole takaisinperittävissä; 2. takaus 490 miljoonan pesetan 11 vuoden lainalle (molemmat Aragónin itsehallintoyhteisön myöntämät); 3. mainittua 490 miljoonan pesetan lainaa koskeva 7 prosenttiyksikön korkotuki viiden vuoden ajaksi (Teruelin maakuntahallituksen myöntämä); 4. 2,3 miljoonan pesetan maalahjoitus (Monreal del Campon kunnan myöntämä). Päätös aloittaa menettely annettiin tiedoksi Espanjan viranomaisille 6 päivänä elokuuta 1993 päivätyllä kirjeellä. Tämä kirje julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (2) muiden jäsenvaltioiden ja asianomaisten osapuolten tiedoksi. Komissio korosti kirjeessä, että koska tuen vaikutusta alalle ei voitu todentaa, mitään 92 artiklan 3 kohdan mukaista poikkeusta ei voida soveltaa siihen eikä tuki ole niissä olosuhteissa yhteismarkkinoille soveltuva. Tämän mukaisesti komissio kehotti Espanjan hallitusta toimittamaan lausuntonsa asiasta sekä kaikki tarpeelliset tiedot alaa koskevan tutkimuksen suorittamiseksi. Tämän päätöksen tekoon tarvittu aika on johtunut asian monimutkaisuudesta ja käsiteltävinä olevien tietojen huomattavasta määrästä. Tutkittuaan kaikki 93 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission käytettäviksi annetut asiaan kuuluvat tiedot komissio tuli siihen johtopäätökseen, että oli tilattava riippumattomalta asiantuntijalta markkinatutkimus, jolla kyseinen ala voitaisiin määritellä. III Tämän menettelyn yhteydessä komissio on saanut lausunnon suoraan neljältä yritykseltä, jotka sijaitsivat Ranskassa, Italiassa, Saksassa ja Espanjassa (tuen saaja), sekä kaksi kirjettä asianajotoimistolta, joista toinen on kirjoitettu Espanjassa sijaitsevan yrityksen puolesta, ja toisessa oli 14:n Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Saksassa sijaitsevan yrityksen lausunnot sekä Euroopan valimoyhdistysten lautakunnan (CAEF) laatima tilastotaulukko usean Euroopan maan teräsvalimoiden tuotantokyvystä. Lukuun ottamatta PYRSAa kaikki vastanneet yritykset ilmoittivat, että erillistä hammaspyörien ja GET-laitteiden osa-alaa ei ole olemassa, koska teräsvalimoteknologia on sama kaikkialla ja valimot erikoistuvat kokemuksen ja teknisten tietojen perusteella. Näin ollen tutkittavana on yleinen teräsvalimoala. Toisaalta kaikki yritykset ilmoittivat, että vuonna 1990 alalla oli ylikapasiteettia, joka on siitä lähtien kasvanut edelleen, ja että näkymät vuoteen 2000 asti ennustavat tilanteen huononevan. Toimitetut tiedot koskevat yleisen teräsvalimo- ja joissakin tapauksissa GET-laitteiden ja/tai hammaspyörien alan kapasiteettia, tuotantoa, liikevaihtoa ja voittoja. Tiedot koskevat vuosia 1990, 1991, 1992 ja 1993. Vuoden 1990 yleisen teräsvalimoalan osalta 18 vastanneesta yrityksestä (joihin tuen saaja ei lukeudu) kolme ei toimittanut lukuja, joiden perusteella ylikapasiteetin olemassaoloa olisi voitu selvästi osoittaa, kahdeksan osoitti selvästi ylikapasiteettia olevan (3) (26,6 ja 194 prosentin välillä), ja seitsemän yrityksen lukujen voidaan katsoa osoittavan tavallista toimintaa (3,1 ja 17,6 prosentin välillä). Kaikkien hammaspyöriä ja/tai GET-laitteita koskevia lukuja toimittaneiden yritysten (seitsemän) tilanne on paljon huonompi kyseisten tuotteiden kuin yleisen tuotannon osalta; ylituotantoarvot ovat paljon korkeampia (ainoastaan yhden yrityksen osalta arvo on 30 prosenttia, kaikkien muiden osalta se on yli 100 prosenttia). CAEF:n toimittamasta, Euroopan tuottajamaita koskevasta taulukosta ilmenee, että vuonna 1990 yleiset teräsvalimoiden kapasiteettiarvot vaihtelivat Saksan tavanomaisesta 11,5 prosentista Espanjan 42,9 prosentin tosiasialliseen ylikapasiteettiarvoon. Yhteisön viiden tärkeimmän tuottajamaan (Saksa, Espanja, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta) keskiarvo oli 22,1 prosenttia. Vuoden 1990 jälkeen kaikki yritykset osoittivat tilanteen huonontuneen huomattavasti, ja kaikilla niillä ylikapasiteetit olivat hyvin suuria. Vuonna 1991 ainoastaan kolmen yrityksen ylikapasiteettiarvo oli 25 prosenttia pienempi ja vuonna 1992 ainoastaan kahden, joista yksi lopetti toimintansa samana vuonna. Vastanneiden yritysten ilmoittama yksinkertainen keskiarvo, joka vuonna 1990 oli 36,9 prosenttia, nousi 59,1 prosenttiin vuonna 1991 ja 82,3 prosenttiin vuonna 1992. Myös CAEF:n taulukko sisältää ennusteen, jonka mukaan alan tilanne huononee huomattavasti ainakin vuoteen 1995 asti. IV Espanjan viranomaiset eivät toimittaneet lausuntoa eivätkä pyydettyjä tietoja. Espanjan viranomaiset kuitenkin antoivat vastineita muiden asianomaisten osapuolten vastauksista. Nämä vastineet voidaan tiivistää seuraavasti: - Vastanneet yritykset eivät ole alaa edustavia, koska niiden yhteinen osuus koko Euroopan tuotannosta vuonna 1990 oli vain 4 prosenttia. - Vastanneiden yritysten toimittamat tiedot koskivat vuosia 1990, 1991, 1992 ja 1993, joita ei voi käyttää viitevuosina, sillä Espanjan viranomaiset hyväksyivät tuen toukokuussa 1988. Päätöksen aikoina vuosien 1987-1990 ennusteet olivat hyviä sekä kysynnän että tuotannon osalta. - Hammaspyörät ja GET-laitteet muodostivat viitealan. Terässulatuksen osa-alojen määrittely tapahtuu laitosten koon ja lajin perusteella. PYRSA joutuisi huomattaviin investointeihin (400 miljoonaa pesetaa), jos se haluaisi muuttaa erikoistumisalaansa. - Vastanneet yritykset väittivät, että terässulatuksen alalla oli ylikapasiteettia, mutta ne eivät täsmentäneet hammaspyörien ja GET-laitteiden alan, eli viitealan, tilannetta. - Vastanneet yritykset ilmoittivat, että markkinoiden tilanne oli yhä huonontunut uuden Intiasta, Kiinasta ja Itä-Euroopan maista tapahtuvan halvan tuonnin vuoksi. PYRSA on kuitenkin valmis kilpailemaan kyseisen tuonnin kanssa tuotantonsa erikoistumisen (eikä myönnetyn tuen) ansiosta. - Yksi tuki, johon menettelyssä viitataan, eli Aragónin itsehallintoyhteisön myöntämä takaus, ei ollut laskettavissa, ainakaan niin kauan kuin sitä ei ole otettu käyttöön. - Espanjan viranomaiset päättivät huomautuksensa toteamalla, että PYRSAn tuen osuus ei ylittänyt yrityksen sijaintialueelle säädettyä 75 %:n ylärajaa. V Komissio ei voi hyväksyä Espanjan viranomaisten väitettä, että vastanneet yritykset eivät edusta alaa. Kaikki 17 yritystä sijaitsevat viidessä tärkeimmässä teräsvalosten alan tuottajajäsenvaltiossa. CAEF:n toimittamat tiedot sitä paitsi koskevat kaikkia maita, ja ne vahvistavat yksittäisten yritysten toimittamat tiedot alan ylikapasiteetin osalta. Komissio asettaa kyseenalaiseksi Espanjan viranomaisten vastanneiden yritysten tuotanto-osuudeksi vuonna 1990 ilmoittaman 4 prosentin luvun. Komission likimääräisen arvion mukaan kyseisten yritysten osuus Euroopan yhteisön teräsvalusta oli yli 15 prosenttia vuonna 1990. Väitettä tuen kaupankäyntiin kohdistuvan kielteisen vaikutuksen osalta ei voida myöskään hyväksyä, koska vaikka tuki vahingoittaisi vain yhtä kilpailevaa yritystä, sitä on pidettävä soveltumattomana yhteimarkkinoille siltä osin kuin se vääristää kilpailua yhteisön markkinoilla. Eri yritysten toimittamat luvut koskevat vuotta 1990 ja sitä seuraavia vuosia. Espanjan viranomaiset väittävät, että kyseisiä lukuja ei pidä ottaa huomioon, koska tuki myönnettiin toukokuussa 1988. Tämä on kuitenkin ristiriidassa samojen viranomaisten lähettämässä, 13 päivänä toukokuuta 1993 päivätyssä kirjeessä olevien tietojen kanssa. Kirjeessä ilmoitettiin, että tukitoimenpiteet oli hyväksytty vuosina 1989 ja 1990. Mainitun 490 miljoonan pesetan lainan takaus hyväksyttiin huhtikuussa 1990. Kesäkuussa 1990 hyväksyttiin 182 miljoonan pesetan avustus, joka maksettiin vuosina 1990-1992. Sen lisäksi päätöksessä NN 12/91 ja sitä seuranneessa yhteisöjen tuomioistuimen käsittelyssä käytettiin vuoden 1990 tietoja. Kun päätös NN 12/91 tehtiin, komissiolla ei ollut käytettävissään tarkkoja tietoja hammaspyörien ja GET-laitteiden osa-alan kapasiteetin käytöstä. Näin ollen päätettiin hyödyntää käytettävissä olevia tuotantotietoja vaihtoehtoisina mittareina alan tilanteen arvioinnissa. Yhteisöjen tuomioistuin totesi kuitenkin, että "kyseiset tilastolliset luvut ovat puutteellisia. (. . .) Niiden perusteella ei voida arvioida kapasiteettia, eikä verrata sitä tuotantoon tai markkinoiden kysyntään." Tässä tilanteessa yhteisöjen tuomioistuin päätti, että komission olisi pitänyt aloittaa 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely selvittääkseen asiaan kuuluvien lausuntojen perusteella, oliko alalla ylikapasiteettia. Menettelyn yhteydessä saadut tiedot näyttävät olevan ristiriidassa komission kannan kanssa, että PYRSAn valmistamat tuotteet kuuluvat erityiselle osa-alalle. Kaikki vastanneet yritykset ovat sitä mieltä, että ei ole realistista jakaa alaa mainitulla tavalla ja että koko teräsvalimoala on menettelyn kannalta merkityksellinen. Teräsvalimojen kapasiteetit ovat harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta täysin joustavia niiden valmistamien tuotteiden osalta. Ainoat rajoitukset, jotka estävät tiettyjä valimoita toimittamasta tuotteitaan tietyille markkinoille, johtuvat kokemuksesta ja tietotekniikasta tai yrityksen omasta kapasiteetista eivätkä olemassa olevasta teknologiasta. GET-laitteita ja hammaspyöriä valmistava valimo kykenee tarjoamaan laajan valikoiman tuotteita. Kun valimo siirtyy yhden tuotteen valmistuksesta toiseen, ainoat kustannukset liittyvät uuden tuotteen valmistuksessa tarvittaviin muotteihin, joita tavallisesti käytetään vain kerran ja joiden osuus tuotannon kokonaiskustannuksista on noin 20 prosenttia. Koska tällaiseen muutokseen ei tarvita suuria investointeja, useat valimot ovat viime vuosina pyrkineet turvaamaan olemassaolonsa tuotannon joustavuudella. Saadakseen riippumattoman mielipiteen komissio pyysi ulkopuolista asiantuntijaa selvittämään, mikä oli viiteala ja oliko sillä ylikapasiteettia. Asiantuntija tuli siihen johtopäätökseen, että hammaspyörien ja GET-laitteiden osa-alaa ei ole olemassa ja että teräsvalimot hyödynsivät tuotantokapasiteetistaan 69,3 prosenttia vuonna 1991, 62 prosenttia vuonna 1992 ja 58 prosenttia vuonna 1993 siitä huolimatta, että niiden kapasiteetti laski vuoden 1991 965 tonnista vuonna 1992 910 tonniin ja vuonna 1993 862 tonniin. Uusien tietojen perusteella komissio katsoo, että tähän tapaukseen liittyvä viiteala, jonka puitteissa tuen vaikutusta kaupankäyntiin on arvioitava, on teräsvalimoala kokonaisuudessaan, päinvastoin kuin se on aikaisemmin katsonut. Komissio kuitenkin korostaa, että siltä osin kuin erillisiä lukuja on käytettävissä hammaspyörien, GET-laitteiden tai molempien osalta, vastanneiden yritysten ilmoittama ylikapasiteettitaso on vielä korkeampi kuin samojen yritysten muiden terässulatustuotteiden osalta. Tiettyjen yritysten sekä CAEF:n menettelyn aikana toimittamien tietojen perusteella, kuten on osastossa III tutkittu, komissio katsoo, että jo vuonna 1990 terässulatusalalla oli ylikapasiteettia, tutkimatta hammaspyöriä ja GET-laitteita erikseen. Vastanneet yritykset eivät toimittaneet lisätietoja vuosista 1988 ja 1989, jotka voisivat vaikuttaa asiaan. Jos kuitenkin oletetaan, että kapasiteetti oli kyseisten vuosien osalta samalla tasolla kuin vuonna 1990, CAEF:n toimittamien kyseisten vuosien tuotannonlukujen perusteella voidaan päätellä, että silloiset ylituotantoarvot olivat viidessä tärkeimmässä yhteisön tuottajamaassa paljon korkeampia kuin vuonna 1990. Se, että PYRSAlla on paremmat edellytykset kuin muilla teräsvalimoilla kilpailla halvemman tuonnin kanssa, ei todista mitään tuen soveltuvuudesta, koska nämä edellytykset saattavat johtua tuen antamasta edusta eivätkä yrityksen erikoistumisesta. Ei ole epäselvää, ettei takausta voida pitää tukena. Päätöksessään NN 12/91 komissio katsoi, että takaus vastasi 3 prosentin korkotukea 490 miljoonan pesetan lainasta lähdettäessä siitä, että vapailla markkinoilla maksettava palkkio tämän tyyppisestä takauksesta olisi sen suuruinen. Kaikkien tukien katsotaan alkavan myöntämispäivänä eikä käyttöönottopäivänä. Kuten menettelyn aloittamista koskevassa tiedonannossa todetaan, kyseessä olevia tukia on arvioitava sen perusteella, miten ne vaikuttavat alaan. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan määräysten soveltamista alueelliseen tukeen koskevassa tiedonannossaan (4) komissio täsmensi, että tukeen voidaan soveltaa 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta vain, jos se ei johda alan sellaiseen ylikapasiteettiin yhteisön tasolla, että sen seurauksena syntyy yhteisön tasolla ongelma, joka on alkuperäistä alueellista ongelmaa vakavampi. Koska kyseessä on erityistuki, tämän seikan arviointi on suoritettava vain tuen osalta, eikä siihen vaikuta se, että tuen osuus ei ylitä ylärajaa, joka on säädetty yrityksen sijaintialueelle. VI Kyseessä olevat toimenpiteet luokiteltiin valtion tueksi niin komission päätöksessä NN 12/91 kuin yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisussakin. Tuen muodostavat 182 miljoonan pesetan avustus, joka ei ole takaisinperittävissä, 2,3 miljoonan pesetan maalahjoitus, 3 prosentin vuosipalkkiota vastaava määrä (pankkien sillä hetkellä perimä palkkio vastaavien lainojen takaamisesta), valtion takaus 490 miljoonan pesetan lainalle sekä samaa lainaa koskevaa 7 prosentin korkotukea vastaava määrä. Näissä olosuhteissa, ja ottaen huomioon, että valimotuotteista käydään vilkasta jäsenvaltioiden välistä kauppaa, komissio katsoo, että myönnetty tuki vaikuttaa kaupankäynnin ehtoihin ja vääristää kilpailua. Näin ollen tukeen voidaan soveltaa 92 artiklan 1 kohdan määräyksiä, joiden mukaan tuki, joka täyttää siinä kohdassa mainitut edellytykset, on periaatteessa soveltumaton yhteismarkkinoille. Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen tuen lajin ja tavoitteiden takia. Espanjan viranomaiset eivät ole muutoinkaan vaatineet kyseisten poikkeusten soveltamista. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdassa määrätään, millaista tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Tuen soveltuvuutta sopimukseen on arvioitava yhteisön kokonaisuuden eikä yksittäisen jäsenvaltion kannalta. Yhteismarkkinoiden toimivuuden ja perustamissopimuksen 3 artiklan g kohdan määräysten noudattamisen takaamiseksi 92 artiklan 3 kohdassa lueteltuja poikkeuksia saman artiklan 1 kohdassa määrätystä periaatteesta on tulkittava hyvin tiukasti, kun tutkitaan ehdotettuja tukijärjestelmiä tai tuen myöntämistä. Poikkeuksia voidaan soveltaa ainoastaan tapauksissa, joissa komissio voi todistaa, että jos tukea ei myönnetä, markkinavoimat yksin eivät saa mahdollista tuen saajaa toimimaan sellaisella tavalla, että jokin edellä mainituista tavoitteista voidaan saavuttaa. Poikkeusten salliminen tukitoimenpiteisiin, jotka eivät edistä mainittujen tavoitteiden saavuttamista tai eivät ole tarpeellisia, merkitsee epäoikeudenmukaisen hyödyn antamista tiettyjen jäsenvaltioiden teollisuuksille tai yrityksille, koska se parantaa niiden taloudellista asemaa ja voi vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltioiden väliseen kaupankäyntiin sekä vääristää kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tasolla. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen osalta, vaikka kyseessä oleva tuki myönnetään yritykselle, joka sijaitsee alueella, johon mainittuja poikkeuksia voidaan soveltaa, sitä ei voida hyväksyä ilman eri toimenpiteitä, koska se ei kuulu komission hyväksymään yleiseen aluetukijärjestelmään. Kun tämän tyyppinen järjestelmä sallitaan, oletetaan, että kyseisen järjestelmän puitteissa myönnetyn tuen hyödyt hyvittävät niistä johtuvan kilpailun vääristämisen. Yksittäisessä tapauksessa nämä vaikutukset on otettava huomioon tukea tutkittaessa. Yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut tämän näkemyksen 14 päivänä syyskuuta 1994 antamassaan tuomiossaan (Hytasa) (5), jossa se hyväksyi kyseessä olevan tuen sillä perusteella, että erityistoimenpidettä voitiin pitää 92 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisena aluetukena, jos siitä on hyötyä alueen kehitykselle pitkällä aikavälillä eikä se vaikuta kielteisesti yhteiseen etuun ja yhteisön sisäisiin kilpailun edellytyksiin. Kuten osastoissa III ja V on osoitettu, komission saamista tiedoista 93 artiklan 2 kohdan mukaisessa menettelyssä ilmenee, että tukea saava yritys toimii alalla, jolla on ylikapasiteettia yhteisön tasolla. Koska tuet myönnettiin alkuinvestointeihin yritykselle, joka aikaansai 5 000 tonnin uuden kapasiteetin vuodessa, kyseinen tuki pahentaa markkinoiden ylikapasiteettitilannetta. Näin ollen on todettava, että tuki ei täytä 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen myöntämiselle asetettuja edellytyksiä. Siltä osin kuin on kyse 92 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeuksesta kyseessä olevaa tukea ei ole selvästi tarkoitettu Euroopan etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Espanjan taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn, tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen tarkoitettua tukea koskevan poikkeuksen mukaan tuki on yhteismarkkinoille soveltuva, jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Kuten on jo aiemmin todettu 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen osalta, tuki edistää yrityksen toiminta-alalla ja yhteisön tasolla esiintyvän ylikapasiteettitilanteen huononemista. Näin ollen on pääteltävä, että kyseessä oleva tuki muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön tasolla yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämän takia tukeen ei voida soveltaa 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan määräyksiä. Kyseessä oleviin tukitoimenpiteisiin ei voida siten soveltaa mitään perustamissopimuksessa määrättyjä poikkeuksia. Näin ollen komissio katsoo, että kyseiset tuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia. VII Osastossa II määritellyt PYRSAlle myönnetyt tukimuodot ovat lainvastaisia, koska ne myönnettiin 93 artiklan 3 kohdan määräysten vastaisesti, jotka edellyttävät tuen ilmoittamista komissiolle ennakolta. Koska tuki on lainvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton, se on maksettava takaisin. Sen lisäksi tuen taloudelliset vaikutukset on poistettava tukea edeltäneen tilan palauttamiseksi. Tämän johdosta takaisin maksettavaan määrään lisätään korko, joka lasketaan tuen myöntämispäivästä alkaen. Takaisinmaksu on suoritettava Espanjan oikeusjärjestelmän menettelytapojen ja määräysten mukaisesti erityisesti viivästyskoron osalta, joka peritään tuen myöntämispäivästä sen palautuspäivään asti (komission jäsenvaltioille 4 päivänä maaliskuuta 1991 osoitettu kirje SG (91) D/4571), ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Espanjan viranomaisten Piezas y Rodajes SA -nimiselle yritykselle (PYRSA) myöntämät jäljempänä mainitut tuet ovat lainvastaisia, sillä ne on myönnetty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan määräysten vastaisesti. Kyseisistä tuista ovat sen lisäksi yhteismarkkinoille soveltumattomat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan mukaisesti: 1. 182 miljoonan Espanjan pesetan avustus (Aragónin itsehallintoyhteisön myöntämä); 2. takaus 490 miljoonan pesetan 11 vuoden lainalle; tämän takauksen muodostama tuki vastaa vuosittain 3 prosenttia edellä mainitusta lainasta (Aragónin itsehallintoyhteisön myöntämä); 3. korkotuki 7 prosenttiyksikköä viiden vuoden ajaksi enimmillään 150 miljoonaa pesetaa, edellä mainitulle 490 miljoonan pesetan lainalle (Teruelin maakuntahallituksen myöntämä); 4. 2,3 miljoonan pesetan maalahjoitus (Monreal del Campon kunnan myöntämä). 2 artikla Espanjan on poistettava Piezas y Rojades SA:lle (PYRSA) myöntämänsä tuki soveltamalla tavanomaisia markkinaehtoja 490 miljoonan pesetan lainan palkkioon ja lopettamalla kyseiseen lainaan myönnetyn korkotuen maksaminen. 3 artikla Seuraavat myönnetyt tuet: 1. 182 miljoonan Espanjan pesetan avustus, joka ei ole takaisinperittävissä; 2. 490 miljoonan pesetan lainalle myönnetty takaus, joka vastaa vuosittain 3 prosenttia edellä mainitusta ja joka lasketaan huhtikuusta 1990 siihen päivään asti, jona 2 artiklassa mainittu tuki poistetaan; 3. mainittua lainaa koskeva 7 prosenttiyksikön korkotukea vastaava, jo maksettu 150 miljoonan pesetan summa; 4. 2,3 miljoonan pesetan maalahjoitus on maksettava takaisin Espanjan oikeusjärjestelmän menettelytapojen ja määräysten mukaisesti erityisesti viivästyskoron osalta, joka peritään tuen myöntämispäivästä sen palautuspäivään asti. 4 artikla Espanjan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiannosta toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut päätöksen toteuttamiseksi. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 1995. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen (1) Asia 198/91 William Cook PLC v. komissio, Kok. 1993, s. I-2487 (2) EYVL N:o C 281, 19.10.1993, s. 8 (3) Ylikapasiteetti lasketaan kapasiteetin ja tuotannon suhteena. (4) EYVL N:o C 212, 12.8.1988, s. 2 (5) Asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, Kok. 1994, s. I-4103