LIITE

Parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevat päätelmät orgaanisia liuottimia käyttäviä pintakäsittelylaitoksia sekä kemikaaleilla tapahtuvaa puun ja puutuotteiden suojausta varten

SOVELTAMISALA

Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät kattavat seuraavat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I täsmennetyt toiminnot:

6.7: Aineiden, esineiden ja tuotteiden pintakäsittely, erityisesti kiillotus, painatus, pinnoittaminen, rasvanpoisto, vedenpitäviksi käsittely, liimaus, maalaus, puhdistaminen tai kyllästys käytettäessä orgaanisia liuottimia liuottimen kulutuskapasiteetin ylittäessä 150 kg tunnissa tai 200 t vuodessa.

6.10: Puun ja puutuotteiden suojaus kemikaaleilla tuotantokapasiteetin ylittäessä 75 m3 päivässä lukuun ottamatta pelkkää sinistäjäsienen torjuntakäsittelyä.

6.11: Erillisessä laitoksessa käsiteltävä jätevesi, joka ei kuulu direktiivin 91/271/ETY soveltamisalaan edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 tai 6.10 kohdassa mainituista toiminnoista.

Nämä BAT-päätelmät kattavat myös eri alkuperää olevien jätevesien yhdistetyn käsittelyn edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 tai 6.10 kohdassa mainituista toiminnoista ja että jäteveden käsittely ei kuulu neuvoston direktiiviin 91/271/ETY (1) soveltamisalaan.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia:

Aineiden, esineiden ja tuotteiden pintakäsittely orgaanisia liuottimia käyttäen:

— Tekstiilien vedenpitäviksi käsittely muulla tavoin kuin liuotinpohjaista jatkuvaa kalvoa käyttämällä. Tämä saattaa kuulua tekstiiliteollisuutta (TXT) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

— Tekstiilien painatus, liimaus ja kyllästys. Tämä saattaa kuulua tekstiiliteollisuutta (TXT) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

— Puupaneelien laminointi.

— Kumin jalostus.

— Pinnoitteiden, lakkojen, maalien, painovärien, puolijohteiden, liimojen tai lääkkeiden valmistus.

— Laitosalueella olevat polttolaitokset, jollei tuotettuja kuumakaasuja käytetä esineiden ja materiaalien suoraan lämmitykseen, kuivaukseen tai muuhun käsittelyyn. Nämä saattavat kuulua suuria polttolaitoksia (LCP) koskevien BAT-päätelmien tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2193 (2) soveltamisalaan.

Puun ja puutuotteiden suojaus kemikaaleilla:

— Puun ja puutuotteiden kemiallinen muuntaminen ja hydrofobisointi (esimerkiksi hartseja käyttämällä).

— Puun ja puutuotteiden käsittely sinistäjäsienen torjumiseksi.

— Puun ja puutuotteiden ammoniakkikäsittely.

— Laitosalueella olevat polttolaitokset. Nämä saattavat kuulua suuria polttolaitoksia (LCP) koskevien BAT-päätelmien tai direktiivin (EU) 2015/2193 soveltamisalaan.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita olennaisia BAT-päätelmiä ja vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

— Economics and Cross-Media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset)

— Emissions from Storage (EFS) (teollisuuden varastoinnin päästöt)

— Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus)

— Waste Treatment (WT) (jätteenkäsittely)

— Large Combustion Plants (LCP) (suuret polttolaitokset)

— Surface Treatment of Metals and Plastics (STM) (metallien ja muovien pintakäsittelylaitokset)

— Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu).

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Yleiset termit Käsite Määritelmä Pintamaali Maali, joka käsiteltävälle pinnalle levittämisen jälkeen määrää värin ja vaikutelman (esimerkiksi metallin- tai helmiäishohtoisen). Kertapäästö Erillisen, rajoitetun vesimäärän päästö. Kirkaslakka Kirkas pinnoitemateriaali, joka käsiteltävälle pinnalle levittämisen jälkeen muodostaa kiinteän läpikuultavan kalvon, jolla on suojaavia, somistavia tai erityisiä teknisiä ominaisuuksia. Yhdistelmälinja Kuumasinkityksen ja kelapinnoituksen toteuttaminen samassa käsittelylinjassa. Jatkuvatoiminen mittaus Mittaus, jossa käytetään laitosalueelle päästöjen jatkuvaa tarkkailua varten asennettua standardin EN 14181 mukaista automaattista mittausjärjestelmää. Suora päästö Vastaanottavaan vesistöön vapautuva päästö ilman jäteveden myöhempää lisäkäsittelyä. Päästökertoimet Kertoimet, jotka voidaan päästöjen arvioimiseksi kertoa laitosta/prosessia tai tuotantoa koskevilla tunnetuilla tiedoilla. Olemassa oleva laitos Muu kuin uusi laitos. Hajapäästöt Direktiivin 2010/75/EU 57 artiklan 3 kohdassa määritellyt hajapäästöt. Luokan B tai C kreosootti Kreosoottityypit, jotka määritellään standardissa EN 13991. Epäsuora päästö Muu kuin suora päästö. Laitoksen merkittävä parannus Laitoksen osan suunnittelun tai tekniikan merkittävä muutos, jossa prosessi- ja/tai puhdistusmenetelmää tai -menetelmiä ja niihin liittyviä laitteita muutetaan tai korvataan huomattavissa määrin. Uusi laitos Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen luvan saanut laitos tai laitos, joka on uusittu kokonaan näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. Käsittelemätön/käsiteltävä poistokaasu Prosessista, laitteesta tai alueelta peräisin oleva kaasu, joka joko johdetaan käsittelyyn tai poistetaan suoraan ilmaan piipun kautta. Orgaaninen yhdiste Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 44 kohdassa määritelty orgaaninen yhdiste. Orgaaninen liuotin Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 46 kohdassa määritelty orgaaninen liuotin. Laitos Kaikki laitoksen osat, joissa suoritetaan direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 tai 6.10 kohdassa mainittua toimintaa sekä mitä tahansa siihen suoranaisesti liittyvää toimintaa, joka vaikuttaa kulutukseen ja/tai päästöihin. Laitokset voivat olla uusia laitoksia tai olemassa olevia laitoksia. Pohjamaali Maali, jota levitetään kerros valmistetulle pinnalle parantamaan tarttumista, suojaamaan mahdollisia alempia kerroksia ja täyttämään pinnan epätasaisuuksia. Toimiala Mikä tahansa niistä pintakäsittelytoiminnoista, jotka kuuluvat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 kohdassa mainittuihin toimintoihin ja joihin viitataan näiden BAT-päätelmien 1 jaksossa. Herkkä kohde Alue, joka tarvitsee erityistä suojaa, kuten — asuinalueet — alueet, joilla harjoitetaan julkista toimintaa (esimerkiksi läheisyydessä olevat työpaikat, koulut, päiväkodit, virkistysalueet, sairaalat tai hoitokodit). Prosessiin menevän kiintoaineen massa Direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 5 osan 3 kohdan a alakohdan i alakohdassa määritelty käytetyn kiintoaineen kokonaismassa. Liuotin ”Liuottimella” tarkoitetaan ”orgaanista liuotinta”. Prosessiin menevä liuottimien määrä Direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 3 kohdan b alakohdassa määritelty käytettyjen orgaanisten liuottimien kokonaismäärä. Liuotinpohjainen Maalin, painovärin tai muun pinnoitemateriaalin tyyppi, jossa käytetään yhtä tai useampaa liuotinta kantoaineena. Puun ja puutuotteiden suojauksen yhteydessä termi viittaa käsittelykemikaalien tyyppiin. Liuotinpohjainen hybridijärjestelmä Liuotinpohjainen maalausjärjestelmä, jossa yksi maalikerroksista on vesipohjainen. Liuottimien massatase Massataseen laatiminen direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan mukaisesti. Pintavaluntavesi Sateesta peräisin oleva vesi, joka virtaa maan pinnalla tai vettä läpäisemättömillä pinnoilla, kuten päällystetyillä kaduilla, varastointialueilla ja katoilla, eikä imeydy maahan. Kokonaispäästöt Direktiivin 2010/75/EU 57 artiklan 4 kohdassa määritelty poistokaasujen sisältämien päästöjen sekä hajapäästöjen kokonaismäärä. Käsittelykemikaalit Puun ja puutuotteiden suojauksessa käytettävät kemikaalit, kuten biosidit, vedenpitäväksi käsittelyssä käytettävät kemikaalit (esimerkiksi öljyt, emulsiot) ja palonestoaineet. Näihin sisältyvät myös tehoaineiden kantoaine (esimerkiksi vesi, liuotin). Pätevät tuntikohtaiset tai puolen tunnin keskiarvot Tuntikohtainen tai puolen tunnin keskiarvo katsotaan päteväksi, jos automaattisessa mittausjärjestelmässä ei ole toimintahäiriötä eikä sille tehdä huoltoa. Poistokaasut Direktiivin 2010/75/EU 57 artiklan 2 kohdassa määritellyt poistokaasut. Vesipohjainen Maalin, painovärin tai muun pinnoitemateriaalin tyyppi, jossa koko liuottimen määrä tai osa siitä on korvattu vedellä. Puun ja puutuotteiden suojauksen yhteydessä termi viittaa käsittelykemikaalien tyyppiin. Puunsuojaus Toiminta, jonka tarkoituksena on suojata puuta ja puutuotteita sienten, bakteerien, hyönteisten, veden, sään tai tulen haitallisilta vaikutuksilta, edistää rakenteen eheyden pitkäaikaista säilymistä ja parantaa puun ja puutuotteiden kestävyyttä.





Epäpuhtaudet ja muuttujat Käsite Määritelmä AOX Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit, ilmaistuna Cl:nä, sisältävät adsorboituvan orgaanisesti sitoutuneen kloorin, bromin ja jodin. CO Hiilimonoksidi. COD Kemiallinen hapenkulutus. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen kemialliseksi hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi dikromaattia käyttämällä. COD on orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori. Kromi Kromi, ilmaistuna Cr:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kromiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. DMF N,N-dimetyyliformamidi. Pöly Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa). F- Fluoridi. Kuudenarvoinen kromi Kuudenarvoinen kromi, ilmaistuna Cr(VI):nä, sisältää kaikki kromiyhdisteet, joissa kromi on hapettumistilassa +6 (liuenneena tai hiukkasiin kiinnittyneenä). HOI Öljyn hiilivetyindeksi. Hiilivetyliuottimella uutettavien yhdisteiden yhteenlaskettu määrä (mukaan lukien pitkäketjuiset tai haaraketjuiset alifaattiset, alisykliset, aromaattiset tai alkyylisubstituoidut aromaattiset hiilivedyt). IPA Isopropyylialkoholi: propan-2-oli (eli isopropanoli). Nikkeli Nikkeli, ilmaistuna Ni:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset nikkeliyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. NOX Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2. PAH Polysykliset aromaattiset hiilivedyt. TOC Orgaanisen hiilen kokonaismäärä ilmaistuna C:nä (vedessä). TVOC Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna C:nä (ilmassa). TSS Kiintoaineen kokonaispitoisuus. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla. VOC Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet. Sinkki Sinkki, ilmaistuna Zn:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset sinkkiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

LYHENTEET

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia lyhenteitä:

Lyhenne Määritelmä Biosidiasetus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 528/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1). DWI DWI-tölkki (drawn and wall ironed, metallipakkausteollisuudessa käytettävällä DWI-tekniikalla valmistettu tölkki). EMS Ympäristöjärjestelmä. Teollisuuspäästödirektiivi Teollisuuden päästöistä annettu direktiivi (2010/75/EU). IR Infrapuna. LEL Alempi räjähdysraja – ilmassa olevan kaasun tai höyryn pienin pitoisuus (prosenttiosuus), joka pystyy aiheuttamaan tulen leimahduksen sytytyslähteen läsnä ollessa. Alempaa räjähdysrajaa pienemmät pitoisuudet ovat ”liian laihoja” palaakseen. Kutsutaan myös alemmaksi syttymisrajaksi. OTNOC Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet. STS Orgaanisia liuottimia käyttävät pintakäsittelylaitokset. UV Ultraviolettisäteily. WPC Puun ja puutuotteiden suojaus kemikaaleilla.

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Paras käytettävissä oleva tekniikka

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

Jollei toisin mainita, BAT-päätelmät ovat yleisesti sovellettavissa.

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL)

VOC-yhdisteiden kokonais- ja hajapäästöjen BAT-päästötasot

VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjä koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) esitetään näissä BAT-päätelmissä

— ominaispäästöinä, jotka lasketaan vuosittaisina keskiarvoina jakamalla (liuottimien massataseen mukaiset) VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt toimialakohtaisella tuotantopanos- (tai tuotantomäärä)muuttujalla; tai

— prosenttiosuutena prosessiin menevästä liuottimien määrästä. Osuus lasketaan vuosittaisina keskiarvoina direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 3 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti.

VOC-yhdisteiden hajapäästöjä koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) esitetään näissä BAT-päätelmissä prosenttiosuutena prosessiin menevästä liuottimien määrästä. Osuus lasketaan vuosittaisina keskiarvoina direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 3 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti.

Poistokaasujen sisältämien päästöjen BAT-päästötasot ja suuntaa-antavat päästötasot

Näissä BAT-päätelmissä esitetyillä poistokaasujen sisältämiä päästöjä koskevilla parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisilla päästötasoilla (BAT-päästötasoilla, BAT-AEL) ja suuntaa-antavilla päästötasoilla tarkoitetaan pitoisuuksia, jotka ilmaistaan ilmaan päässeiden aineiden massana poistokaasujen tilavuutta kohden seuraavissa vakio-olosuhteissa: kuiva kaasu 273,15 K:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n ilmanpaineessa, ilman happipitoisuuden korjausta, ilmaistuna yksikkönä mg/Nm3.

Poistokaasujen sisältämien päästöjen BAT-päästötasojen ja suuntaa-antavien päästötasojen keskiarvojen laskentajaksoissa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

Mittaustyyppi Keskiarvon laskentajakso Määritelmä Jatkuva Vuorokausikeskiarvo Keskiarvo yhden vuorokauden ajalta, perustuu päteviin tuntikohtaisiin tai puolen tunnin keskiarvoihin Jaksottainen Keskiarvo otantajakson aikana Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo (3)

Veteen johdettavien päästöjen BAT-päästötasot

Näissä BAT-päätelmissä esitetyt vesipäästöjä koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) perustuvat pitoisuuksiin (veteen päässeiden aineiden massa veden tilavuutta kohden), jotka ilmaistaan käyttäen yksikköä mg/l.

BAT-päästötasoihin liittyvät keskiarvon laskentajaksot viittaavat jompaankumpaan seuraavista tapauksista:

— kun kyseessä on jatkuva päästö, vuorokausikeskiarvoihin eli 24 tunnin ajalta otettuihin virtaukseen suhteutettuihin kokoomanäytteisiin

— kun kyseessä on kertapäästö, virtaukseen suhteutettuina kokoomanäytteinä päästön keston ajalta otettujen näytteiden keskiarvoihin.

Aikaan suhteutettuja kokoomanäytteitä voidaan käyttää, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa. Vaihtoehtoisesti voidaan ottaa kertanäytteitä edellyttäen, että poistovesi on asianmukaisesti sekoitettua ja homogeenista. Kertanäytteitä otetaan, jos näyte on mitattavan muuttujan osalta epävakaa. Kaikkia vesipäästöjen BAT-päästötasoja sovelletaan pisteessä, jossa päästö lähtee laitoksesta.

Muut ympäristönsuojelun tasot

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät ominaisenergiankulutuksen tasot (energiatehokkuustasot) (BAT-AEPL-tasot)

Ympäristönsuojelun tasot, jotka liittyvät ominaisenergiankulutukseen, viittaavat vuosittaisiin keskiarvoihin ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

jossa

energiankulutus : energiatehokkuussuunnitelmassa (ks. BAT 19a) määritelty laitoksen käyttämän (primäärienergialähteillä tuotetun) lämmön ja sähkön kokonaismäärä ilmaistuna yksikkönä MWh/vuosi; toiminta-aste : laitoksessa jalostettujen tuotteiden kokonaismäärä tai laitoksen tuotantomäärä, ilmaistuna toimialan kannalta sopivana yksikkönä (esimerkiksi kg/vuosi, m2/vuosi, maalattua ajoneuvoa/vuosi).

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät ominaisvedenkulutuksen tasot (BAT-AEPL-tasot)

Ympäristönsuojelun tasot, jotka liittyvät ominaisvedenkulutukseen, viittaavat vuosittaisiin keskiarvoihin ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

jossa

vedenkulutus : laitoksen toimintojen käyttämän veden kokonaismäärä lukuun ottamatta kierrätettyä ja uudelleen käytettyä vettä, läpivirtausta hyödyntävissä jäähdytysjärjestelmissä käytettävää jäähdytysvettä ja talousveden tapaan käytettävää vettä, ilmaistuna yksikkönä l/vuosi tai m3/vuosi; toiminta-aste : laitoksessa jalostettujen tuotteiden kokonaismäärä tai laitoksen tuotantomäärä, ilmaistuna toimialan kannalta sopivana yksikkönä (esimerkiksi m2 kelapinnoitetta/vuosi, maalattua ajoneuvoa/vuosi, tuhatta tölkkiä/vuosi).

Suuntaa-antavat laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden ominaismäärän tasot

Suuntaa-antavat tasot, jotka liittyvät laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden ominaismäärään, viittaavat vuosittaisiin keskiarvoihin ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

jossa

laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden määrä : laitoksen laitosalueelta pois toimittamien jätteiden kokonaismäärä, ilmaistuna yksikkönä kg/vuosi; toiminta-aste : laitoksessa jalostettujen tuotteiden kokonaismäärä tai laitoksen tuotantomäärä, ilmaistuna yksikkönä maalattua ajoneuvoa/vuosi.

1. BAT-päätelmät orgaanisia liuottimia käyttäviä pintakäsittelylaitoksia varten

1.1 Yleiset BAT-päätelmät

1.1.1 Ympäristöjärjestelmät

BAT1. Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja ottaa se käyttöön. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:

i) johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen tehokkaan ympäristöjärjestelmän käyttöön ottamiseen sekä sitä koskeva johtajuus ja vastuu

ii) analyysi, joka sisältää organisaation kontekstin määrittämisen, asianosaisten osapuolien tarpeiden ja odotuksien tunnistamisen, laitoksen mahdollisiin ympäristölle (tai ihmisten terveydelle) aiheutuviin riskeihin liittyvien ominaispiirteiden sekä ympäristöä koskevien soveltuvien lakisääteisten vaatimusten tunnistamisen

iii) sellaisen ympäristöpolitiikan kehittäminen, joka sisältää laitoksen ympäristönsuojelun tason jatkuvan parantamisen

iv) merkittäviin ympäristönäkökohtiin liittyvien tavoitteiden ja tulosindikaattorien määrittäminen, mukaan lukien sovellettavan lainsäädännön noudattamisen varmistaminen

v) tarvittavien menettelyjen ja toimien (mukaan lukien korjaavien ja ennalta ehkäisevien toimien tarvittaessa) suunnitteleminen ja toteuttaminen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ja ympäristöriskien välttämiseksi

vi) ympäristönäkökohtiin ja -tavoitteisiin liittyvien rakenteiden, roolien ja vastuiden määrittäminen sekä tarvittavien rahoitus- ja henkilöresurssien antaminen

vii) henkilöstön, jonka työ saattaa vaikuttaa laitoksen ympäristönsuojelun tasoon, tarvittavan osaamisen ja tietoisuuden varmistaminen (esimerkiksi tarjoamalla tietoa ja koulutusta)

viii) sisäinen ja ulkoinen viestintä

ix) sen edistäminen, että henkilöstö osallistuu ympäristöasioiden hallinnan parhaisiin toimintatapoihin

x) ympäristövaikutusten kannalta merkittävien toimien hallitsemiseksi hallintakäsikirjan ja kirjallisten menettelyjen laatiminen ja ylläpitäminen sekä asiaankuuluvien tallenteiden ylläpitäminen

xi) tehokas operatiivinen suunnittelu ja prosessinohjaus

xii) asianmukaisten kunnossapito-ohjelmien toteuttaminen

xiii) valmius- ja toimintaprotokollat hätätilanneissa, mukaan lukien hätätilanteiden kielteisten (ympäristöön kohdistuvien) vaikutusten ehkäiseminen ja/tai lieventäminen

xiv) kun (uudelleen)suunnitellaan (uusi) laitos tai sen osa, tulee huomioida sen vaikutukset ympäristöön koko sen käyttöiältä, johon sisältyvät rakentaminen, kunnossapito, toiminta ja käytöstä poistaminen

xv) valvonta- ja mittaamisohjelman toteuttaminen mistä tietoa löytyy tarvittaessa vertailuraportista ”Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations” (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilmaan ja veteen vapautuvien päästöjen valvontaa koskeva vertailuraportti)

xvi) toimialakohtaisen vertailuanalyysin (benchmark) säännöllinen soveltaminen

xvii) säännöllisesti tehtävät riippumattomat (siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista) sisäiset tarkastukset ja säännöllisesti tehtävät riippumattomat ulkoiset tarkastukset ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi ja sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista

xviii) poikkeamien syiden arviointi, korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen vastauksena poikkeamiin, korjaavien toimenpiteiden tehokkuuden tarkastelu ja sen määrittäminen, esiintyykö vastaavia poikkeamia tai voisiko niitä mahdollisesti ilmaantua

xix) ylimmän johdon katselmus ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi säännöllisesti

xx) puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen ja huomioiminen.

Orgaanisia liuottimia käyttävissä pintakäsittelylaitoksissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erityisesti myös sisällyttää seuraavat ominaisuudet ympäristöjärjestelmään:

i) Yhteensopivuus laadunvalvonnan ja -varmistuksen sekä terveys- ja turvallisuusnäkökohtien kanssa.

ii) Laitoksen ympäristöjalanjäljen pienentämiseen tähtäävä suunnittelu. Tähän sisältyvät erityisesti seuraavat: a) laitoksen yleisen ympäristönsuojelun tason arviointi (ks. BAT 2) b) kokonaisympäristövaikutuksia koskevien näkökohtien huomioon ottaminen, erityisesti asianmukaisen tasapainon säilyttäminen liuotinpäästöjen vähentämisen sekä energian (ks. BAT 19), veden (ks. BAT 20) ja raaka-aineiden (ks. BAT 6) kulutuksen välillä c) puhdistusprosesseista peräisin olevien VOC-päästöjen vähentäminen (ks. BAT 9).

iii) Seuraavien sisällyttäminen: a) vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelma (ks. BAT 5a) b) raaka-aineiden arviointijärjestelmä, jotta voidaan käyttää raaka-aineita, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä, ja suunnitelma, jolla optimoidaan liuottimien käyttö prosessissa (ks. BAT 3) c) liuottimien massatase (ks. BAT 10) d) kunnossapito-ohjelma, jotta voidaan vähentää muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden esiintymistiheyttä ja niistä ympäristölle aiheutuvia seurauksia (ks. BAT 13) e) energiatehokkuussuunnitelma (ks. BAT 19a) f) vedenhallintasuunnitelma (ks. BAT 20a) g) jätehuoltosuunnitelma (ks. BAT 22a) h) hajunhallintasuunnitelma (ks. BAT 23).

Huom.

Asetuksella (EY) N:o 1221/2009 perustetaan unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS), joka on esimerkki tämän parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisesta ympäristöjärjestelmästä.

Soveltaminen

Ympäristöjärjestelmän yksityiskohtaisuuden taso ja virallistamisaste ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

1.1.2 Yleinen ympäristönsuojelun taso

BAT 2. Laitoksen yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa erityisesti VOC-päästöjen ja energiankulutuksen osalta on

— määritellä prosessin alueet/osuudet/vaiheet, joiden osuus VOC-päästöistä ja energiankulutuksesta on suurin ja joihin liittyy suurimmat mahdollisuudet parantaa toimintaa (ks. myös BAT 1)

— määritellä ja toteuttaa toimia, joilla minimoidaan VOC-päästöt ja energiankulutus

— päivittää tilanne säännöllisesti (vähintään kerran vuodessa) ja seurata määriteltyjen toimien toteuttamista.

1.1.3 Raaka-aineiden valinta

BAT 3. Käytettävien raaka-aineiden ympäristövaikutusten ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Sellaisten raaka-aineiden käyttö, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä Käytettävien materiaalien (erityisesti syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien ja lisääntymismyrkyllisten aineiden sekä erityistä huolta aiheuttavien aineiden) kielteiset ympäristövaikutukset arvioidaan järjestelmällisesti osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) ja materiaalit korvataan mahdollisuuksien mukaan muilla materiaaleilla, joilla ei ole ympäristö- ja terveysvaikutuksia tai joiden ympäristö- ja terveysvaikutukset ovat vähäisempiä, ottaen huomioon tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot. Voidaan soveltaa yleisesti. Arvioinnin laajuus (esimerkiksi yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen ja käytettävien materiaalien tyyppiin ja määrään. b) Liuottimien käytön optimointi prosessissa Optimoidaan (osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1)) liuottimien käyttö prosessissa hallintasuunnitelmalla, jonka avulla pyritään määrittelemään ja toteuttamaan tarvittavat toimet (esimerkiksi käsittely värierittäin, suihkun hajoamisen optimointi). Voidaan soveltaa yleisesti.

BAT4. Liuottimien kulutuksen ja VOC-päästöjen vähentämiseksi sekä käytettävien raaka-aineiden kokonaisympäristövaikutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Sellaisten liuotinpohjaisten maalien/pinnoitteiden/lakkojen/painovärien/liimojen käyttö, joiden kiintoainepitoisuus on suuri Käytetään maaleja, pinnoitteita, nestemäisiä painovärejä, lakkoja ja liimoja, jotka sisältävät vähän liuottimia ja joiden kiintoainepitoisuus on suurempi. Pintakäsittelymenetelmän valintaa saattavat rajoittaa toiminnan tyyppi, käsiteltävän pinnan/kappaleen tyyppi ja muoto, tuotteen laatuvaatimukset sekä tarve varmistaa, että käytettävät materiaalit, pinnoitus-/maalausmenetelmät, kuivausmenetelmät ja poistokaasujen käsittelyjärjestelmät ovat keskenään yhteensopivia. b) Vesipohjaisten maalien/pinnoitteiden/painovärien/lakkojen/liimojen käyttö Käytetään maaleja, pinnoitteita, nestemäisiä painovärejä, lakkoja ja liimoja, joissa orgaaninen liuotin on osittain korvattu vedellä. c) Säteilykuivaukseen soveltuvien painovärien/pinnoitteiden/maalien/lakkojen/liimojen käyttö Käytetään maaleja, pinnoitteita, nestemäisiä painovärejä, lakkoja ja liimoja, jotka kuivuvat, kun tietyt kemialliset ryhmät aktivoidaan ultravioletti- tai infrapunasäteilyllä taikka nopeilla elektroneilla, jolloin ei tarvita lämmitystä eikä aiheudu VOC-päästöjä. d) Liuotinaineettomien kaksikomponenttiliimojen käyttö Käytetään liuotinaineettomia kaksikomponenttiliimamateriaaleja, jotka koostuvat hartsista ja kovetteesta. e) Kuumasulaliiman käyttö Käytetään pinnoitetta, joka sisältää synteettisten kumien, hiilivetyhartsien ja erilaisten lisäaineiden ekstruusiolla valmistettuja liimoja. Liuottimia ei käytetä. f) Jauhemaalien käyttö Käytetään liuotinaineetonta maalia, joka levitetään hienojakoisena jauheena ja kuivataan lämpöuunissa. g) Laminaatin käyttö rainan pinnoituksessa tai kelapinnoituksessa Käytetään polymeerikalvoja, jotka levitetään kelalle tai rainalle esteettisten tai toiminnallisten ominaisuuksien aikaansaamiseksi, mikä vähentää tarvittavien pinnoitekerrosten määrää. h) Sellaisten aineiden käyttö, jotka eivät ole VOC-yhdisteitä tai jotka ovat VOC-yhdisteitä, joiden haihtuvuus on pienempi Korvataan voimakkaasti haihtuvat VOC-yhdisteet muilla aineilla, jotka sisältävät orgaanisia yhdisteitä, jotka eivät ole VOC-yhdisteitä tai jotka ovat VOC-yhdisteitä, joiden haihtuvuus on pienempi (esimerkiksi estereitä).

1.1.4 Raaka-aineiden varastointi ja käsittely

BAT5. VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi liuottimia sisältävien materiaalien ja/tai vaarallisten materiaalien varastoinnin ja käsittelyn aikana parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on soveltaa järkevän taloudenhoidon periaatteita käyttämällä kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen Hallintamenetelmät a) Vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen Vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelma sisältyy ympäristöjärjestelmään (ks. BAT 1), ja suunnitelmaan sisältyvät muun muassa seuraavat: — laitoksen vaaratilannesuunnitelmat pieniä ja suuria vuotoja varten — ehkäisyyn ja torjuntaan osallistuvien henkilöiden tehtävien ja vastuiden määritteleminen — sen varmistaminen, että henkilöstö on tietoinen ympäristönäkökohdista ja koulutettu ehkäisemään/käsittelemään vuototilanteet — sellaisten alueiden määrittäminen, joilla on vaarallisten aineiden vuotojen riski, ja alueiden asettaminen riskin mukaiseen järjestykseen — sen varmistaminen määritetyillä alueilla, että käytössä on asianmukaiset järjestelmät leviämisen estämiseksi, esimerkiksi läpäisemättömät lattiat — soveltuvien vuotojen leviämisen estämis- ja puhdistusvälineiden määrittäminen ja sen varmistaminen säännöllisesti, että ne ovat käytettävissä, hyvässä toimintakunnossa ja lähellä paikkoja, joissa vuototilanteita voi esiintyä — vuotojen hallinnasta syntyvän jätteen käsittelemistä koskevat jätehuolto-ohjeet — säännölliset (vähintään kerran vuodessa tehtävät) varastointi- ja toiminta-alueiden tarkastukset, vuodonilmaisulaitteiden testaus ja kalibrointi sekä muun muassa venttiili-, laippa- ja tiivisterengasvuotojen pikainen korjaus (ks. BAT 13). Voidaan soveltaa yleisesti. Suunnitelman laajuus (esimerkiksi yksityiskohtaisuuden taso) on yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä käytettävien materiaalien tyyppiin ja määrään. Varastointimenetelmät b) Säiliöiden sulkeminen tai peittäminen sekä suojareunuksilla varustettu varastointialue Liuottimia, vaarallisia materiaaleja, jäteliuottimia ja jätepuhdistusaineita säilytetään suljetuissa tai peitetyissä säiliöissä, jotka ovat asianmukaisia riskit huomioon ottaen ja jotka on suunniteltu niin, että päästöt jäävät mahdollisimman vähäisiksi. Säiliöiden varastointialue on varustettu suojareunuksilla, ja sen kapasiteetti on riittävän suuri. Voidaan soveltaa yleisesti. c) Vaarallisten materiaalien varastoinnin minimointi tuotantoalueilla Vaarallisia materiaaleja säilytetään tuotantoalueilla vain tuotantoon tarvittava määrä. Suuret määrät varastoidaan erikseen. Nesteiden pumppaus- ja käsittelymenetelmät d) Menetelmät, joilla estetään vuotoja pumppauksen aikana Vuotoja estetään käyttämällä käsiteltävälle materiaalille soveltuvia pumppuja ja tiivisteitä, joilla voidaan varmistaa asianmukainen tiiviys. Tällaisia laitteita ovat muun muassa tiiviiksi suunnitellut moottoripumput, magneettikytkimellä varustetut pumput, pumput, joissa on moninkertainen mekaaninen tiivistys ja jäähdytys- tai puskurijärjestelmä, pumput, joissa on moninkertainen mekaaninen tiivistys ja tiivisteitä, jotka ovat kuivia ympäröivään ilmaan päin, kalvopumput ja paljepumput. Voidaan soveltaa yleisesti. e) Menetelmät, joilla estetään ylivuotoja pumppauksen aikana Tähän sisältyy esimerkiksi sen varmistaminen, että — pumppausta valvotaan — suuria määriä käsiteltäessä irtolastivarastosäiliöissä on akustiset ja/tai optiset korkean pinnan tason ilmaisevat hälyttimet ja tarvittaessa myös sulkujärjestelmät. f) VOC-höyryn kerääminen liuotinta sisältävän materiaalin toimituksen aikana Kun liuotinta sisältävää materiaalia toimitetaan irtolastina (esimerkiksi säiliöitä täytettäessä tai lastia säiliöistä purettaessa), täytettävästä säiliöstä syrjäytyvä höyry kerätään, tavallisesti palauttamalla höyry takaisin joko kyseiseen säiliöön tai kuljetussäiliöön. Tätä ei ehkä voida soveltaa liuottimiin, joiden höyrynpaine on alhainen, tai kustannusnäkökohtien vuoksi. g) Valumien leviämisen estäminen ja/tai niiden nopea kerääminen liuotinta sisältäviä materiaaleja käsiteltäessä Kun käsitellään säiliöissä olevia liuotinta sisältäviä materiaaleja, mahdolliset valumat vältetään estämällä leviäminen esimerkiksi käyttämällä vaunuja, kuormalavoja ja/tai telineitä, joihin sisältyy leviämistä estävä suoja-allas (kuten valuma-astia) ja/tai keräämällä valumat nopeasti käyttämällä imeytysmateriaalia. Voidaan soveltaa yleisesti.

1.1.5 Raaka-aineiden jakelu

BAT 6. Raaka-aineiden kulutuksen ja VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien (esimerkiksi painovärien, pinnoitteiden/maalien, liimojen, puhdistusaineiden) keskitetty johtaminen käyttöpaikoille VOC-yhdisteitä sisältävät materiaalit (esimerkiksi painovärit, pinnoitteet/maalit, liimat, puhdistusaineet) johdetaan suoraan käyttöpaikoille rengaslinjoilla ja käytetään putkistojen puhdistusjärjestelmää, kuten possupuhdistusta tai ilmahuuhtelua. Tätä ei ehkä voida soveltaa, jos painovärejä/maaleja/pinnoitteita/liimoja tai liuottimia vaihdetaan usein. b) Kehittyneet sekoitusjärjestelmät Tietokoneohjatut sekoituslaitteet, joilla saadaan halutunlaista maalia/pinnoitetta/painoväriä/liimaa. Voidaan soveltaa yleisesti. c) VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien (esimerkiksi painovärien, pinnoitteiden/maalien, liimojen, puhdistusaineiden) johtaminen käyttöpaikalle käyttämällä suljettua järjestelmää os painovärejä/maaleja/pinnoitteita/liimoja ja liuottimia vaihdetaan usein tai jos niiden käyttö on pienimuotoista, painovärit/maalit/pinnoitteet/liimat ja liuottimet johdetaan käyttöpaikan lähelle sijoitetuista pienistä kuljetussäiliöistä käyttämällä suljettua järjestelmää. d) Automatisoitu värinvaihto Automatisoitu värinvaihto ja painoväri-/maali-/pinnoitelinjan puhdistus, jossa liuottimet kerätään. e) Ryhmittely värin mukaan Muutetaan tuotteiden käsittelyjärjestystä niin, että voidaan käsitellä samalla värillä mahdollisimman monta tuotetta peräkkäin. f) Kevyt puhdistus ruiskutuksen jälkeen Täytetään ruiskupistooli uudella maalilla huuhtelematta ruiskupistoolia välillä.

1.1.6 Pinnoitus/maalaus

BAT7. Raaka-aineiden kulutuksen ja pinnoitus-/maalausprosessien kokonaisympäristövaikutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen Muut kuin ruiskutusmenetelmät a) Telamaalaus Levityksessä käytetään teloja siirtämään tai mittaamaan nestemäistä pinnoitetta/maalia liikkuvalle nauhalle. Voidaan soveltaa vain tasomaisiin kappaleisiin (4). b) Telan yläpuolella oleva kaavari Pinnoite/maali levitetään käsiteltävälle pinnalle/kappaleelle kaavarin ja telan välisen raon kautta. Pinnoitteen ja käsiteltävän pinnan/kappaleen edetessä kaavitaan pois ylimääräinen pinnoite/maali. Voidaan soveltaa yleisesti (4). c) Levitys ilman huuhtelua (paikallaan kuivuminen) kelapinnoituksessa Levitetään reaktiopinnoite, joka ei edellytä vesihuuhtelua, käyttämällä telamaalausta (Chemcoater) tai puristusteloja. Voidaan soveltaa yleisesti (4) d) Verhomaalaus Käsiteltävät kappaleet kulkevat pinnoite-/maalikalvon läpi, kun pinnoitetta/maalia lasketaan syöttösäiliöstä. Voidaan soveltaa vain tasomaisiin kappaleisiin (4). e) Sähköpinnoitus Dispersiona vesipohjaisessa liuoksessa olevat maalihiukkaset laskeutuvat upotetun kappaleen pintaan sähkökentän vaikutuksesta (elektroforeettinen laskeutuminen). Voidaan soveltaa vain metallikappaleisiin (4). f) Tulvitus Käsiteltävät kappaleet siirretään suljettuun kanavaan kuljetinjärjestelmän avulla. Kanava täytetään pinnoitemateriaalilla ruiskutusputkien kautta. Ylimääräinen materiaali kerätään ja käytetään uudelleen. Voidaan soveltaa yleisesti (4). g) Koekstruusio Käsiteltävä kappale yhdistetään lämpimän, nesteytetyn muovikalvon kanssa ja jäähdytetään. Kalvo korvaa tarvittavan lisäpinnoitekerroksen. Kalvoa voidaan käyttää liimana toimivien eri kantoaineiden kahden eri kerroksen välissä. Tätä ei voida soveltaa, jos tarvitaan suurta sidoslujuutta tai sterilointilämpötilan kestävyyttä (4). Ruiskutuksessa käytettävät atomisointimenetelmät h) Ilma-avusteinen suurpaineruiskutus Suurpaineruiskupistoolin ruiskutusviuhkaa säädetään käyttämällä ilmavirtaa (hajotusilmaa). Voidaan soveltaa yleisesti (4). i) Pneumaattinen hienoruiskutus inerttien kaasujen avulla Pneumaattinen maalin levitys paineistettujen inerttien kaasujen (esimerkiksi typen tai hiilidioksidin) avulla. Tätä ei ehkä voida soveltaa puupintojen maalaukseen (4). j) HVLP (high-volume low-pressure) -atomisointi Maali atomisoidaan suuttimessa sekoittamalla maaliin suuri määrä ilmaa alhaisella paineella (enintään 1,7 baaria). HVPL-ruiskujen maalinsiirtohyötysuhde on > 50 prosenttia. Voidaan soveltaa yleisesti (4). k) Sähköstaattinen atomisointi (täysin automatisoitu) Atomisointi nopeasti pyörivien ”lautasten” tai ”kellojen” avulla ja suihkun muotoilu sähköstaattisten kenttien ja hajotusilman avulla. l) Sähköstaattisesti avustettu ilmaruiskutus tai suurpaineruiskutus Pneumaattisen hienoruiskutuksen tai suurpaineruiskutuksen suihku muotoillaan sähköstaattisen kentän avulla. Sähköstaattisten maalipistoolien siirtohyötysuhde on > 60 prosenttia. Kiinteiden sähköstaattisten menetelmien siirtohyötysuhde on jopa 75 prosenttia. m) Kuumaruiskutus Pneumaattinen hienoruiskutus kuumalla ilmalla tai lämmitetyllä maalilla. Tätä ei ehkä voida soveltaa, jos väriä vaihdetaan usein (4). n) ”Ruiskutus, puristustela ja huuhtelu” kelapinnoituksessa Ruiskutusta käytetään puhdistus- ja esikäsittelyaineiden levitykseen sekä huuhteluun. Ruiskutuksen jälkeen käytetään puristustelaa poissiirretyn liuoksen minimointiin, minkä jälkeen huuhdellaan. Voidaan soveltaa yleisesti (4). Ruiskutuksen automatisointi o) Robottiruiskutus Pinnoitteiden/maalien ja tiivistysaineiden levitys sisä- ja ulkopinnoille robotilla. Voidaan soveltaa yleisesti (4). p) Koneellinen pinnoitus/maalaus Maalauskoneiden käyttö ruiskutuspään/ruiskupistoolin/suuttimen käsittelyyn.

1.1.7 Kuivaus

BAT8. Energian kulutuksen ja kuivausprosessien kokonaisympäristövaikutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Konvektiokuivaus inertillä kaasulla Inertti kaasu (typpi) kuumennetaan uunissa, minkä ansiosta liuottimen pitoisuus voi olla alempaa räjähdysrajaa suurempi. Liuotinmäärä voi olla > 1 200 g/m3 typpeä. Tätä ei voida soveltaa, jos kuivain on avattava säännöllisesti (5). b) Induktiokuivaus Linjalla tapahtuva lämpökuivaus käyttämällä sähkömagneettisia induktoreita, jotka tuottavat lämpöä metallisen työkappaleen sisällä värähtelevän magneettikentän vaikutuksesta. Voidaan soveltaa vain metallikappaleisiin (5). c) Mikroaalto- ja suurtaajuuskuivaus Kuivaus käyttämällä mikroaaltosäteilyä tai suurtaajuista säteilyä. Tätä voidaan soveltaa vain vesipohjaisiin pinnoitteisiin/maaleihin ja painoväreihin sekä metallittomiin kappaleisiin (5). d) Säteilykuivaus Säteilykuivauksen käyttö perustuu hartseihin ja reaktiivisiin ohenteisiin (monomeerit), jotka reagoivat, kun ne altistetaan säteilylle (infrapuna, ultravioletti) tai suurienergiselle elektronisuihkulle. Tätä voidaan soveltaa vain tiettyihin pinnoitteisiin/maaleihin ja painoväreihin (5). e) Yhdistetty konvektio- ja infrapunakuivaus Märkä pinta kuivataan käyttämällä sekä kuuman ilman kiertoa (konvektio) että infrapunakuivainta. Voidaan soveltaa yleisesti (5). f) Konvektiokuivaus ja lämmön talteenotto Lämpöä otetaan talteen käsittelemättömistä poistokaasuista (ks. BAT 19e) ja käytetään konvektiokuivaimen/kuivausuunin syöttöilman esilämmitykseen. Voidaan soveltaa yleisesti (5).

1.1.8 Puhdistaminen

BAT9. Puhdistusprosesseista peräisin olevien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää mahdollisimman vähän liuotinpohjaisia puhdistusaineita ja käyttää useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Ruiskutusalueiden ja laitteiden suojaaminen Ohiruiskutteelle, valumille ja vastaaville alttiit levitysalueet ja laitteet (kuten maalauskaapit ja robotit) suojataan kangaspeitteellä tai kertakäyttökalvolla, jos kalvot eivät joudu alttiiksi repeytymiselle tai kulumiselle. Puhdistusmenetelmän valintaa saattavat rajoittaa prosessin tyyppi, puhdistettava pinta/kappale tai laite sekä epäpuhtauksien tyyppi. b) Kiintoaineksen poisto ennen varsinaista puhdistusta Kiintoaines poistetaan väkevöidyssä muodossa (kuivana), tavallisesti käsin, käyttämättä liuotinpesuainetta tai käyttäen apuna pientä määrää liuotinpesuainetta. Näin vähennetään sen materiaalin määrää, joka on poistettava liuottimella ja/tai vedellä myöhemmissä puhdistusvaiheissa, ja siten myös puhdistukseen käytettävän liuottimen ja/tai veden kokonaismäärää. c) Käsinpuhdistus esikostutetuilla pyyhkeillä Käsinpuhdistukseen käytetään puhdistusaineella esikostutettuja pyyhkeitä. Puhdistusaineet voivat olla liuotinpohjaisia, liuotinaineettomia tai liuottimia, joiden haihtuvuus on vähäinen. d) Sellaisten puhdistusaineiden käyttö, joiden haihtuvuus on vähäinen Käytetään käsinpuhdistuksessa tai automatisoidussa puhdistuksessa puhdistusaineina liuottimia, joiden haihtuvuus on vähäinen ja puhdistusteho suuri. e) Vesipohjainen puhdistus Puhdistukseen käytetään vesipohjaisia puhdistusaineita tai veteen sekoittuvia liuottimia, kuten alkoholeja tai glykoleja. f) Suljetut pesukoneet Automaattinen painokoneen/koneenosien puhdistus/rasvanpoisto suljetuissa pesukoneissa, joihin osat lastataan erä kerrallaan. Tämä voidaan tehdä käyttäen a) orgaanisia liuottimia (sekä ilmanpoistoa, jota seuraa VOC-puhdistus ja/tai käytettyjen liuottimen talteenotto) (ks. BAT 15); tai b) VOC-yhdisteettömiä liuottimia; tai c) alkalisia puhdistusaineita (sekä ulkoista tai sisäistä jäteveden käsittelyä). g) Puhdistus ja liuottimien talteenotto Kerätään, varastoidaan ja käytetään mahdollisuuksien mukaan uudelleen liuottimet, joita käytetään pistoolien/levityslaitteiden ja linjojen puhdistukseen värinvaihtojen välillä. h) Puhdistus korkeapaineisella vesisuihkulla Automaattiseen eräkohtaiseen painokoneen/koneenosien puhdistukseen käytetään korkeapaineista vesisuihkua ja natriumvetykarbonaattia hyödyntäviä järjestelmiä tai vastaavia järjestelmiä. i) Ultraäänipuhdistus Puhdistus nesteessä käyttämällä suurtaajuista värähtelyä tarttuneiden epäpuhtauksien irrottamiseen. j) Kuivajääpuhdistus (CO2) Koneenosien sekä metallisten tai muovisten pintojen/kappaleiden puhdistaminen puhaltamalla CO2-pellettejä tai -rakeita. k) Puhdistus puhaltamalla muovirakeilla Paneelin ohjaimiin ja kappaleen alustoihin kertynyt ylimääräinen maali poistetaan puhaltamalla muovipartikkeleilla.

1.1.9 Tarkkailu

1.1.9.1 Liuottimien massatase

BAT10. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla VOC-yhdisteiden kokonais- ja hajapäästöjä laatimalla vähintään kerran vuodessa liuottimien massatase direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 2 kohdassa määritellyistä laitoksen prosessiin menevästä orgaanisten liuottimien määrästä ja toiminnosta poistuvasta orgaanisten liuottimien määrästä ja minimoida liuottimien massataseen tietojen epävarmuus käyttämällä kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

Menetelmä Kuvaus a) Täysimittainen merkityksellisten prosessiin menevien ja toiminnosta poistuvien liuottimien määrien sekä tietoihin liittyvän epävarmuuden tunnistaminen ja kvantifiointi Tähän sisältyvät seuraavat: — prosessiin menevien ja toiminnosta poistuvien liuottimien määrien tunnistaminen ja dokumentointi (esimerkiksi poistokaasujen sisältämät päästöt, kustakin hajapäästölähteestä peräisin olevat päästöt, jätteeseen sisältyvä toiminnosta poistuva liuottimien määrä) — kunkin asiaankuuluvan prosessiin menevän ja toiminnosta poistuvan liuottimien määrän vahvistettu kvantifiointi ja käytetyn menetelmän kirjaaminen (esimerkiksi mittaus, laskenta päästökertoimia käyttäen, toiminnallisiin muuttujiin perustuva arvio) — merkittävimpien edellä mainittuun kvantifiointiin liittyvien epävarmuuslähteiden tunnistaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen epävarmuuden vähentämiseksi — prosessiin menevää liuottimien määrää ja toiminnosta poistuvaa liuottimien määrää koskevien tietojen säännöllinen päivittäminen. b) Liuottimien seurantajärjestelmän käyttöönotto Liuottimien seurantajärjestelmällä pyritään hallitsemaan sekä käytettyjä että käyttämättömiä liuottimien määriä (esimerkiksi punnitsemalla käyttämättömät määrät, jotka palaavat varastoon käyttöpaikalta). c) Sellaisten muutosten seuranta, jotka saattavat vaikuttaa liuottimien massataseen tietojen epävarmuuteen Kirjataan kaikki muutokset, jotka voisivat vaikuttaa liuottimien massataseen tietojen epävarmuuteen, esimerkiksi: — poistokaasujen käsittelyjärjestelmän toimintahäiriöt: kirjataan päivämäärä ja kesto — muutokset, jotka saattavat vaikuttaa ilman/kaasun virtausnopeuteen, kuten puhaltimien, hihnapyörien tai moottorien vaihto: kirjataan päivämäärä ja muutoksen tyyppi.

Soveltaminen

Liuottimien massataseen yksityiskohtaisuuden taso on suhteessa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen ja käytettävien materiaalien tyyppiin ja määrään.

1.1.9.2 Poistokaasujen sisältämät päästöt

BAT11. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla poistokaasujen sisältämiä päästöjä seuraavassa esitetyllä vähimmäistiheydellä ja EN-standardien mukaisesti. Jos soveltuvia EN-standardeja ei ole, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu.

Aine/muuttuja Toimiala/lähteet Standardi(t) Tarkkailutiheys vähintään Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy Pöly Ajoneuvojen maalaus – Ruiskutus EN 13284-1 Kerran vuodessa (6) BAT 18 Muiden metalli- ja muovipintojen pinnoitus/maalaus – Ruiskutus Ilma-alusten maalaus – Valmistelu (esimerkiksi hionta, puhallus) ja maalaus Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen – Ruiskutus Puupintojen maalaus – Valmistelu ja maalaus TVOC Kaikki toimialat Kaikki piiput, joiden TVOC-kuorma < 10 kg C/h EN 12619 Kerran vuodessa (6) (7) (8) BAT 14, BAT 15 Kaikki piiput, joiden TVOC-kuorma ≥ 10 kg C/h Yleiset EN-standardit (9) Jatkuva DMF Tekstiilien, folion ja paperin pinnoitus/maalaus (10) EN-standardia ei ole saatavilla (11) Kerran kolmessa kuukaudessa (6) BAT 15 NOX Käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittely EN 14792 Kerran vuodessa (12) BAT 17 CO Käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittely EN 15058 Kerran vuodessa (12) BAT 17

1.1.9.3 Päästöt veteen

BAT12. Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla päästöjä veteen seuraavassa esitetyllä vähimmäistiheydellä ja EN-standardien mukaisesti. Jos soveltuvia EN-standardeja ei ole, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu.

Aine/muuttuja Toimiala Standardi(t) Tarkkailutiheys vähintään Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy TSS (13) Ajoneuvojen maalaus EN 872 Kerran kuukaudessa (14) (15) BAT 21 Kelapinnoitus Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) COD (13) (16) Ajoneuvojen maalaus EN-standardia ei ole saatavilla Kelapinnoitus Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) TOC (13) (16) Ajoneuvojen maalaus EN 1484 Kelapinnoitus Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) Cr(VI) (17) (18) Ilma-alusten maalaus EN ISO 10304-3 tai EN ISO 23913 Kelapinnoitus Cr (18) (19) Ilma-alusten maalaus Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 ja EN ISO 15586) Kelapinnoitus Ni (18) Ajoneuvojen maalaus Kelapinnoitus Zn (18) Ajoneuvojen maalaus Kelapinnoitus AOX (18) Ajoneuvojen maalaus EN ISO 9562 Kelapinnoitus Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) F- (18) (20) Ajoneuvojen maalaus EN ISO 10304-1 Kelapinnoitus Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit)

1.1.10 OTNOC-tilanteiden aikaiset päästöt

BAT13. Muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden (OTNOC) esiintymistiheyden vähentämiseksi ja OTNOC-tilanteissa veteen vapautuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

Menetelmä Kuvaus a) Kriittisten laitteiden yksilöiminen Ympäristön suojelun kannalta kriittiset laitteet (”kriittiset laitteet”) yksilöidään riskinarvioinnin perusteella. Periaatteessa tämä koskee kaikkia laitteita ja järjestelmiä, joilla käsitellään VOC-yhdisteitä (esimerkiksi poistokaasujen käsittelyjärjestelmää ja vuodonilmaisujärjestelmää). b) Tarkastus, kunnossapito ja tarkkailu Jäsennelty ohjelma, jotta voidaan maksimoida kriittisten laitteiden käytettävyys ja suorituskyky ja johon sisältyvät vakioidut toimintaohjeet, ehkäisevä huolto, määräaikaishuolto ja ennakoimaton huolto. Tarkkaillaan OTNOC-tilanteita, niiden kestoa ja syitä sekä mahdollisuuksien mukaan niiden aikaisia päästöjä.

1.1.11 Poistokaasujen sisältämät päästöt

1.1.11.1 VOC-päästöt

BAT14. Tuotanto- ja varastointialueilta peräisin olevien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a ja seuraavassa esitettyjen muiden menetelmien asianmukaista yhdistelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Järjestelmän valinta, suunnittelu ja optimointi Poistokaasujen käsittelyjärjestelmä valitaan, suunnitellaan ja optimoidaan ottaen huomioon muun muassa seuraavat muuttujat: — poistetun ilman määrä — poistettuun ilmaan sisältyvien liuottimien tyyppi ja pitoisuus — käsittelyjärjestelmän tyyppi (erityisjärjestelmä / keskitetty järjestelmä) — terveys ja turvallisuus — energiatehokkuus. Järjestelmän valinnassa voidaan ottaa huomioon seuraava ensisijaisuusjärjestys: — VOC-pitoisuudeltaan suurten ja pienten käsiteltävien poistokaasuvirtojen erottaminen toisistaan — menetelmät, joilla homogenisoidaan ja lisätään VOC-pitoisuutta (ks. BAT 16 b ja c) — menetelmät, joilla otetaan talteen liuottimet käsiteltävistä poistokaasuista (ks. BAT 15) — VOC-puhdistustekniikat, joihin sisältyy lämmön talteenotto (ks. BAT 15) — VOC-puhdistustekniikat, joihin ei sisälly lämmön talteenottoa (ks. BAT 15). Voidaan soveltaa yleisesti. b) Ilmanpoisto mahdollisimman lähellä VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien käyttöpaikkaa Ilmanpoisto mahdollisimman lähellä VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien käyttöpaikkaa sekä liuottimien käyttöalueiden (esimerkiksi pinnoituskoneiden, levityskoneiden tai maalauskaappien) täydellinen tai osittainen sulkeminen tai kotelointi. Poistettu ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä. Tätä ei ehkä voida soveltaa, jos kotelointi vaikeuttaa pääsyä koneille toiminnan aikana. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa suljettavan/koteloitavan alueen muoto ja koko. c) Ilmanpoisto mahdollisimman lähellä maalien/pinnoitteiden/liimojen/painovärien valmistelupaikkaa Ilmanpoisto mahdollisimman lähellä maalien/pinnoitteiden/liimojen/painovärien valmistelupaikkaa (esimerkiksi sekoitusalueella). Poistettu ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä. Voidaan soveltaa ainoastaan silloin, kun maalit/pinnoitteet/liimat/painovärit edellyttävät valmistelua. d) Ilmanpoisto kuivausprosesseista Kuivausuuneissa/kuivaimissa on ilmanpoistojärjestelmä. Poistettu ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä. Voidaan soveltaa vain kuivausprosesseihin. e) Kuivausuuneista/kuivaimista peräisin olevien hajapäästöjen ja lämpöhäviöiden minimointi joko tiivistämällä kuivausuunien/kuivaimien sisään- ja uloskäynnit tai käyttämällä kuivauksessa alipainetta. Kuivausuunien/kuivaimien sisään- ja uloskäynnit tiivistetään VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ja lämpöhäviöiden minimoimiseksi. Tiivistys voidaan varmistaa esimerkiksi ilmasuihkujen tai -kaapimien, ovien, muovi- tai metalliverhojen taikka kaavareiden avulla. Vaihtoehtoisesti uuneja/kuivaimia pidetään alipaineessa. Voidaan soveltaa vain silloin, kun käytetään kuivausuuneja/kuivaimia. f) Ilmanpoisto jäähdytysvyöhykkeeltä Kun käsiteltävää pintaa/kappaletta jäähdytetään kuivauksen jälkeen, jäähdytysvyöhykkeellä oleva ilma poistetaan ja se voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä. Voidaan soveltaa vain silloin, kun pintaa/kappaletta jäähdytetään kuivauksen jälkeen. g) Ilmanpoisto raaka-aineiden, liuottimien ja liuottimia sisältävien jätteiden varastoista Poistetaan ilmaa raaka-ainevarastoista ja/tai yksittäisistä raaka-aineiden, liuottimien ja liuottimia sisältävien jätteiden säiliöistä. Ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä. Tätä voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta suljettuihin säiliöihin eikä sellaisten raaka-aineiden, liuottimien ja liuottimia sisältävien jätteiden varastointiin, joiden höyrynpaine on alhainen ja myrkyllisyys vähäinen. h) Ilmanpoisto puhdistusalueilta Poistetaan ilmaa alueilta, joilla puhdistetaan koneenosia ja laitteita orgaanisilla liuottimilla joko käsin tai automatisoidusti. Ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä. Voidaan soveltaa vain alueisiin, joilla koneenosia ja laitteita puhdistetaan orgaanisilla liuottimilla.

BAT15. Poistokaasujen sisältämien VOC-päästöjen vähentämiseksi ja resurssitehokkuuden lisäämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen I. Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien kerääminen ja talteenotto a) Tiivistäminen Menetelmä orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi vähentämällä niiden lämpötila alle kastepisteen, jolloin höyryt nesteytyvät. Tarvittavan toimintalämpötilan mukaan käytetään erilaisia jäähdytysaineita, kuten jäähdytysvettä, jäähdytettyä vettä (lämpötila yleensä noin 5 °C), ammoniakkia tai propaania. Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. b) Adsorptio käyttämällä aktiivihiiltä tai zeoliitteja VOC-yhdisteet adsorboidaan aktiivihiilen, zeoliittien tai hiilikuitupaperin pintaan. Adsorbaatti desorboidaan myöhemmin esimerkiksi höyryn avulla (usein paikan päällä) uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten ja adsorbentti käytetään uudelleen. Jatkuvassa käytössä on yleensä käytössä rinnakkain enemmän kuin kaksi adsorboijaa, joista yksi on desorptiotilassa. Adsorptiota käytetään yleisesti myös väkevöintivaiheena lisäämään myöhemmin tehtävän hapetuksen tehokkuutta. Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. c) Absorptio käyttämällä sopivaa nestettä Käsiteltävistä poistokaasuista poistetaan sopivaa nestettä käyttämällä absorption avulla epäpuhtauksia, erityisesti liukoisia yhdisteitä ja kiintoainesta (pöly). Liuottimet voidaan ottaa talteen esimerkiksi käyttämällä tislausta tai termistä desorptiota. (Pölynpoisto, ks. BAT 18.) Voidaan soveltaa yleisesti. II. Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien lämpökäsittely ja energian talteenotto d) Käsittelemättömien poistokaasujen johtaminen polttolaitokseen Osa käsittelemättömistä poistokaasuista tai ne kaikki johdetaan polttoilmana ja lisäpolttoaineena polttolaitokseen (mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset) höyryn ja/tai sähkön tuotantoa varten. Ei voida soveltaa käsittelemättömiin poistokaasuihin, jotka sisältävät teollisuuspäästödirektiivin 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja aineita. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa turvallisuusnäkökohdat. e) Rekuperatiivinen terminen jälkipoltto Terminen hapetus, jossa käytetään poistokaasujen lämpöä esimerkiksi prosessista tulevien käsittelemättömien poistokaasujen esilämmitykseen. Voidaan soveltaa yleisesti. f) Regeneratiivinen terminen jälkipoltto useita kerroksia tai venttiilitöntä pyörivää ilmanjakelulaitetta hyödyntämällä Hapetin, jossa on useita kerroksia (kolme tai viisi), jotka on täytetty keraamisella materiaalilla. Kerrokset ovat lämmönvaihtimia, joita lämmitetään vuorotellen hapetuksesta peräisin olevilla poistokaasuilla. Sitten virtaussuunta käännetään hapettimeen tulevan ilman lämmittämiseksi. Virtaussuunta käännetään säännöllisesti. Venttiilittömässä pyörivässä ilmanjakelulaitteessa keraamista ainetta on yhdessä pyörivässä astiassa, joka on jaettu useaan sektoriin. Voidaan soveltaa yleisesti. g) Katalyyttinen hapetus VOC-yhdisteiden hapetuksessa käytetään apuna katalyyttia hapetuslämpötilan alentamiseksi ja polttoainekulutuksen vähentämiseksi. Poistokaasujen lämpö voidaan ottaa talteen rekuperatiivisten tai regeneratiivisten lämmönvaihtimien avulla. Käämilangan valmistuksesta peräisin olevien käsiteltävien poistokaasujen käsittelyyn käytetään korkeampia hapettumislämpötiloja (500–750 °C). Sovellettavuutta saattaa rajoittaa katalyytin myrkkyjen läsnäolo. III. Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien käsittely ottamatta talteen liuottimia tai energiaa h) Käsiteltävien poistokaasujen biologinen käsittely Käsiteltävistä poistokaasuista poistetaan pöly, ja ne johdetaan reaktoriin, jossa on biosuodattimen substraattia. Biosuodatin koostuu orgaanisesta materiaalista (kuten turpeesta, kanervasta, kompostista, juurista, kaarnasta, havupuuaineksesta tai niiden erilaisista yhdistelmistä) tai jostain inertistä materiaalista (kuten savesta, aktiivihiilestä tai polyuretaanista) koostuvasta pedistä, jossa luonnollisesti esiintyvät mikro-organismit hapettavat käsiteltävän poistokaasuvirran biologisesti hiilidioksidiksi, vedeksi, epäorgaanisiksi suoloiksi ja biomassaksi. Biosuodatin on herkkä pölylle, korkeille lämpötiloille tai käsiteltävien poistokaasujen suurelle vaihtelulle, kuten niiden tulolämpötilan tai VOC-pitoisuuden vaihtelulle. Lisäravinnesyöttö voi olla tarpeen. Voidaan soveltaa vain biohajoavien liuottimien käsittelyyn. i) Terminen hapetus VOC-yhdisteiden hapettaminen kuumentamalla käsiteltäviä poistokaasuja ilmalla tai hapella itsesyttymislämpötilaa korkeampaan lämpötilaan polttokammiossa ja korkean lämpötilan ylläpitäminen niin pitkään, että VOC-yhdisteet palavat hiilidioksidiksi ja vedeksi. Voidaan soveltaa yleisesti.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-AEL) esitetään näiden BAT-päätelmien taulukoissa 11, 15, 17, 19, 21, 24, 27, 30, 32 ja 35.

BAT16. VOC-yhdisteiden puhdistusjärjestelmän energiankulutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Poistokaasujen käsittelyjärjestelmään johdettavan VOC-pitoisuuden ylläpitäminen taajuusmuuttajalla varustettujen puhaltimien avulla Keskitetyissä poistokaasujen käsittelyjärjestelmissä käytetään taajuusmuuttajalla varustettua puhallinta säätämään ilmavirtaus kulloinkin käynnissä olevista laitteista tulevia poistokaasuja vastaavaksi. Voidaan soveltaa vain keskitetyissä poistokaasujen käsittelyjärjestelmissä panosprosesseissa, kuten painamisessa. b) Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien sisäinen väkevöinti Käsiteltäviä poistokaasuja kierrätetään (sisäisesti) prosessissa kuivausuuneissa/kuivaimissa ja/tai maalauskaapeissa, jolloin kaasujen VOC-pitoisuus kasvaa ja poistokaasujärjestelmän puhdistustehokkuus paranee. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät tekijät, kuten alempi räjähdysraja, sekä tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot. c) Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien ulkoinen väkevöinti adsorption avulla Käsiteltävien poistokaasujen liuotinpitoisuutta lisätään kierrättämällä maalauskaapin prosessi-ilmaa jatkuvasti adsorptiolaitteiston läpi mahdollisesti yhdessä kuivausuunin/kuivaimen käsittelemättömien poistokaasujen kanssa. Laitteistoon voivat sisältyä: — kiinteäpetiadsorboija, jossa on aktiivihiiltä tai zeoliittia — leijukerrosadsorboija, jossa on aktiivihiiltä — adsorptioroottori, jossa on aktiivihiiltä tai zeoliittia — molekyyliseula. Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että väkevöinti vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. d) Plenum-tekniikka poistokaasujen määrän vähentämiseksi Kuivausuuneista/kuivaimista peräisin olevia käsittelemättömiä poistokaasuja johdetaan suureen kammioon (plenum), ja osa niistä kierrätetään takaisin kuivausuunien/kuivaimien tuloilmaksi. Plenumiin kertyvä ylijäämäilma johdetaan poistokaasujen käsittelyjärjestelmään. Kierrättämisen ansiosta kuivausuunien/kuivaimien ilman VOC-pitoisuus kasvaa ja poistokaasujen määrä vähenee. Voidaan soveltaa yleisesti.

1.1.11.2 NOX- ja CO-päästöt

BAT17. Poistokaasujen sisältämien NOX-päästöjen vähentämiseksi ja käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien lämpökäsittelystä vapautuvien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Lämpökäsittelyolosuhteiden optimointi (suunnittelu ja toiminta) Polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteistojen/laitteiden hyvä suunnittelu yhdistetään palamisolosuhteiden optimointiin (esimerkiksi hallitsemalla palamisparametreja, kuten lämpötilaa ja viipymäaikaa) käyttämällä tai käyttämättä automaattisia järjestelmiä sekä toimittajan suositusten mukaiseen polttojärjestelmän säännölliseen suunniteltuun huoltoon. Suunnittelun osalta sovellettavuus olemassa oleviin laitoksiin voi olla rajoitettua. b) Low-NOX-polttimien käyttö Liekin huippulämpötilaa alennetaan polttokammiossa, mikä johtaa palamisen viivästymisen lisäksi täydelliseen palamiseen sekä lämmön suurempaan siirtymiseen (liekin suurempaan säteilykykyyn). Lisäksi pidennetään viipymäaikaa, jotta VOC-yhdisteiden hävittämisessä saavutetaan toivottu tulos. Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa suunnitteluun ja/tai käyttöön liittyvät rajoitteet.





Taulukko 1

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso poistokaasujen sisältämille NOX-päästöille ja suuntaa-antava päästötaso käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittelystä peräisin olevien poistokaasujen sisältämille CO-päästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (21) (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) Suuntaa-antava päästötaso (21) (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) NOX mg/Nm3 20–130 (22) Ei suuntaa-antavaa tasoa CO Ei BAT-päästötasoa 20–150

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.1.11.3 Pölypäästöt

BAT18. Käsiteltävän kappaleen pinnan valmistelu-, leikkaamis-, pinnoitus-/maalaus- ja viimeistelyprosesseista vapautuvien poistokaasujen sisältämien pölypäästöjen vähentämiseksi taulukossa 2 lueteltujen toimialojen ja prosessien osalta parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus a) Märkäerotusmaalauskaappi (kiertävä vesiverho) Vesiverho, joka valuu pystysuoraan alas pitkin maalauskaapin takaseinää, kerää ohiruiskutteen maalihiukkaset. Veden ja maalin seos kerätään varastointialtaaseen ja vesi kierrätetään uudelleen. b) Märkäpesu Maalihiukkaset ja muu pöly erotetaan käsiteltävistä poistokaasuista pesurijärjestelmissä sekoittamalla kaasut voimakkaasti veteen (VOC-yhdisteiden poisto, ks. BAT 15c). c) Ohiruiskutteen kuivaerotus käyttäen apuna esipäällystettä Ohiruiskutteen kuivaerotusprosessi, jossa käytetään kalvosuodattimia sekä kalvojen esipäällysteenä kalkkikiveä, joka estää hiukkasten tarttumista kalvoihin. d) Ohiruiskutteen kuivaerotus suodattimia hyödyntäen Mekaaninen erotusjärjestelmä, jossa käytetään esimerkiksi kartonkia, kangasta tai sintteriä. e) Sähkösuodatin Sähkösuodattimessa hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Kuivassa sähkösuodattimessa kerätyt aineet poistetaan mekaanisesti (esimerkiksi ravistelemalla, värähtelyllä, paineilmalla). Märässä sähkösuodattimessa ne huuhdellaan sopivalla nesteellä, tavallisesti vesipohjaisella erotusaineella.





Taulukko 2

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot poistokaasujen sisältämille pölypäästöille

Muuttuja Toimiala Prosessi Yksikkö BAT-päästötaso (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) Pöly Ajoneuvojen maalaus Ruiskutus mg/Nm3 < 1–3 Muiden metalli- ja muovipintojen pinnoitus/maalaus Ruiskutus Ilma-alusten maalaus Valmistelu (esimerkiksi hionta, puhallus), pinnoitus/maalaus Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen Ruiskutus Puupintojen maalaus Valmistelu, maalaus

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.1.12 Energiatehokkuus

BAT19. Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä a ja b sekä seuraavassa esitettyjen menetelmien c–h asianmukaista yhdistelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen Hallintamenetelmät a) Energiatehokkuussuunnitelma Osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) energiatehokkuussuunnitelmaan sisältyy toiminnon ominaisenergiankulutuksen määrittäminen ja laskenta, tärkeimpien vuotuisten tulosindikaattorien asettaminen (yksikkönä esimerkiksi MWh/tuotetonni) sekä säännöllisten parannustavoitteiden ja niihin liittyvien toimien suunnittelu. Suunnitelma mukautetaan laitoksen erityispiirteisiin muun muassa suoritettavien prosessien, materiaalien ja tuotteiden mukaisesti. Energiatehokkuussuunnitelman ja energiatasekirjanpidon yksityiskohtaisuuden taso ja luonne ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä käytettyjen energialähteiden tyyppiin. Tätä voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos orgaanisilla liuottimilla tapahtuvaa pintakäsittelytoimintaa suoritetaan osana suurempaa laitosta, edellyttäen, että suuremman laitoksen energiatehokkuussuunnitelma ja energiatasekirjanpito kattavat pintakäsittelytoiminnan riittävästi. b) Energiatasekirjanpito Laaditaan kerran vuodessa energiatasekirjanpito, jossa esitetään energian kulutus ja tuotanto (energian muualle toimitus mukaan luettuna) jaoteltuna lähteen tyypin mukaan (esimerkiksi sähkö, fossiiliset polttoaineet, uusiutuva energia, laitokselle toimitettu lämpö ja/tai jäähdytys). Tähän sisältyvät seuraavat tiedot: i) orgaanisilla liuottimilla suoritettavan pintakäsittelytoiminnan energiarajojen määrittäminen; ii) tiedot energiankulutuksesta toimitettuna energiana; iii) tiedot laitoksesta muualle toimitetusta energiasta; iv) energiavirtoja koskevat tiedot (esimerkiksi Sankey-kaaviot tai energiataseet), jotka osoittavat, miten energiaa käytetään prosessissa. Energiatasekirjanpito mukautetaan laitoksen erityispiirteisiin muun muassa suoritettavien prosessien ja materiaalien mukaisesti. Prosessiin liittyvät menetelmät c) Jäähdytettyjä tai lämmitettyjä nesteitä sisältävien säiliöiden ja astioiden sekä poltto- ja höyryjärjestelmien lämmöneristys Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi — käyttämällä kaksivaippaisia säiliöitä; — käyttämällä esieristettyjä säiliöitä; — eristämällä polttolaitteistoja, höyryputkia ja jäähdytettyjä tai lämmitettyjä nesteitä sisältäviä putkia. Voidaan soveltaa yleisesti. d) Lämmön talteenotto yhteistuotannon avulla – sähkön ja lämmön yhteistuotanto tai kolmoistuotanto (sähkön, lämmön ja jäähdytyksen tuotanto) Lämmön talteenotto (lähinnä höyryjärjestelmästä) kuuman veden / höyryn tuottamiseksi teollisiin prosesseihin/toimintoihin. Kolmoistuotanto on yhteistuotantojärjestelmä, jossa on absorptiojäähdytyslaite, jolla tuotetaan jäähdytettyä vettä matalalämpötilaisen lämmön avulla. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa laitoksen sijoittelu, kuumien kaasuvirtojen ominaisuudet (esimerkiksi virtausnopeus, lämpötila) ja sopivan lämmöntarpeen puute. e) Lämmön talteenotto kuumista kaasuvirroista Energian talteenotto (esimerkiksi kuivaimista tai jäähdytysvyöhykkeiltä saatavista) kuumista kaasuvirroista esimerkiksi kierrättämällä niitä prosesseissa prosessi-ilmana käyttämällä lämmönvaihtimia tai kierrättämällä kaasuvirtoja ulkoisesti. f) Prosessi-ilman ja käsittelemättömien poistokaasujen virtauksen säätö Prosessi-ilman ja käsittelemättömien poistokaasujen virtauksen säätö tarpeen mukaan. Tähän sisältyy ilmanvaihdon vähentäminen joutokäynnin tai huollon ajaksi. Voidaan soveltaa yleisesti. g) Maalauskaapin käsittelemättömien poistokaasujen takaisinkierrätys Maalauskaapin käsittelemättömien poistokaasujen kerääminen ja takaisinkierrätys sekä tehokas ohiruiskutteen erottaminen. Energiankulutus on pienempi kuin ulkoilmaa käytettäessä. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa terveys- ja turvallisuusnäkökohdat. h) Lämpimän ilman kierron optimointi suurissa kuivauskammioissa ilman pyörteyttimen avulla Ilmaa puhalletaan vain kuivauskammion yhteen osaan ja ilma jaetaan ilman pyörteyttimellä, joka muuttaa laminaarisen ilmavirran toivotuksi pyörteiseksi ilmavirraksi. Voidaan soveltaa vain ruiskutusta hyödyntävillä toimialoilla.





Taulukko 3

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset ominaisenergiankulutuksen ympäristötehokkuustasot (BAT-AEPL-tasot)

Toimiala Tuotetyyppi Yksikkö BAT-AEPL-tasot (vuosikeskiarvo) Ajoneuvojen maalaus Henkilöautot MWh/maalattu ajoneuvo 0,5–1,3 Pakettiautot 0,8–2 Rekkojen ohjaamot 1–2 Rekat 0,3–0,5 Kelapinnoitus Teräs- ja/tai alumiinikela kWh/m2 kelapinnoitetta 0,2–2,5 (23) Tekstiilien, folion ja paperin pinnoitus/maalaus Tekstiilien pinnoitus polyuretaanilla ja/tai polyvinyylikloridilla kWh/m2 pinnoitettua pintaa 1–5 Käämilangan valmistus Langat, joiden keskihalkaisija > 0,1 mm kWh/kg lakattua lankaa < 5 Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen Kaikki tuotetyypit kWh/m2 pinnoitettua/maalattua pintaa 0,3–1,5 Heatset-rainaoffset-painatus Kaikki tuotetyypit Wh/m2 painettua alaa 4–14 Fleksopaino ja muu syväpaino kuin julkaisusyväpaino Kaikki tuotetyypit Wh/m2 painettua alaa 50–350 Julkaisusyväpaino Kaikki tuotetyypit Wh/m2 painettua alaa 10–30

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 19b.

1.1.13 Veden käyttö ja jäteveden syntyminen

BAT20. Vedenkulutuksen ja vettä hyödyntävistä prosesseista (esimerkiksi rasvanpoistosta, puhdistuksesta, pintakäsittelystä tai märkäpesusta) peräisin olevan jäteveden syntymisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a ja seuraavassa esitettyjen muiden menetelmien asianmukaista yhdistelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Vedenhallintasuunnitelma ja vesitarkastukset Vedenhallintasuunnitelma ja vesitarkastukset ovat osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Niihin sisältyvät muun muassa — laitoksen vuokaaviot ja vesimassatase — vesitehokkuustavoitteiden vahvistaminen — vedenkäytön optimointimenetelmien (kuten vedenkäytön hallinnan, veden kierrätyksen sekä vuotojen havaitsemisen ja korjaamisen) toteuttaminen. Vesitarkastuksia suoritetaan vähintään kerran vuodessa. Vedenhallintasuunnitelman ja vesitarkastusten yksityiskohtaisuuden taso ja luonne ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen. Tätä voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos orgaanisilla liuottimilla tapahtuvaa pintakäsittelytoimintaa suoritetaan osana suurempaa laitosta, edellyttäen, että suuremman laitoksen vedenhallintasuunnitelma ja vesitarkastukset kattavat pintakäsittelytoiminnan riittävästi. b) Käänteinen kaskadihuuhtelu Monivaiheinen huuhtelu, jossa vesi virtaa vastakkaiseen suuntaan kuin käsiteltävä kappale/pinta. Menetelmän ansiosta tehokas huuhtelu vähäisellä vedenkulutuksella on mahdollista. Voidaan soveltaa silloin, kun käytetään huuhteluprosesseja. c) Veden uudelleenkäyttö ja/tai kierrätys Käytetään uudelleen ja/tai kierrätetään vesivirtoja (kuten käytettyä huuhteluvettä tai märkäpesurin poistovettä). Tarvittaessa vesivirrat käsitellään ensin käyttäen ioninvaihdon tai suodatuksen kaltaisia menetelmiä (ks. BAT 21). Veden uudelleenkäyttö-/kierrätysastetta rajoittavat laitoksen vesitase, veden sisältämät epäpuhtaudet ja/tai vesivirtojen ominaisuudet. Voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 4

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset ominaisvedenkulutuksen ympäristötehokkuustasot (BAT-AEPL-tasot)

Toimiala Tuotetyyppi Yksikkö BAT-AEPL-tasot (vuosikeskiarvo) Ajoneuvojen maalaus Henkilöautot m3/maalattu ajoneuvo 0,5–1,3 Pakettiautot 1–2,5 Rekkojen ohjaamot 0,7–3 Rekat 1–5 Kelapinnoitus Teräs- ja/tai alumiinikelat l/m2 kelapinnoitetta 0,2–1,3 (24) Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen Kaksiosaiset DWI-juomatölkit l/1 000 tölkkiä 90–110

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 20a.

1.1.14 Päästöt veteen

BAT21. Veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi ja/tai vettä hyödyntävistä prosesseista (esimerkiksi rasvanpoistosta, puhdistuksesta, pintakäsittelystä tai märkäpesusta) peräisin olevan veden uudelleenkäytön ja kierrätyksen helpottamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Epäpuhtaudet, joihin menetelmällä voidaan vaikuttaa Esikäsittely ja mekaaninen ja yleinen käsittely a) Tasaus Virtausten ja epäpuhtauskuormien tasapainottaminen käyttäen säiliöitä tai muita hallintamenetelmiä. Kaikki epäpuhtaudet b) Neutralointi Jäteveden pH:n säätäminen neutraaliksi (noin pH 7). Hapot, alkalit c) Fysikaalinen erottelu, esimerkiksi seuloilla, sihdeillä, hiekanerottimilla, esiselkeytysaltailla tai magneettisella erottamisella Karkea kiintoaines, suspendoitunut kiintoaines, metallihiukkaset Fysikaalis-kemiallinen käsittely d) Adsorptio Liukenevien aineiden (liuenneiden aineiden) poistaminen jätevedestä siirtämällä ne kiinteiden, hyvin huokoisten hiukkasten (yleensä aktiivihiilen) pintaan. Adsorboituvat liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi AOX e) Tyhjötislaus Epäpuhtauksien poisto jäteveden lämpökäsittelyllä alhaisessa paineessa. Liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, jotka voidaan tislata, esimerkiksi eräät liuottimet f) Saostaminen Liuenneiden epäpuhtauksien muuttaminen liukenemattomiksi yhdisteiksi lisäämällä saostusaineita. Muodostuneet kiinteät sakat erotetaan seuraavaksi selkeyttämällä, flotaatiolla tai suodattamalla. Saostuvat liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi metallit g) Kemiallinen pelkistys Kemiallinen pelkistäminen tarkoittaa epäpuhtauksien muuntamista pelkistävien kemikaalien avulla samanlaisiksi, mutta vähemmän haitallisiksi tai vaarallisiksi yhdisteiksi. Pelkistyvät liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi kuudenarvoinen kromi (Cr(VI)) h) Ioninvaihto Ionisten epäpuhtauksien kerääminen jätevedestä ja niiden korvaaminen hyväksyttävämmillä ioneilla ioninvaihtohartsin avulla. Epäpuhtaudet otetaan väliaikaisesti talteen ja päästetään myöhemmin regenerointi- tai vastahuuhtelunesteeseen. Ioniset liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi metallit i) Strippaus Puhdistettavissa olevien epäpuhtauksien poistaminen vesifaasista nesteen läpi ohjattavalla kaasufaasilla (kuten höyryllä, typellä tai ilmalla). Poistotehokkuutta voidaan parantaa lisäämällä lämpötilaa tai vähentämällä painetta. Puhdistettavissa olevat epäpuhtaudet, esimerkiksi eräät adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX) Biologinen käsittely j) Biologinen käsittely Mikro-organismien käyttö jäteveden käsittelyyn (esimerkiksi anaerobinen käsittely, aerobinen käsittely). Biologisesti hajoavat orgaaniset yhdisteet Viimeinen kiintoaineksen poisto k) Koagulaatio ja flokkulaatio Koagulaatiota ja flokkulaatiota käytetään erottamaan suspendoituneet kiintoaineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiintoaineiden. Flokkulaatio on hellävarainen sekoitusvaihe, jonka aikana mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan suurempia flokkeja. Sitä voidaan helpottaa lisäämällä polymeerejä. Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet metallit l) Selkeytys Suspendoituneiden hiukkasten erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä. m) Suodatus Kiintoaineiden erottaminen jätevedestä johtamalla jätevesi huokoisen materiaalin lävitse (esimerkiksi hiekkasuodatus, nano-, mikro- tai ultrasuodatus). n) Flotaatio Kiinteiden ja nestemäisten hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla ne kaasukupliin, tavallisesti ilmaan. Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle, ja ne kootaan kuorimakauhoilla.





Taulukko 5

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot vastaanottavaan vesistöön johdettaville suorille päästöille

Aine/muuttuja Toimiala BAT-päästötaso (25) Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) Ajoneuvojen maalaus Kelapinnoitus Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) 5–30 mg/l Kemiallinen hapenkulutus (COD) (26) 30–150 mg/l Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX) 0,1–0,4 mg/l Fluoridi (F-) (27) 2–25 mg/l Nikkeli (ilmaistuna Ni:nä) Ajoneuvojen maalaus Kelapinnoitus 0,05–0,4 mg/l Sinkki (ilmaistuna Zn:nä) 0,05–0,6 mg/l (28) Kokonaiskromi (ilmaistuna Cr:nä) (29) Ilma-alusten maalaus Kelapinnoitus 0,01–0,15 mg/l Kuudenarvoinen kromi (ilmaistuna Cr(VI):nä) (30) 0,01–0,05 mg/l

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 12.

Taulukko 6

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot vastaanottavaan vesistöön johdettaville epäsuorille päästöille

Aine/muuttuja Toimiala BAT-päästötaso (31) (32) Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX) Ajoneuvojen maalaus Kelapinnoitus Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) 0,1–0,4 mg/l Fluoridi (F-) (33) 2–25 mg/l Nikkeli (ilmaistuna Ni:nä) Ajoneuvojen maalaus Kelapinnoitus 0,05–0,4 mg/l Sinkki (ilmaistuna Zn:nä) 0,05–0,6 mg/l (34) Kokonaiskromi (ilmaistuna Cr:nä) (35) Ilma-alusten maalaus Kelapinnoitus 0,01–0,15 mg/l Kuudenarvoinen kromi (ilmaistuna Cr(VI):nä) (36) 0,01–0,05 mg/l

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 12.

1.1.15 Jätehuolto

BAT22. Loppukäsittelyyn toimitettavan jätteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä a ja b sekä toista tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä c ja d.

Menetelmä Kuvaus a) Jätehuoltosuunnitelma Jätehuoltosuunnitelma on osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Suunnitelma muodostuu joukosta toimenpiteitä, joilla pyritään 1) minimoimaan jätteen syntyminen, 2) optimoimaan jätteen uudelleenkäyttö, regenerointi ja/tai kierrätys ja/tai jätteen sisältämän energian talteenotto sekä 3) varmistamaan jätteen asianmukainen loppukäsittely. b) Jätemäärien seuranta Kirjataan syntyneet jätemäärät vuosittain jätelajeittain. Määritetään jätteen liuotinpitoisuus säännöllisin väliajoin (vähintään kerran vuodessa) analyysilla tai laskelmalla. c) Liuottimien talteenotto/kierrätys Menetelmiä voivat olla esimerkiksi — nestemäisen jätteen sisältämien liuottimien talteenotto/kierrätys suodatuksen tai tislauksen avulla laitoksella tai laitoksen ulkopuolella — pyyhkeiden sisältämien liuottimien talteenotto/kierrätys painovoimaan perustuvan valuttamisen, vääntämisen tai linkoamisen avulla. d) Jätevirtakohtaiset menetelmät Menetelmiä voivat olla esimerkiksi — jätteen vesipitoisuuden vähentäminen esimerkiksi käyttämällä suotopuristinta lietteen käsittelyssä — syntyvän lietteen ja jäteliuottimen määrän vähentäminen esimerkiksi vähentämällä puhdistussyklien määrää (ks. BAT 9) — uudelleenkäytettävien säiliöiden käyttö, säiliöiden uudelleenkäyttö muihin tarkoituksiin tai säiliömateriaalin kierrätys — kuivapesurista saatavan käytetyn kalkkikiven toimittaminen meesa- tai sementtiuuniin.

1.1.16 Hajupäästöt

BAT23. Hajupäästöjen estämiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, niiden vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia, panna täytäntöön ja tarkistaa säännöllisesti osana ympäristöjärjestelmää (ks. 1) hajunhallintasuunnitelma, joka sisältää seuraavat osat:

— toimet ja aikataulut

— havaittuihin hajutapahtumiin, esimerkiksi valituksiin, reagointi

— hajujen ehkäisy- ja vähentämisohjelma, jonka tarkoituksena on määrittää lähde (lähteet), luonnehtia lähteiden vaikutukset ja panna täytäntöön päästöjen estämistä ja/tai vähentämistä koskevia toimenpiteitä.

Soveltaminen

Soveltaminen rajoittuu vain tapauksiin, joissa herkille kohteille odotetaan aiheutuvan hajuhaittaa ja/tai sellainen on todettu.

1.2 Ajoneuvojen maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan ajoneuvojen (henkilöautojen, pakettiautojen, rekkojen, rekkojen ohjaamoiden ja linja-autojen) maalaukseen. Näitä päätelmiä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

1.2.1 VOC-päästöt sekä energian ja raaka-aineiden kulutus

BAT 24. Liuottimien, muiden raaka-aineiden ja energian kulutuksen sekä VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä maalausjärjestelmää.

Maalausjärjestelmä Kuvaus Soveltaminen a) Hybridijärjestelmä (liuotinpohjainen) Maalausjärjestelmä, jossa yksi maalikerroksista (pohjamaali tai pintamaali) on vesipohjainen. Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. b) Vesipohjainen maalausjärjestelmä Maalausjärjestelmä, jossa pohjamaali- ja pintamaalikerrokset ovat vesipohjaisia. c) Integroitu maalausprosessi Maalausjärjestelmä, jossa yhdistetään pohjamaalin ja pintamaalin tehtävät ja jossa ruiskutus suoritetaan kahdessa vaiheessa. d) Kolmikerroksinen märkä-märkä-prosessi Maalausjärjestelmä, jonka pohjamaali-, pintamaali- ja kirkaslakkakerrokset levitetään ilman välissä suoritettavaa kuivausta. Pohjamaali ja pintamaali voivat olla liuotin- tai vesipohjaisia.





Taulukko 7

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot ajoneuvojen maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

Muuttuja Ajoneuvotyyppi Yksikkö BAT-päästötaso (37) (vuosikeskiarvo) Uusi laitos Olemassa oleva laitos Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt Henkilöautot g VOC-yhdisteitä/ m2 pinta-alaa (38) 8–15 8–30 Pakettiautot 10–20 10–40 Rekkojen ohjaamot 8–20 8–40 Rekat 10–40 10–50 Linja-autot < 100 90–150

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

1.2.2 Laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden määrä

Taulukko 8

Suuntaa-antavat laitosalueelta pois toimitettavien, ajoneuvojen maalauksesta peräisin olevien jätteiden ominaismäärän tasot

Muuttuja Ajoneuvotyyppi Merkityksellisen jätevirrat Yksikkö Suuntaa-antava taso (vuosikeskiarvo) Laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden määrä Henkilöautot — Jätemaali — Jäteplastisolit, jätetiivistys- ja -eristyspinnoitteet sekä jäteliimat — Käytetyt liuottimet — Maaliliete — Muu maalaamoihin liittyvä jäte (esimerkiksi absorbentit ja puhdistusaineet, suodattimet, pakkausmateriaalit, käytetty aktiivihiili) kg/maalattu ajoneuvo 3–9 (39) Pakettiautot 4–17 (39) Rekkojen ohjaamot 2–11 (39)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 22b.

1.3 Muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksen/maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksen/maalauksen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin. Seuraavassa esitettyjä päästötasoja voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos autoteollisuuden metalli- ja/tai muovikomponentteja pinnoitetaan/maalataan ajoneuvojen maalauslaitoksessa ja päästöt sisältyvät ajoneuvojen maalauksesta vapautuvien VOC-yhdisteiden kokonaispäästölaskelmaan (ks. 1.2 kohta).

Taulukko 9

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksesta/maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

Muuttuja Prosessi Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt Metallipintojen pinnoitus/maalaus kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta < 0,05–0,2 Muovipintojen pinnoitus/maalaus < 0,05–0,3

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukossa 9 esitettyjen BAT-päästötasojen vaihtoehtona voidaan käyttää taulukkojen 10 ja 11 mukaisia BAT-päästötasoja.

Taulukko 10

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksesta/maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä < 1–10

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 11

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksesta/maalauksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) TVOC mg C/Nm3 1–20 (40) (41)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.4 Laivojen ja veneiden maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan laivojen ja veneiden maalaukseen. Näitä päätelmiä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

BAT 25. Ilmaan vapautuvien VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjen ja pölypäästöjen sekä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi ja yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä a ja b sekä useampaa seuraavassa esitetyistä menetelmistä c–i.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen Jäte- ja jätevesihuolto a) Jäte- ja jätevesivirtojen erottelu Telakoille ja aluksenlaskuramppeihin rakennetaan — järjestelmä, jolla kerätään ja käsitellään kuivaa jätettä tehokkaasti ja pidetään se erillään märästä jätteestä — järjestelmä, jolla erotetaan jätevesi hulevedestä ja pintavaluntavedestä. Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. Valmistelu- ja maalausprosesseihin liittyvät menetelmät b) Huonoon säähän liittyvät rajoitukset Jos käsittelyalueet eivät ole täysin suljettuja, puhallusta ja/tai suurpaineruiskutusta ei suoriteta, kun on havaittu tai ennustettu huonoa säätä. Voidaan soveltaa yleisesti. c) Käsittelyalueiden osittainen sulkeminen tai kotelointi. Käytetään hienoja verkkoja ja/tai vesiverhoja puhallus- ja/tai suurpaineruiskutusalueiden ympärillä pölypäästöjen ehkäisemiseksi. Verkot ja verhot voivat olla pysyviä tai väliaikaisia. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa suljettavan/koteloitavan alueen muoto ja koko. Vesiverhoja ei ehkä voida soveltaa kylmissä sääolosuhteissa. d) Käsittelyalueiden täydellinen sulkeminen tai kotelointi. Puhallus ja/tai suurpaineruiskutus suoritetaan pölypäästöjen ehkäisemiseksi halleissa, suljetuissa verstaissa, alueilla, jotka on katettu tekstiileillä teltoiksi, tai alueilla, jotka on suljettu täysin verkoilla. Käsittelyalueiden ilma poistetaan ja voidaan lähettää poistokaasujen käsittelyjärjestelmään; ks. myös BAT 14b. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa suljettavan/koteloitavan alueen muoto ja koko. e) Kuivapuhalluksen suorittaminen suljetussa järjestelmässä Kuivapuhallus teräsrae- tai teräshaulijauheen avulla suoritetaan suljetuissa puhallusjärjestelmissä, joissa on imuri ja sinkoja, joiden toimintaperiaate perustuu keskipakovoimaan. Voidaan soveltaa yleisesti. f) Märkäpuhallus Puhallus suoritetaan vedellä, joka sisältää hienoa puhallusmateriaalia, kuten hienoa kuonaa (esimerkiksi kuparikuonaa) tai piidioksidia. Tätä ei ehkä voida soveltaa kylmissä sääolosuhteissa ja/tai suljetuilla alueilla (lastisäiliöt, kaksoispohjalla varustetut säiliöt) voimakkaan sumunmuodostuksen vuoksi. g) Korkeapainepesu tai -puhallus (ultra high pressure- eli UHP-pesu) Korkeapainepesu on pölytön pintakäsittelymenetelmä, jossa käytetään hyvin korkeapaineista vettä. Pesu voidaan suorittaa puhallusmateriaalia apuna käyttäen tai ilman puhallusmateriaalia. Tätä ei ehkä voida soveltaa kylmissä sääolosuhteissa tai pinnan spesifikaatioiden vuoksi (esimerkiksi uudet pinnat, pistepuhallus). h) Maalin poisto induktiokuumennuksella Induktoripäätä liikutetaan käsiteltävällä pinnalla, jolloin teräs kuumenee nopeasti paikallisesti ja vanha maali irtoaa. Tätä ei ehkä voida soveltaa, kun on kyse pinnoista, joiden paksuus on alle 5 mm, ja/tai pinnoista, joissa on induktiokuumennukselle herkkiä osia (kuten eristettä tai syttyvää materiaalia). i) Vedenalaisen rungon ja potkurin puhdistusjärjestelmä Vedenalainen puhdistusjärjestelmä, jossa käytetään vedenpainetta ja pyöriviä polypropeeniharjoja. Tätä ei voida soveltaa laivoihin, jotka ovat kuivatelakalla.





Taulukko 12

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso laivojen ja veneiden maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta < 0,375

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

1.5 Ilma-alusten maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan ilma-alusten maalaukseen. Näitä päätelmiä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

BAT 26: VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjen vähentämiseksi ja yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ilma-alusten maalauksessa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Kotelointi Osat maalataan suljetuissa maalauskaapeissa (ks. BAT 14b). Voidaan soveltaa yleisesti. b) Suorapainaminen Käytetään painolaitetta, jolla voidaan painaa suoraan monimutkaisia sommitelmia ilma-alusten osiin. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tekniset näkökohdat (esimerkiksi värinlevittimien saavutettavuus, räätälöidyt värit).





Taulukko 13

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso ilma-alusten maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta 0,2–0,58

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

1.6 Kelapinnoituksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt kelapinnoituksen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 14

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso kelapinnoituksesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä < 1–3

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 15

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso kelapinnoituksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) TVOC mg C/Nm3 1–20 (42) (43)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.7 Teippien valmistuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt teippien valmistuksen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 16

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso teippien valmistuksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä < 1–3 (44)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 17

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso teippien valmistuksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) TVOC mg C/Nm3 2–20 (45) (46)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.8 Tekstiilien, folion ja paperin pinnoituksen/maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt tekstiilien, folion ja paperin pinnoituksen/maalauksen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 18

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso tekstiilien, folion ja paperin pinnoituksesta/maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä < 1–5

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 19

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso tekstiilien, folion ja paperin pinnoituksesta/maalauksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) TVOC mg C/Nm3 5–20 (47) (48)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.9 Käämilangan valmistuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan käämilangan valmistukseen. Niitä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

BAT 27. VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjen ja energiankulutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a ja yhtä tai useampaa seuraavassa esitetyistä menetelmistä b–d.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen a) Prosessiin integroitu VOC-yhdisteiden hapetus Ilman ja liuottimen seos, joka saadaan liuottimen haihtuessa toistuvan emalipinnoituksen kuivausprosessin aikana, käsitellään katalyyttisessa hapettimessa (ks. BAT 15 g), joka on integroitu kuivausuuniin/kuivaimeen. Katalyyttisen hapettimen hukkalämpö käytetään kuivausprosessissa kiertävän ilmavirran lämmittämiseen ja/tai laitoksella muihin tarkoituksiin prosessilämpönä. Voidaan soveltaa yleisesti. b) Liuotinaineettomat voiteluaineet Liuotinaineettomia voiteluaineita levitetään seuraavasti: — käämilanka vedetään voiteluaineella kastellun huovan läpi; tai — voiteluaineella kyllästettyä filamenttia vedetään yhdessä käämilangan kanssa, jolloin parafiinivaha sulaa langan jälkilämmön ja kitkalämmön vaikutuksesta. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot, kuten halkaisija. c) Itsevoitelevat pinnoitteet Liuotinta sisältävä voiteluvaihe vältetään käyttämällä pinnoitetta, joka sisältää myös voiteluaineen (erikoisvahan). Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot. d) Korkeakiintoainepitoinen emalipinnoite Käytetään emalipinnoitetta, jonka kiintoainepitoisuus on jopa 45 prosenttia. Pinnoitettaessa ohuita käämilankoja (joiden halkaisija on enintään 0,1 mm) kiintoainepitoisuus on enintään 30 prosenttia.





Taulukko 20

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso käämilangan valmistuksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

Muuttuja Tuotetyyppi Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt Pinnoitettavan käämilangan keskihalkaisija on yli 0,1 mm g VOC-yhdisteitä/kg pinnoitettua lankaa 1–3,3

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 21

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso käämilangan valmistuksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) TVOC mg C/Nm3 5–40

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.10 Metallipakkausten pinnoituksen/maalauksen ja painamisen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt metallipakkausten pinnoituksen/maalauksen ja painamisen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 22

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso metallipakkausten pinnoituksesta/maalauksesta ja painamisesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt g VOC-yhdisteitä/m2 pinnoitettua/painettua pintaa < 1–3,5

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukossa 22 esitetyn BAT-päästötason vaihtoehtona voidaan käyttää taulukkojen 23 ja 24 mukaisia BAT-päästötasoja.

Taulukko 23

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso metallipakkausten pinnoituksesta/maalauksesta ja painamisesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä < 1–12

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 24

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso metallipakkausten pinnoituksesta/maalauksesta ja painamisesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) TVOC mg C/Nm3 1–20 (49)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.11 Heatset-rainaoffset-painatuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan heatset-rainaoffset-painatukseen. Niitä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

BAT 28. VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

Menetelmä Kuvaus Soveltaminen Materiaaliin perustuvat menetelmät ja painatusmenetelmät a) Vain vähän isopropanolia (IPA) sisältävien tai sitä sisältämättömien lisäaineiden käyttö kostutusvedessä Vähennetään tai vältetään isopropanolin (eli isopropyylialkoholin) käyttöä pinta-aktiivisena aineena kostutusvedessä korvaamalla isopropanoli sellaisten muiden orgaanisten yhdisteiden seoksilla, jotka eivät ole haihtuvia tai joiden haihtuvuus on vähäinen. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tekniset vaatimukset sekä tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot. b) Vedetön offset Painatusprosessia ja sitä edeltäviä prosesseja muutetaan siten, että voidaan käyttää erityispinnoitettuja offsetlevyjä, jolloin kostutusta ei tarvita. Tätä ei ehkä voida soveltaa pitkiin painatuksiin tiheämmän levyjen vaihtotarpeen vuoksi. Puhdistusmenetelmät c) VOC-yhdisteitä sisältämättömien liuottimien tai heikosti haihtuvien liuottimien käyttö kumikankaan automaattisessa pesussa Käytetään kumikankaan automaattisessa pesussa puhdistusaineina orgaanisia yhdisteitä, jotka eivät ole haihtuvia tai joiden haihtuvuus on vähäinen. Voidaan soveltaa yleisesti. Käsiteltävien poistokaasujen käsittelymenetelmät d) Rainaoffset-kuivaimeen integroitu poistokaasujen käsittelyjärjestelmä Rainaoffset-kuivaimessa, johon on integroitu poistokaasujen käsittelyjärjestelmä, kuivaimeen tulevaan ilmaan voidaan sekoittaa osa poistokaasuista, jotka palautetaan käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittelyjärjestelmästä. Voidaan soveltaa uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. e) Ilman poisto painosalista tai painokoneen kotelosta ja ilman käsittely Johdetaan painosalista tai painokoneen kotelosta poistettu ilma kuivaimeen. Näin osa painosalissa tai painokoneen kotelossa haihtuvista liuottimista puhdistetaan lämpökäsittelyllä (ks. BAT 15) kuivaimen jälkeen. Voidaan soveltaa yleisesti.





Taulukko 25

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso heatset-rainaoffset-painatuksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää painoväriä < 0,01–0,04 (50)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukossa 25 esitetyn BAT-päästötason vaihtoehtona voidaan käyttää taulukkojen 26 ja 27 mukaisia BAT-päästötasoja.

Taulukko 26

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso heatset-rainaoffset-painatuksesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

Muuttuja Yksikkö BAT-päästötaso (vuosikeskiarvo) Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä < 1–10 (51)