FI Euroopan unionin virallinen lehti L 244/20

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 10 päivänä toukokuuta 2007,

toimenpiteistä C 1/06 (ex NN 103/05), jotka Espanja on toteuttanut Chupa Chupsin hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 1710)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/613/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Komissio vastaanotti 22 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantelun toimenpiteestä, joka kantelun tehneen kilpailijan mukaan on toteutettu Chupa Chups SA:n hyväksi. Komissio pyysi Espanjalta tietoja 10 päivänä kesäkuuta 2005 ja 7 päivänä syyskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joihin Espanja vastasi 11 päivänä elokuuta 2005, 26 päivänä lokakuuta 2005, 18 päivänä marraskuuta 2005 ja 12 päivänä joulukuuta 2005 saapuneeksi kirjatuilla kirjeillä.

(2) Komissio päätti 25 päivänä tammikuuta 2006 aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska oli aihetta epäillä, soveltuivatko julkisyhteisöjen Chupa Chupsille myöntämät tuet yhteismarkkinoille.

(3) Espanja esitti asiasta huomautuksia 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi tietoja Espanjan viranomaisilta 25 päivänä huhtikuuta 2006, 6 päivänä heinäkuuta 2006 ja 24 päivänä marraskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Espanjan viranomaiset vastasivat komissiolle 22 päivänä toukokuuta 2006, 5 päivänä syyskuuta 2006, 7 päivänä syyskuuta 2006, 20 päivänä lokakuuta 2006, 1 päivänä helmikuuta 2007, 6 päivänä helmikuuta 2007 ja 12 päivänä maaliskuuta 2007 saapuneeksi kirjatuilla kirjeillä.

(4) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta. Komissio on saanut huomautuksia Chupa Chupsilta 30 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja Inmobiliaria Casa Batllólta 8 päivänä elokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Huomautukset toimitettiin Espanjan viranomaisille 28 päivänä syyskuuta 2006. Espanja ei ole ottanut kantaa huomautuksiin.

(5) Muilta kolmansilta ei ole saatu huomautuksia. Myöskään kantelija ei ole esittänyt huomautuksia.

II KUVAUS TUENSAAJASTA JA TUKITOIMENPITEISTÄ

(6) Chupa Chups SA on Espanjassa vuonna 1940 perustetun teollisuuskonsernin holdingyhtiö. Sen toiminta koostuu pääasiassa makeisten ja erityisesti tikkukaramellien valmistuksesta ja markkinoille saattamisesta. Nykyään konsernilla on neljä tuotantolaitosta, jotka sijaitsevat Venäjällä, Meksikossa, Sant Esteve de Sesroviresissa (Barcelonassa) ja Villamayorissa (Asturiassa). Chupa Chups oli kesäkuuhun 2006 perhekonserni, mutta myytiin tuolloin italialaishollantilaiselle makeisalan yritykselle Perfetti Van Mellelle (3).

(7) Chupa Chups -konsernilla on ollut vuodesta 2002 vakavia taloudellisia ongelmia, sillä sen tulos konsernitasolla oli 22,5 miljoonaa euroa tappiollinen vuonna 2002, 4,72 miljoonaa euroa tappiollinen vuonna 2003 ja 5,95 miljoonaa euroa tappiollinen vuonna 2004. Myös konsernin liikevaihto supistui (4). Tässä tilanteessa konsernin johto käynnisti vuonna 2002 rakenneuudistussuunnitelman yrityksen taloudellisen aseman parantamiseksi: — Yksityisten pankkien yhteenliittymä myönsi kesäkuussa 2002 Chupa Chupsille enintään 75 miljoonan euron syndikoidun lainan. Sopimuksessa Chupa Chupsille määrättiin tiettyjä velvoitteita ja sen oli saavutettava tietyt taloudelliset tunnusluvut. Chupa Chups -konserniin kuuluvat yritykset toimivat lainan takaajina (5). Vuonna 2005 pankit tarjoutuivat uudistamaan rahoituksen, mutta Chupa Chups kieltäytyi lopulta tarjouksesta. — Chupa Chupsin omistajat sijoittivat maaliskuussa 2003 yritykseen 8 miljoonaa euroa lisäpääomaa. — Yritysrakenteen muuttaminen mahdollisti 6,79 miljoonan euron lisävarojen hankkimisen (6).

(8) Osana tätä taloudellista rakenneuudistusta Katalonian aluehallituksen perustama Instituto Catalán de Finanzas, jäljempänä ’ICF’, myönsi 5 päivänä syyskuuta 2003 Chupa Chupsin tytäryritykselle Inmobiliaria Casa Batlló, S.L:lle, jäljempänä ’ICB’, 35 miljoonan euron luoton. Luoton vakuutena oli kiinnitys ICB:n omistamaan kiinteistöön (7), jonka arvon riippumaton asiantuntija oli arvioinut 71 miljoonaksi euroksi. Komission tutkintamenettelyn aloittamiseen johtanut kantelu koskee kyseistä luottoa (toimenpide 1), joka siirrettiin välittömästi ICB:ltä Chupa Chupsille pääomalainan (8) muodossa. Chupa Chups käytti varat peruakseen osan vuonna 2002 saamastaan (20 miljoonan euron) syndikoidusta lainasta ja kattaakseen muita käteisvaratarpeita.

(9) Komission alustavissa tutkimuksissa havaittiin sittemmin useita muita Chupa Chupsin hyväksi toteutettuja toimenpiteitä, esimerkiksi seuraavat: — Espanjan maatalous- ja kalastusministeriön 1,58 miljoonan euron avustus Barcelonassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin (vuosilta 1989–1994, toimenpide 2), — muiden julkisyhteisöjen myöntämä 4,33 miljoonan euron avustus Asturiassa sijaitsevan tehtaan rakentamiseen (vuosilta 1994–1997, toimenpide 3), — useampien julkisyhteisöjen myöntämä 6,71 miljoonan euron avustus kyseisen Asturiassa sijaitsevan tehtaan laajentamiseen (vuosilta 1999–2003, toimenpide 4), — opetus- ja tiedeministeriön vuonna 2004 myöntämä 2,8 miljoonan euron koroton luotto (toimenpide 5), — tarkemmin määrittelemättömät 1,54 miljoonan euron lisäavustukset (vuodelta 2004, toimenpide 6), — Chupa Chupsilla oli vuoden 2004 lopulla saamatta noin 5 miljoonaa euroa toimenpiteisiin 3 ja 4 kaiken kaikkiaan sisältyneistä 11,15 miljoonasta eurosta. Eräs yksityinen pankki myönsi vuonna 2005 Chupa Chupsille 4,48 miljoonan euron lainan. Lainan takaajana oli Asturian aluehallitus, jolle Chupa Chups tarjosi vakuutena saamatta olevat 4,48 miljoonan euron avustukset ja 300 000 euron pankkitalletuksen (toimenpide 7), — Espanjan veroviranomainen antoi helmikuussa 2004 Chupa Chupsille luvan alv- ja yhtiöverovelan maksamiseen neljännesvuosierissä 20 päivään helmikuuta 2008 mennessä. Tämän veronmaksun lykkäyksen vakuudeksi annettiin uusi kiinnitys Casa Batllóon (toimenpide 8).

III SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

(10) Komissio epäili muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 25 päivänä tammikuuta 2005 tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’, että Chupa Chups oli hyötynyt ICF:ltä saamastaan rahoituksesta (edellä mainittu toimenpide 1) seuraavista syistä: — ICB:lle myönnetty luotto ei sisältänyt vastaavia rajoittavia ehtoja kuin syndikoitu laina, jonka yksityiset pankit olivat myöntäneet Chupa Chupsille vuotta aiemmin. — ICF:n kanssa sovitut ehdot olivat todennäköisesti konsernin kannalta vuonna 2002 myönnetyn syndikoidun lainan ehtoja edullisemmat, sillä ICF:n laina käytettiin välittömästi syndikoidun lainan osittaiseen perumiseen. — ICF:n luoton korko näytti vastaavan elinkelpoisiin yrityksiin sovellettavaa korkoa, vaikka Chupa Chups oli jo tuolloin valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys (9). — Espanjan viranomaiset eivät perustelleet sitä, miksi yksikään yksityinen pankki ei ollut halukas myöntämään rahoitusta ICF:n ehtoja vastaavin ehdoin, eivätkä ilmoittaneet 30 päivänä heinäkuuta 2002 myönnetylle syndikoidulle lainalle asetettuja ehtoja.

(11) Edellä mainittujen toimenpiteiden 2–8 osalta menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, että Espanjan viranomaiset eivät olleet antaneet minkäänlaista vastausta komission tietopyyntöön, joka koski toimenpiteiden luonnetta ja perusteluita.

IV ESPANJAN HUOMAUTUKSET

(12) Espanja kiisti komission alustavan arvioinnin, jonka mukaan ICF:n luotto antoi Chupa Chups -konsernille edun ja oli sen vuoksi valtiontukea. Espanjan viranomaiset totesivat erityisesti seuraavaa: — Vuonna 2002 myönnetystä syndikoidusta lainasta sovittiin Chupa Chupsin ja yksityisten pankkien yhteenliittymän kesken, kun taas ICF:n luotto myönnettiin Chupa Chupsin tytäryritykselle, ICB:lle, joka irtaantui pian sen jälkeen kokonaan konsernista (10). Tämän vuoksi velkojat ja lainanantajat olivat eri molemmissa operaatioissa. — Myös vakuuksien välillä oli huomattavia eroja. Chupa Chupsille vuonna 2002 myönnetyn syndikoidun lainan vakuutena ei ollut lainkaan kiinteää omaisuutta. Chupa Chups ei varsinkaan kyennyt tarjoamaan mainittua ensisijaista kiinnitystä, koska kiinteistö oli ICB:n omistuksessa (11). Chupa Chups sen sijaan sitoutui lainansa vakuudeksi täyttämään monia velvoitteita ja mukautumaan määrättyihin taloudellisiin tunnuslukuihin. — Myös Chupa Chupsille myönnetyn syndikoidun lainan korko riippui mainittujen sitoumusten täyttämisestä. Korot ovat yrityksen vuodesta 2004 saavuttamien tulosten perusteella viime kädessä samat tai jopa alhaisemmat kuin ICF:n ICB:hen soveltamat korot. — ICB ei ole vaikeuksissa oleva yritys vaan elinkelpoinen kiinteistöalan yritys, jolla on riittävästi tuloja hoitaakseen maksuvelvoitteensa. Se antoi lisäksi vähintäänkin riittävät vakuudet ICF:n luotolle. Kyseisestä luotosta sovittiin sen vuoksi kiinnelainamarkkinoiden tavanomaisin ehdoin (kiinnelainamarkkinoiden korot ovat yleensä muuntyyppisiin lainoihin sovellettavia korkoja matalammat (12)) eikä sille vaadittu minkäänlaista riskipreemiota eikä mitään sellaisia rajoituksia, joita oli sisällytetty Chupa Chupsin syndikoituun lainaan. Samasta luotosta olisi voitu sopia minkä tahansa yksityisen pankin kanssa vastaavin ehdoin. — ICF:n ICB:lle myöntämään pääasialliseen luottoon sovelletaan sen vuoksi markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta, kun taas ICB:n ja Chupa Chupsin välisessä pääomalainassa on pääasiassa kyse kahden yksityisen osapuolen välisestä rahoitusoperaatiosta (jolla ei siten ole merkitystä valtiontukien valvonnan kannalta).

(13) Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide 2 toteutettiin vuosien 1989 ja 1994 välisenä aikana eli yli kymmenen vuotta ennen komission tässä asiassa toteuttamaa ensimmäistä toimenpidettä, joka oli toukokuussa 2005 lähetetty tietopyyntö.

(14) Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan toimenpide 3 voidaan jakaa seuraaviin osiin: — ennen vuotta 1995 myönnetty 3,6 miljoonan euron tuki, — 730 000 euron tuki, jonka intensiteetti oli 13 prosenttia ja jonka Asturian aluehallitus myönsi 14 päivänä maaliskuuta 1997 pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien tukiohjelmien perustamisesta 15 päivänä helmikuuta 1996 annetun asetuksen 7/96 (13) (Decreto 7/96, de 15 de febrero, por el que se establecen diversos programas de apoyo a las pequeñas y medianas empresas, jäljempänä ’asetus 7/96’), nojalla. Espanjan viranomaiset katsovat, että kyseinen tuki olisi katsottava Asturian pk-yritysten hyväksi toteutetun tukiohjelman N 448/94 (jota voidaan soveltaa poikkeuksellisesti myös aluekehitystä edistäviin suuryrityksiin) jatkotoimenpiteeksi (14). Kyseisellä toimenpiteellä täydennettiin komission hyväksymää aluetukea, jonka Espanja oli myöntänyt vuonna 1994 alueellisista kannustimista alueiden välisen taloudellisen epätasapainon korjaamiseksi 27 päivänä joulukuuta 1985 annetun lain 50/85 (Ley 50/85, de 27 de diciembre, de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales, jäljempänä ’LIR’), mukaisesti (15).

(15) Espanjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan toimenpide 4 voidaan jakaa seuraaviin osiin: Vuosi Tuen myöntänyt viranomainen Kansallinen oikeusperusta Avustus (miljoonaa euroa) Tuki-intensiteetti 2000 Valtiovarain-ministeriö LIR 2,55 13 % 1999 Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriö 6.3.1998 annettu asetus (nk. Minería 1) (16) 1,98 14 % 2003 Teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriö 17.12.2001 annettu asetus (nk. Minería 2) (17) 0,8 12 % 2000 Asturian aluehallitus Asetus 41/2000 (18) 0,69 13 % 2002 Asturian aluehallitus Asetus 41/2000 0,69 9 %

(16) Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide 5 myönnettiin voimassa olevasta tukiohjelmasta (teollisuuden kehittämiskeskuksen (Centro para el Desarrollo Industrial, CDTI) harjoittama teknologian kehittämistä koskeva toiminta) (19).

(17) Espanjan viranomaisten mukaan toimenpide 6 koostuu Euroopan maatalouden ohjaus- ja takuurahaston (EMOTR) myöntämästä 1,59 miljoonan euron avustuksesta, joka liittyy kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin myönnettäviin vientitukiin.

(18) Espanjan viranomaiset ovat väittäneet, että Asturian aluehallituksen takaama luotto koostui ennakosta, joka suoritettiin maksamatta olevista avustuksista, joihin Chupa Chupsilla oli oikeus. Kyseiset avustukset oli myönnetty Asturian tehtaan laajentamiseen. Yritys oli toteuttanut laajennuksen jo ennen luoton myöntämistä. Valtiontakauksen vastineeksi Chupa Chups luovutti Asturian aluehallitukselle oikeudet 4,48 miljoonan euron avustuksiinsa.

(19) Asturian aluehallituksen takaus katettiin siten sitoumuksella, jonka Chupa Chups oli saanut eri viranomaisilta.

(20) Espanjan viranomaiset ovat todenneet, että Chupa Chupsin alv- ja yhtiöverovelan jakaminen maksueriin perustui Espanjan verolainsäädäntöön (20), jossa vahvistetaan hyväksymiskriteerit – jotka liittyvät erityisesti yrityksen taloudelliseen tilanteeseen ja vakuuksiin, jotka sen on annettava – ja viivästyskorkoon sovellettavat korkokannat (yritykseen tosiasiallisesti sovelletut korot). Espanjan viranomaiset katsovat tämän vuoksi, että veroviranomaisilla ei ollut asiassa minkäänlaista harkintavaltaa.

V KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

(21) Chupa Chups perusteli huomautuksissaan samalla tavalla kuin Espanjan viranomaiset sitä, miksi ICF:n luottoon ei sen mielestä sisälly valtiontukea. Chupa Chups esitti myös Espanjan esittämien tietojen kaltaisia yksityiskohtaisia tietoja muista menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainituista toimenpiteistä. Chupa Chups väitti myös, että EMOTR:n vientitukien lisäksi toimenpiteeseen 6 sisältyi Instituto de Comercio Exteriorin (ICEX) jäsenvaltioiden toteuttamasta rakennerahastojen tukitoimiin liittyvästä tiedotus- ja julkistamistoiminnasta 30 päivänä toukokuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1159/2000 (21) mukaisesta ohjelmasta vuonna 2003 myöntämä 100 000 euron avustus.

(22) Inmobiliaria Casa Batlló esitti tilinpäätöksensä vuosilta 2001–2004 ja omistuksessaan olevan Casa Batlló, S.L. -kiinteistön tilinpäätöksen vastaavalta ajalta.

VI TUEN ARVIOINTI

1. Onko kyse valtiontuesta?

(23) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotain yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

1.1 Toimenpide 1: ICF:n luotto (vuodelta 2003)

(24) ICF:n luoton osalta on määritettävä, saiko Chupa Chups sen myötä tukea, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin. Komissio arvioi toisin sanoen, toimiko kyseinen julkinen laitos samalla tavalla kuin hypoteettinen markkinataloussijoittaja olisi toiminut samankaltaisissa olosuhteissa.

(25) Kuten IV jaksossa todetaan, Espanja esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen jälkeen tietoja, jotka osoittivat, että vuonna 2002 myönnetty syndikoitu laina ja ICF:n luotto eivät ole keskenään vertailukelpoisia, sillä niiden myöntäjät olivat eri ja vakuudet olivat eri, minkä lisäksi ICB ei ollut vaikeuksissa oleva yritys ja se antoi ICF:n luotolle vähintäänkin riittävän vakuuden.

(26) Komissio katsoo Espanjan toimittamien tietojen ja sen esittämien argumenttien perusteella, että on riittävästi näyttöä siitä, että ICF:n ja ICB:n välinen pääasiallinen luotto-operaatio toteutettiin markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti ja ICB:n Chupa Chupsille myöntämässä pääomalainassa on kyse kahden yksityisen osapuolen välisestä rahoitusoperaatiosta.

(27) Komissio katsoo tämän vuoksi, että toimenpide 1 ei sisällä valtiontukea.

1.2 Toimenpiteet 2–5

(28) Toimenpiteet 2–5 olivat suoraan Chupa Chupsille myönnettyjä julkisia avustuksia, jotka maksettiin valtion varoista ja suosivat yksittäistä yritystä. Erityisesti toimenpiteen 5 osalta on todettava, että Espanja käytti valtion varoja myöntäessään yritykselle korottoman lainan. Toimenpiteet toivat Chupa Chupsille kilpailijoihinsa verrattuna etuja, jotka vääristivät kilpailua, koska ne paransivat yrityksen taloudellista tilannetta ja investointikykyä. Koska Chupa Chups toimii makeismarkkinoilla, jotka ovat jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena, ja koska se on kansainvälisillä markkinoilla toimiva yritys, myös jäsenvaltioiden välisen kaupan vääristymistä koskeva kriteeri täyttyy.

(29) Komissio toteaa tämän vuoksi, että toimenpiteet 2–5 ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Espanjan viranomaiset eivät kiistä tätä arviointia.

1.3 Toimenpide 6: Tarkemmin erittelemättömät 1,54 miljoonan euron lisäavustukset

(30) Espanjalta ja Chupa Chupsilta saatujen tietojen perusteella voidaan päätellä, että toimenpide 6 koostuu seuraavista: — EMOTR:n myöntämä 1,59 miljoonan euron avustus kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin myönnettäviin vientitukiin (22). Komissio toteaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella (ks. asiat 213–215/81, NorddeutschesVieh und Fleischkontor, tuomio 13.10.1982, 22 kohta), että varat, jotka EMOTR myönsi vientitoimintaan yhteisön maatalouspolitiikansääntöjen mukaisesti, eivät ole valtiontukea (23). Kyseinen toimenpide ei sen vuoksi sisällä valtiontukea. — Chupa Chupsilta 30 päivänä toukokuuta 2006 saatujen huomautusten mukaan toimenpide 6 sisältää lisäksi 100 000 euron avustuksen, jonka ICEX myönsi vuonna 2003 nk. Plan de Marcas Españolas -ohjelmasta Chupa Chups -tavaramerkin myynnin edistämiseen Etelä-Koreassa. ICEX käynnisti ohjelman vuonna 2003, ja Chupa Chupsin mukaan Espanjan viranomaiset katsoivat avustuksen sen myöntämisen aikaan asetuksen (EY) N:o 1159/2000 mukaiseksi. Espanja ei ole oikaissut Chupa Chupsin toteamusta, jonka mukaan kyseinen avustus oli osa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 5 kohdan 5 alakohdassa mainittuja ”tarkemmin erittelemättömiä lisäavustuksia”, joiden kokonaismäärä oli 1,54 miljoonaa euroa. Espanja ei ole myöskään kommentoinut millään tavoin avustuksen luonnetta. Vaikka kyse on pienestä avustusmäärästä, jonka komissio on ottanut tutkittavakseen, Espanja ei ole ehdottanut, että avustuksen myöntämiseen sovellettaisiin tuolloin voimassa olleita vähämerkityksisiä tukia (nk. de minimis -tukia) koskevia edellytyksiä (24).

(31) Komissio toteaakin, että toimenpide 6 on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka määrä on 100 000 euroa.

1.4 Toimenpide 7: Asturian aluehallituksen takaus (vuodelta 2005)

(32) Komissio katsoo IV jaksossa kuvailtujen, Espanjan toimittamien tietojen perusteella, että Asturian aluehallituksen myöntämän ennakon vakuutena olivat Chupa Chupsin pysyvät oikeudet saada lainaa eri viranomaisilta. Komissio katsoo erityisesti, että Chupa Chupsilla oli luoton myöntämisen aikaan virallisesti oikeus saada kyseiset avustukset ja edellä esitetyn arvioinnin mukaan (ks. arviointi toimenpiteestä 4) kyseiset avustukset soveltuivat yhteismarkkinoille 800 000 euron osuutta lukuun ottamatta.

(33) Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Asturian aluehallituksen toteuttamaan toimeen ei liittynyt merkittävää riskiä ja että se ei sen vuoksi ole valtiontukea.

1.5 Toimenpide 8: Veroviraston myöntämä lykkäys verovelan maksamiseen

(34) Tiedoista, jotka Espanjan viranomaiset toimittivat vastauksena menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen, ilmenee seuraavaa: — Espanjan viranomaisten on noudatettava tiukasti yleisen verolain 58/2003 (Ley General Tributaria) ja sitä täydentävien lakien mukaisia menettelyitä. Kyse on hallinnollisista menettelyistä, ja viranomaisten on turvauduttava oikeuskäsittelyyn vain joissakin lakisääteisissä erityistapauksissa. — Maksujen lykkäämistä tai jakamista eriin koskevista oikeudellisista luvuista säädetään lain 58/2003 65 pykälässä. — Jokaisella veronmaksajalla on mahdollisuus hakea maksujen lykkäystä. — Lykkäyksen myöntämisen ehdoiksi on asetettu lykättyjen maksujen määrän kattavien vakuuksien antaminen, korkojen maksaminen lykkäysajalta ja lisämaksu, jonka osuus maksujen kokonaismäärästä on 25 prosenttia. Chupa Chups antoi tässä tapauksessa vakuudeksi kiinnityksen, joka kattoi laskelmien tulokseksi saadun 15,24 miljoonan euron määrän. — Chupa Chups ei hyötynyt varsinaisesta verolykkäyksestä vaan mahdollisuudesta jakaa maksut eriin. Lykätyistä maksuista kertyi kulloinkin Espanjan talousarviolakien mukaisten lakisääteisten korkokantojen mukaisia korkoja. Ne vastasivat paljolti muuntyyppisiin luottoihin sovellettuja markkinakorkoja. — Chupa Chups haki verovelkojensa maksamiselle lykkäystä ennen vapaaehtoisen suoritusajan päättymistä, mikä esti lain 58/2003 65 pykälän mukaisesti ulosottomenettelyn käynnistämisen. — Maksujen lykkäämisestä tehdyssä sopimuksessa määrätään, että kaikki Chupa Chupsin saatavat verohallinnolta käytettäisiin lykättyjen velkojen kuolettamiseen. Koska Chupa Chupsille koitui vientitoimintansa seurauksena usein alv-saatavia, alkuperäinen kuoletusaikataulu vauhdittui huomattavasti.

(35) Komissio katsoo edellä mainitun perusteella, että Espanja on toimittanut riittävät todisteet siitä, että Chupa Chupsin alv- ja yhtiöverovelkojen jakaminen osiin perustui yksinomaan Espanjan verolainsäädäntöön eikä veroviranomaisilla ollut minkäänlaista harkintavaltaa yrityksen tukikelpoisuuteen, vaadittuihin vakuuksiin eikä sovellettuihin korkoihin nähden.

(36) Komissio katsoo tämän vuoksi, että toimenpide 8 on yleisluontoinen toimenpide, joka ei ole valtiontukea.

2. Toimenpiteiden 2–6 soveltuvuus yhteismarkkinoille

2.1 Toimenpide 2: Espanjan maatalous- ja kalastusministeriön myöntämä 1,58 miljoonan euron avustus Barcelonassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin (vuodet 1989–1994)

(37) Espanjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan toimenpide 2 toteutettiin vuosina 1989–1994 eli yli kymmenen vuotta ennen komission tässä asiassa toteuttamaa ensimmäistä toimenpidettä, joka oli toukokuussa 2005 lähetetty tietopyyntö.

(38) Komissio toteaa sen vuoksi toimenpiteestä 2, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (25) 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika on päättynyt ja kyseinen toimenpide on voimassa olevaa tukea.

2.2 Toimenpide 3: Muiden julkisyhteisöjen myöntämä 4,33 miljoonan euron avustus Asturiassa sijaitsevan tehtaan rakentamiseen (vuodet 1994–1997)

(39) Komissio toteaa, että Espanjan toimittamien tietojen mukaan toimenpiteen 3 muodostavat 3,6 miljoonan euron avustukset myönnettiin ennen vuotta 1995 eli yli kymmenen vuotta ennen komission tässä asiassa toteuttamaa ensimmäistä toimenpidettä ja asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika on sen vuoksi päättynyt. Tästä syystä kyseiset avustukset ovat voimassa olevaa tukea.

(40) Asturian aluehallituksen 14 päivänä maaliskuuta 1997 asetuksen 7/96 nojalla myöntämästä 730 000 euron tuesta Espanjan viranomaiset toteavat, että kyseinen tuki on katsottava Asturian pk-yrityksiä koskevan tukiohjelman N 448/94 (jota voidaan soveltaa poikkeuksellisesti myös aluekehitystä edistäviin suuryrityksiin) jatkotoimenpiteeksi ja että se täydentää aluetukea, jonka Espanja myönsi vuonna 1994 lain 50/85 (LIR) mukaisesti. Komissio toteaa, että tukiohjelman N 448/94 voimassaolo päättyi vuoden 1996 lopussa eikä sitä ole jatkettu sittemmin. Komissio katsoo kuitenkin, että Asturian aluehallituksen myöntämää täydentävää avustusta voidaan tarkastella tässä tapauksessa asetuksen 7/96 ja komission päätöksessä N 463/94 (26) Espanjalle vahvistettujen aluetuen enimmäismäärien perusteella. Tästä seuraa, että kyseisen tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille siltä osin kuin se i) on aluetukea, koska sitä voitiin myöntää kiinteään omaisuuteen tehtäviin investointeihin, jotka olivat tukikelpoisia LIR:n nojalla; ii) tuen kokonaisintensiteetti alitti Asturian alueeseen kyseisenä ajankohtana sovelletun 50 prosentin enimmäisintensiteetin.

2.3 Toimenpide 4: Useampien julkisyhteisöjen myöntämä 6,71 miljoonan euron avustus kyseisen Asturiassa sijaitsevan tehtaan laajentamiseen (vuodet 1999–2003)

(41) Komissio hyväksyi LIR-ohjelman 1 päivänä syyskuuta 1987 tehdyllä päätöksellä. Chupa Chupsille kyseisestä aluetukiohjelmasta myönnetty 2,55 miljoonan euron avustus on sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea.

(42) Chupa Chupsin saamasta 1,98 miljoonan euron avustuksesta, joka myönnettiin vuonna 1999 nk. Minería 1 -ohjelmasta, komissio toteaa, että kyseinen ohjelma ei ole hyväksytty tukiohjelma. Komissio toteaa kuitenkin toimenpiteen yksittäisen arvioinnin perusteella, että kyseisen avustuksen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille komission vuonna 1998 antamien alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (27), jäljempänä ’suuntaviivat vuodelta 1998’, mukaan. Espanja on erityisesti toimittanut todisteet siitä, että tuki rajattiin alkuinvestointeihin, tukikelpoiset kustannukset noudattivat suuntaviivoja vuodelta 1998, tuki-intensiteetti oli Asturiaan kyseisenä ajankohtana sovellettujen alueellisten enimmäisintensiteettien mukainen, tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatettiin, vähintään 25 prosenttia investoinnista rahoitettiin tuensaajan omista varoista ja investointia jatkettiin yli viiden vuoden ajan tuen myöntämisestä.

(43) Mineria 2 -ohjelmasta vuonna 2003 myönnetystä 800 000 euron aluetuesta komissio toteaa, että kyseinen ohjelma on hyväksytty tukiohjelma (28). Kirjeessä, jolla komissio hyväksyi kyseisen ohjelman, ilmoitetaan kuitenkin nimenomaisesti, että ohjelmaa ei saa soveltaa vaikeuksissa oleviin yrityksiin. Komissio toteaa, että vuonna 2002 kertyneiden huomattavien tappioiden (29) ja vuoden 2003 tulosten (30) perusteella Chupa Chupsin on katsottava olleen vaikeuksissa oleva yritys (31) tuen myöntämisen aikaan. Chupa Chups ei tämän vuoksi ollut oikeutettu saamaan kyseistä tukea. Espanjan viranomaisten mukaan tukea ei ole vielä maksettu.

(44) Asetuksen 41/2000 mukaisesti myönnetyistä kahdesta avustuksesta komissio toteaa, että kyseinen asetus hyväksyttiin 30 päivänä toukokuuta 2000 tehdyllä päätöksellä, Chupa Chups oli vuosina 2000 ja 2002 (jolloin avustukset myönnettiin) vielä aluetukikelpoinen yritys ja avustukset noudattivat Asturiaan sovellettuja aluetuen enimmäisintensiteettejä. Kyseiset kaksi avustusta ovat sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltuvaa aluetukea.

(45) Komissio toteaa, että toimenpiteen 4 muodostamista avustuksista 5,91 miljoonan euron osuus on yhteismarkkinoille soveltuvaa aluetukea ja 800 000 euroa yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea. Espanjan viranomaiset eivät ole vielä maksaneet jälkimmäistä tukea.

2.4 Toimenpide 5: Opetus- ja tiedeministeriön vuonna 2004 myöntämä 2,8 miljoonan euron koroton luotto

(46) Espanjan viranomaiset ovat esittäneet todisteita siitä, että toimenpide 5 myönnettiin voimassa olevasta tukiohjelmasta (teollisuuden kehittämiskeskuksen (Centro para el Desarrollo Industrial, CDTI) harjoittama teknologian kehittämistä koskeva toiminta). Kyseinen toimenpide on sen vuoksi yhteismarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.

2.5 Toimenpide 6: ICEX:n komission asetuksen (EY) N:o 1159/2000 nojalla myöntämä 100 000 euron avustus

(47) Komissio toteaa, että asetus (EY) N:o 1159/2000 koskee tietoja julkistamistoimenpiteistä, joita jäsenvaltioiden on toteutettava rakennerahastojen tukitoimien alalla, eikä sitä voida käyttää oikeusperustana tuen myöntämiselle. Komission pyynnöstä huolimatta Espanja ei ole perustellut millään tavalla, miksi kyseisen avustuksen olisi katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille. Se ei ole varsinkaan esittänyt minkäänlaisia todisteita siitä, että ICEX:n nk. Plan de Marcas Españolas -ohjelman puitteissa myöntämä valtiontuki olisi myönnetty voimassa olevasta tukiohjelmasta.

(48) Koska komissiolla ei ole tietoja, jotka osoittaisivat päinvastaista, se katsoo, että perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa kyseiseen avustukseen, ja toteaa, että tuki on katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi tueksi.

VII PÄÄTELMÄ

(49) Komissio on päätellyt seuraavaa: a) Toimenpiteet 1, 7 ja 8 ja toimenpiteeseen 6 sisältyvä 1,59 miljoonan euron rahoitus eivät ole valtiontukea. b) Toimenpiteiden 2, 3 ja 5 sekä toimenpiteeseen 4 sisältyvän 5,91 miljoonan euron avustuksen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. c) Toimenpiteeseen 4 sisältyvä 800 000 euron rahoitusosuus ja toimenpiteeseen 6 sisältyvä 100 000 euron rahoitusosuus ovat valtiontukea, jonka ei voida katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen mukaisten poikkeusten mukaisesti. Espanjan viranomaisten mukaan toimenpiteeseen 4 sisältyvää 800 000 euron rahoitusosuutta ei ole vielä maksettu, ja sen vuoksi niiden on perittävä takaisin vain toimenpiteeseen 6 sisältyvä 100 000 euron osuus,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1. Espanjan Chupa Chupsille sääntöjenvastaisesti myöntämä, perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastainen 100 000 euron valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille.

2. Valtiontuki, jota Espanja aikoo myöntää 800 000 euron arvosta Chupa Chupsin hyväksi, ei sovellu yhteismarkkinoille. Tämän vuoksi kyseistä tukea ei saa myöntää.

3. Muut valtiontuet, jotka Espanja on myöntänyt Chupa Chupsille ja jotka ovat 1,58 miljoonan euron avustus Barcelonassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin, 4,33 miljoonan euron avustus tuotantolaitosten rakentamiseen Asturiaan, 5,91 miljoonan euron avustus kyseisten Asturiassa sijaitsevien tuotantolaitosten laajentamiseen ja koroton 2,8 miljoonan euron luotto, soveltuvat yhteismarkkinoille.

Kyseisistä määristä 6,64 miljoonan euron osuus (joka vastaa 730 000 euron rahoitusta tuotantolaitosten rakentamiseen Asturiaan ja 5,91 miljoonaa euroa kyseisten tuotantolaitosten laajentamiseen) ja 2,8 miljoonan euron koroton luotto soveltuvat yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, kun taas 5,18 miljoonan euron osuus (joka vastaa 1,58 miljoonan euron avustusta Barcelonassa sijaitseviin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin ja 3,6 miljoonan euron rahoitusta tuotantolaitosten rakentamiseen Asturiaan) katsotaan voimassa olevaksi tueksi, koska vanhentumisaika on päättynyt.

4. Muut tässä päätöksessä kuvatut toimenpiteet, jotka on toteutettu Chupa Chupsin hyväksi ja joita ovat ICF:n myöntämä 35 miljoonan euron luotto, EMOTR:n myöntämät 1,59 miljoonan euron vientituet, Asturian aluehallituksen takaus 4,48 miljoonan euron kaupalliselle lainalle ja Espanjan veroviranomaisen myöntämät lykkäykset maksuihin, eivät ole perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

1. Espanjan on perittävä 1 artiklan 1 kohdassa mainittu tuki takaisin tuensaajalta.

2. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko, jota lasketaan siitä alkaen, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, siihen asti, kunnes tuki on tosiasiallisesti peritty takaisin.

3. Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (32) V luvun säännösten mukaisesti.

4. Espanjan on peruutettava kaikki 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tukiohjelman mukaisten tukien maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.

3 artikla

1. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2. Espanjan on pantava tämä päätös täytäntöön neljän kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1. Kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta Espanjan on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot:

a) tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

b) tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

c) asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2. Espanjan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tukiohjelman nojalla myönnetyn tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2007. Komission puolesta Neelie KROES Komission jäsen

(1) EUVL C 97, 25.4.2006, s. 2.

(2) Ks. alaviite 1.

(3) Perfetti Van Melle syntyi vuonna 2001 italialaisen Perfettin ja hollantilaisen Van Mellen sulauduttua. Konserni toimii 130 maassa, sen liikevaihto oli vuonna 2006 noin 1,5 miljardia euroa ja se työllisti 12 000 henkilöä.

(4) 344 miljoonaa euroa vuonna 2002, 294 miljoonaa euroa vuonna 2003 ja 261 miljoonaa euroa vuonna 2004.

(5) Kyseinen luotto myönnettiin markkinaehdoin eikä ole tämän tutkintamenettelyn kohteena.

(6) Vuoden 2004 kesäkuun ja joulukuun välisenä aikana toteutettiin useita operaatioita, kuten kiinteistöalan toiminnan jakaminen osiin ja tavaramerkkiomistajuuden lisääminen pääomankorotuksen avulla.

(7) Casa Batlló on Gaudín suunnittelema kuuluisa rakennus Barcelonan keskustassa. Espanja on luokitellut sen kansallisesti merkittäväksi historiallis-taiteelliseksi monumentiksi. ICF:n luottoa varten tehty kiinnitys Casa Batllóon on ensisijainen vakuus.

(8) ICF:n laina ICB:lle myönnettiin korolla, joka laskettiin lisäämällä 6 kuukauden Euriboriin 1 prosenttiyksikkö. ICB:n pääomalainassa Chupa Chupsille tähän korkoon lisättiin vielä 0,125 prosenttiyksikköä.

(9) Vuoden 2004 tilinpäätöksen mukaan aiempien vuosien kumulatiiviset tappiot olivat 38,42 miljoonaa euroa, joka on 360 prosenttia merkitystä pääomasta kyseisen vuoden lopulla (10,66 miljoonaa euroa). Vuoden 2004 tappiollisten tulosten osuus kyseisestä pääomasta on lisäksi 55,8 prosenttia.

(10) Espanjan veroviranomaiset olivat vastaanottaneet yrityksen rakenneuudistuksen hyväksymishakemuksen seitsemän kuukautta ennen ICF:n luoton myöntämistä. Rakenneuudistus hyväksyttiin maaliskuussa 2004 eli 14 kuukauden kuluttua hakemuksen jättämisestä ja seitsemän kuukauden kuluttua ICF:n luoton myöntämisestä.

(11) Ennen yrityksen rakenneuudistusta Chupa Chups omisti 94 prosenttia ICB:n osakkeista. Loput 6 prosenttia omisti holdingyhtiö, joka oli kokonaan Chupa Chupsin ja ICB:n yhteisten osakkaiden omistuksessa.

(12) ICF:n luoton korko oli suhteellisen korkea verrattuna kiinnelainamarkkinoilla sovellettaviin korkoihin, joiden suuruus oli usein suunnilleen Euribor + 0,5 prosenttiyksikköä.

(13) Boletín Oficial del Principado de Asturias, BOPA, 19.7.1996, s. 7714.

(14) Komission päätös, tehty 9 päivänä helmikuuta 1995 (SG/01388/1994).

(15) Kyseinen laki pantiin täytäntöön alueellisista kannustimista alueiden välisen epätasapainon korjaamiseksi annetun lain 50/85 täytäntöönpanoasetuksen hyväksymisestä 11. joulukuuta 1987 annetulla asetuksella 1535/87 (Real Decreto 1535/87, de 11 de diciembre, por el que se aprueba el reglamento de desarrollo de la Ley 50/85 de incentivos regionales para la corrección de desequilibrios económicos interterritoriales). Komissio hyväksyi LIR-ohjelman 1. syyskuuta 1987 päivätyllä kirjeellä (SG(87) D/10875).

(16) Maaliskuun 6. päivänä 1998 annettu asetus sellaisena kuin se on muutettuna 6. huhtikuuta 1999 annetulla asetuksella oikeusperustan vahvistamisesta tukien myöntämiselle yritysten toteuttamiin, uusien työpaikkojen luomista edistäviin hankkeisiin, joilla edistetään kaivosalueiden vaihtoehtoista kehittämistä (Orden de 6 de abril 1999, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras).

(17) Oikeusperustan vahvistamisesta tukien myöntämiselle yritysten toteuttamiin, uusien työpaikkojen luomista edistäviin hankkeisiin, joilla edistetään kaivosalueiden vaihtoehtoista kehittämistä 17. joulukuuta 2001 annettu asetus (Orden de 17 de diciembre de 2001 por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras). Komissio hyväksyi Minería 2 -ohjelman 27. marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (C(2011) 3628).

(18) Yritysten hyväksi toteutettavien tukiohjelmien perustamisesta 11. toukokuuta 2000 annettu asetus 41/2000 (Decreto 41/2000, de 11 de mayo por el que se establecen diversos programas de ayuda a las empresa). Tukiohjelma on hyväksytty 30. toukokuuta 2000 tehdyllä komission päätöksellä (EYVL C 293, 14.10.2000, s. 7).

(19) Aluepolitiikan pääosaston kirje (päivätty 8. toukokuuta 1995, kirjattu viitteellä DG/95104085), jossa Espanjan viranomaisille ilmoitetaan, että CDTI-tukiohjelma oli katsottava voimassa olevaksi tukiohjelmaksi. Kilpailun pääosaston 24. helmikuuta 1995 päivätty kirje D/12874 aluepolitiikan pääosastolle.

(20) Yleinen verolaki 58/2003 (Ley General Tributaria) ja yleinen perintäasetus (Reglamento General de Recaudación).

(21) EYVL L 130, 31.5.2000, s. 30.

(22) Chupa Chupsin 30. toukokuuta 2006 esittämien huomautusten mukaan EMOTR:n vientitukien määrä oli 1,44 miljoonaa euroa. Espanjalta saatu 7. syyskuuta 2006 päivätty asiakirja osoittaa kuitenkin, että EMOTR:n vuonna 2004 myöntämien vientitukien kokonaismäärä oli 1,59 miljoonaa euroa.

(23) Kok. 1982, s. 3583.

(24) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettu komission asetus (EY) N:o 69/2001 (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30).

(25) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1). Asetuksen 15 artiklassa säädetään seuraavaa: 1. Komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa. 2. Vanhentumisaika alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle joko yksittäisenä tukena tai tukiohjelmaan kuuluvana tukena. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Vanhentumisaika alkaa uudelleen kunkin keskeytyksen jälkeen. 3. Tuki, jonka osalta vanhentumisaika on kulunut umpeen, katsotaan voimassa olevaksi tueksi.

(26) EYVL C 25, 31.1.1996, s. 3.

(27) EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

(28) Ks. alaviite 17.

(29) 22,078 miljoonaa euroa, joka on 86,5 prosenttia merkitystä pääomasta kyseisen varainhoitovuoden lopulla.

(30) Mikä merkitsee 4,72 miljoonan euron lisätappioita.

(31) Määritelmä esitetään yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi, 5 kohdan a alakohta (EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2).

(32) EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.