L 400/434 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Neuvoston päätös, 
tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, 
Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamasta erityisohjelmasta Euroopan 
atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemänne ssä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen 
puiteohjelman (2007–2011) täytäntöön panemiseksi 
(2006/977/Euratom) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perust amissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
1,ottaa huomioon Euroopan talous- ja 
sosiaalikomitean lausunnon2, 
on kuullut tieteellis-teknistä komiteaa ja yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa, 
                                                 
1 Lausunto annettu 30. marraskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). 
2 EUVL C 185, 8.8.2006, s. 10. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/435 
 sekä katsoo seuraavaa: 
(1) Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom ) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja 
koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (jäl jempänä 'puiteohjelma') 18 päivänä 
joulukuuta 2006 tehty neuvost on päätös 2006/970/Euratom1 pannaan Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopim uksen 7 artiklan mukaisesti täytäntöön 
erityisohjelmin, joissa määritetään täytänt öönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, 
vahvistetaan erityisohjelmien kesto sekä määr ätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista. 
(2) Yhteisen tutkimuskeskuksen (jäljempänä 'YTK ') olisi suoritettava niin sanottuina suorina 
toimina toteutettavat tutkimus- ja koulut ustoimet YTK:n erityisohjelmassa, joka 
toteutetaan Euratom-puiteohjelman täytäntöön panemiseksi. 
(3) Tehtäväänsä suorittaessaan YTK:n olisi annettava EU:n poliittiselle 
päätöksentekoprosessille asiakasläh töistä tieteellistä ja teknistä tukea, jonka avulla voidaan 
edistää nykyisten politiikkojen toteutusta ja  seurantaa ja vastata uusiin politiikan 
haasteisiin. Tehtävästään suor iutuakseen YTK:n olisi teht ävä Euroopan korkealaatuisinta 
tutkimusta muun muassa pitämällä yllä omaa tieteellisen huippuosaamisen tasoaan. 
(4) Tämän eritysohjelman täytäntöönpanossa ol isi painotettava tutk ijoiden liikkuvuuden ja 
koulutuksen sekä innovaatioiden edistämistä yht eisössä. YTK:n olisi erityisesti toteutettava 
aiheelliset koulutustoim et ydinturvallisuuden ja  ydinvalvonnan alalla. 
                                                 
1 Katso tämän virallisen lehden sivu ... 
L 400/436 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 (5) Tämä erityisohjelma olisi pantava täytäntöön joustavasti, tehokkaasti  ja avoimesti ottaen 
huomioon YTK:n palvelujen käyttäjien sekä yht eisön politiikkojen tarpeet ja pyrkien 
suojelemaan yhteisön taloudellisia etuja. Ohje lmasta toteutettavia tutkimustoimia olisi 
tarvittaessa mukautettava näiden tarpeiden sekä tieteen ja teknologian kehityksen 
edellyttämällä tavalla ja niissä olisi pyrittävä tie teen huippulaatuun. 
(6) EY:n puiteohjelmassa sovellettavia suoriin  toimiin liittyviä sääntöjä, jotka koskevat 
yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen  osallistumista puiteohjelmaan sekä sen 
tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä 'osa llistumista ja tulosten levittämistä koskevat 
säännöt'), olisi sovellettava myös tämän erityisohjelman t&k-toimiin. 
(7) Tämän ohjelman täytäntöön panemiseksi voi olla  aiheellista tehdä Euroopan talousalueesta 
tehtyyn sopimukseen tai johonkin assosiaatio sopimukseen liittyvän yhteistyön lisäksi 
erityisesti Euratomin perustamissopimuksen  2 artiklan h alakohtaa n, 101 ja 102 artiklaan 
perustuvaa kansainvälistä yhteistyötä kol mansien maiden ja kansainvälisten 
organisaatioiden kanssa. 
(8) YTK pyrkii EU:n laajentumisen ja yhde ntymisen tukemiseksi edistämään uusien 
jäsenvaltioiden organisaatioiden ja tutkijoiden  osallistumista erityisesti niihin toimiin, jotka 
liittyvät tiedettä ja teknologiaa koskevan EU:n säännöstön täytäntöönpanoon. Samoin se 
pyrkii lisäämään yhteistyötä l iittyvien maiden ja ehdokasm aiden organisaatioiden ja 
tutkijoiden kanssa. Lisäksi toimintaa on tark oitus avata asteittain EU:n naapurimaiden 
suuntaan varsinkin Euroopan naapuruuspolitiik an kannalta keskeisillä aihealueilla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/437 
 (9) Tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutk imustoiminnassa olis i noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin peru soikeuskirjaan sisältyvät 
periaatteet. 
(10) YTK:n olisi vastedeskin tuotettava lisäre sursseja kilpailutetun toiminnan kautta; tähän 
kuuluvat osallistuminen puiteohjelman epäs uoriin toimiin, ulkopuolis ille asiakkaille 
tehtävä työ sekä vähäisemmässä määrin teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntäminen. 
(11) Olisi varmistettava, että  puiteohjelman varainhoito on mo itteetonta ja että puiteohjelma on 
toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen, sekä samalla taattava oikeusvarmuus ja se, että ohjelma on hel posti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, 
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 
päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvost on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002
1 ja 
mainitun varainhoitoasetuksen soveltamiss äännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun 
komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/20022 sekä niiden mahdollisten tulevien 
muutosten mukaisesti. 
                                                 
1 EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. 
2 EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellai sena kuin se on m uutettuna komission 
asetuksella (EY, Euratom) N:o 1261/2005 (EUVL L 201, 2.8.2005, s. 3). 
L 400/438 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 (12) Olisi myös toteutettava asianmukaiset ja Euroopan yhteisöjen tal oudellisiin etuihin nähden 
oikeasuhteiset toimenpiteet  myönnettyjen tukien vaikutta vuuden että näiden varojen 
käytön tehokkuuden seuraamiseksi väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä 
tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomas ti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen 
perimiseksi takaisin asetuksen (EY, Eura tom) N:o 1605/2002, asetuksen (EY, Euratom) 
N:o 2342/2002 sekä Euroopan yhteisöjen taloude llisten etujen suojaamisesta 18 päivänä 
joulukuuta 1995 annetun neuvoston aset uksen (EY, Euratom) N:o 2988/951, komission 
paikan päällä suorittamista tarkastuksis ta ja todentamisista Euroopan yhteisöjen 
taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 
päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvost on asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/962 ja 
Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista Euroopa n parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/19993 mukaisesti. 
(13) Komission olisi sopivana ajankohtana teetettävä riippum aton arviointi tämän ohjelman 
piiriin kuuluvilla aloilla toteutetuista toimista, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
                                                 
1 EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. 
2 EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. 
3 EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/439 
 1 artikla 
Vahvistetaan Yhteisen tutkimuskeskuksen toteut tamia tutkimus- ja koulutustoimintaan liittyviä 
suoria toimia koskeva erityisohjelma, jäljempänä 'erityisohjelma', joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 
2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011. 
2 artikla 
Erityisohjelmassa määritetään Yh teisen tutkimuskeskuksen ydin alan toimet, joilla tuetaan 
valtioiden rajat ylittävänä yhtei styönä toteutettavaa tutkimustoim intaa seuraavilla aihealueilla: 
a) ydinjätehuolto ja ympäristövaikutukset, b) ydinturvallisuus, c) ydinvalvonta. Toimien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä. 
3 artikla 
Erityisohjelman täytäntöönpanon rahoitusta varten ta rpeelliseksi kats ottu määrä on puiteohjelmasta 
tehdyn päätöksen 3 artiklan mukaisesti 517 miljoonaa euroa. 
L 400/440 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 4 artikla 
Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tu tkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita. 
5 artikla 
1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä  puiteohjelman liitteessä II määritettyjä 
suoria toimia. 
2. Tässä erityisohjelmassa sovelletaan suoriin toimiin liittyviä osallistumista ja tulosten 
levittämistä koskevia sääntöjä. 
6 artikla 
1. Komissio laatii erityisohjelman täytäntöönpa noa varten monivuotisen työohjelman, jossa 
määritellään tarkemmin liitteessä esitetyt tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset 
painopisteet sekä täytäntöönpanon aikataulu. 
2. Monivuotisessa työohjelmassa otetaan huo mioon olennaiset tutkimustoimet, joita 
toteutetaan jäsenvaltioiden, assosioituneid en valtioiden sekä eurooppalaisten ja 
kansainvälisten organisaatioid en toimesta. Työohjelma pä ivitetään tarpeen mukaan. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/441 
 7 artikla 
Komissio järjestää erityisohjelman piiriin kuuluvilla aloilla toteutettujen toimien riippumattoman 
arvioinnin, josta säädetään puiteohjelm asta tehdyn päätöksen 6 artiklassa. 
8 artikla 
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena pä ivänä sen jälkeen kun se on julkaistu Euroopan unionin 
virallisessa lehdessä . 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2006. 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja 
 J. KORKEAOJA 
 
L 400/442 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 LIITE  
YTK:n Euratom-ohjelma 
1. Tavoite 
Tavoitteena on sellaisen asiakaslähtö isen tieteellisen ja teknisen tuen  antaminen yhtei sön politiikalle 
ydinenergia-alalla, jonka avulla  voidaan varmistaa tuki nykyiste n politiikkojen toteutukselle ja 
seurannalle ja vastata joustava sti uusiin politiikan haasteisiin. 
2. Lähestymistapa 
Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) tehtävänä on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea 
yhteisön politiikkojen suunnittelulle, kehittäm iselle, toteutukselle ja seurannalle, jotta 
eurooppalainen tutkimus säilyttäisi asemansa al an eturintamassa. YTK:n toiminta-ajatuksessa 
korostuu myös tarve tehdä korkealaat uista tutkimusta tiiviissä yhte ydessä teollisuuteen ja muihin 
tahoihin sekä luoda verkostoja jäsenvaltioiden julkisten ja yk sityisten toimijoiden kanssa. 
Molemmat ulottuvuudet ovat läsnä YTK:n kaikessa toiminnassa, mutta  niiden keskinäinen painotus 
vaihtelee komission yksiköille tarjottavasta suorasta  tuesta laajan eurooppal aisen tai kansainvälisen 
näkökulman omaavaan perustutkimukseen. 
YTK:n ydinalan toimilla pyritään täyttämään Eurato min perustamissopimuksesta johtuvat tutkimus- 
ja kehitysvelvoitteet ja tukemaan sekä komissi ota että jäsenvaltioita ydinmateriaalivalvonnan ja 
ydinaseiden leviämisen estämisen, ydinjäte huollon, ydinlaitosten ja  polttoainekierron 
turvallisuuden, ympäristön radioakt iivisuuden ja säteilysuojelun aloilla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/443 
 Tämän erityisohjelman tavoitteena on luoda ja koota ti etämystä sekä tarjota ke skeistä tieteellistä ja 
teknistä tietoa ja tukea ydinenergian turvallis uuteen, luotettavuuteen, kest ävyyteen ja hallintaan 
liittyvissä kysymyksissä myös innovatiivisten/ tulevien järjestelmien arvioinnin osalta. 
Puiteohjelman epäsuoriin toimiin osallist umisessa pyritään mahdollisimman hyvään 
täydentävyyteen kohdassa 3 hahm otellun työohjelman suhteen. 
Yksi tämän hetken suurimpia huolenaiheita ydi nalalla on radioaktiivisen materiaalin ja 
säteilykenttien käsitte lyssä tarvittavan tietämyksen, os aamisen ja erityisesti teknologian 
häviäminen. YTK tulee jatkossakin toimim aan Euroopan keskuksena tämän alan tiedon 
levittämisessä ja nuorten tutkijoiden koulutuks essa sekä tarjoaman muille tutkijoille 
mahdollisuuksia käyttää YTK:n infrastruktuureja vaalien siten ydinalan osaamista Euroopassa. 
Toisena tavoitteena on kehittää yhteistyötä edelleen  verkottumalla Euroopan ja maailman tasolla. 
Sillä, että YTK voi osallistua huippuosaamiseen ve rkostoihin ja integroituihin hankkeisiin, tulee 
olemaan erityisen suuri merkitys tässä yhteydessä. 
Lisäksi YTK helpottaa tosiasioih in perustuvaa keskustelua ja pe rusteltua päätöksentekoa Euroopan 
energiantarpeiden täyttämiseen sopivasta energialäh teiden yhdistelmästä (uusiutuvat energialähteet 
ja ydinvoima mukaan luettuina).  
L 400/444 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3. Toimet 
3.1. Ydinjätehuolto ja ympäristövaikutukset 
3.1.1. Käytetyn polttoaineen karakterisointi, varastointi ja loppusijoittaminen 
Käytetystä polttoaineesta ja korkea-aktiivisesta  ydinjätteestä huolehtimiseen kuuluu kuljettaminen, 
käsittely, varastointi ja l oppusijoittaminen maaperään. Kesk eisenä tavoitteena on estää 
radionuklidien pääsy biosfääriin hyvin pitkän aj anjakson aikana. Rakennettujen ja luonnollisten 
vapautumisesteiden suunnittelu, arviointi ja to iminta kyseisellä aikajänteellä ovat olennaisia 
osatekijöitä näiden tavoitteiden saavuttamisen ka nnalta ja sidoksissa muun muassa polttoaineen 
käyttäytymiseen. 
YTK pyrkii hankkimaan tietoa käytetyn polttoaineen käyttäytymisestä pitk ällä aikavälillä ja 
kehittämään menetelmiä, joilla voidaan luotettavasti arvioida rakennettuja järjestelmiä. Tässä 
painotetaan jätepakkauksen eheytt ä ja riskilähtöisten päätöksen tekokriteerien vert ailuanalyysiä. 
Edustavissa olosuhteissa tehtävistä polttoaineen käyttäytymistä koskevista laboratoriokokeista 
saadaan hyödyllistä tietoa pitkän aikavälin ennustema lleja ja niiden validointia varten. Lisäksi YTK 
osallistuu erilaisiin eurooppalaisiin toimiin turva llisten loppusijoitusratkaisujen löytämiseksi ja 
tukee aktiivisesti tietämyksen siirtoa eri maiden välillä. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/445 
 3.1.2. Partitio, transmutaatio ja käsittely 
Tämän ohjelman keskeisinä haaste ina ovat edelleen sekä polttoaineen partition optimointi valittujen 
pitkäikäisten radionuklidien erottamiseksi että tu rvallisten ja luotetta vien polttoaineiden ja 
kohtioiden tuotanto ja karakterisoint i aktinidien transmutaatiota varten. 
Näiden vaihtoehtoisten jätehuoltostrategioiden tu tkimukseen kiinnitetään jatkossa paljon huomiota, 
koska niillä voitaisiin huoma ttavasti pienentää lo ppusijoituksen pitkän aikavälin riskejä. 
Transmutaatiossa tarkastellaan sekä nopeita  että termisiä reaktoreita erityisten 
aktinidinpolttolaitosten ohella. Useimmissa e hdotetuissa tulevaisuuden reaktorijärjestelmien 
malleissa hyödynnetään tällaista vali koivaa radionuklidien erottelua. 
Pitkäikäisten radionuklidien m äärän merkittävä pieneneminen ja huomattavat jätteen tilavuuden 
pienentymiset jätelaitoksissa merkitsevät, että iner ttien matriisien kehitys runsasaktiivisen jätteen 
käsittelyä varten tulee pitkällä aikaväl illä merkittävästi parantamaan ydinjätehuoltoa. 
YTK käyttää tällä alalla uusia la itteistoja (kevyempien aktinidien tutkimuslaboratorio) kehittynyttä 
partitiota sekä polttoaineiden ja kohtioiden valmistusta varten. Lisäksi se tekee kohtioilla ja polttoaineilla säteilytystestejä ja tuottaa ydinteknistä perusdataa transmutaatiota varten. Lisäksi tullaan määrittelemään aktinidien käsittelymat riisien kemiallinen kestävyys korroosio- ja 
eluutiotutkimusten perusteella. 
L 400/446 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3.1.3. Aktinidien perustutkimus 
Perustutkimuksella pyritään hankkimaan perustie tämystä, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää 
ydinpolttoaineeseen liittyviä fysikaalisia pros esseja (energiantuota nnosta jätehuoltoon). 
Tutkimustyöllä on tiiviitä yhteyksiä koulutustoimintaan. Perustutkimuksessa keskitytään materiaalien lämpöfysikaalisiin ominaisuuksiin, aktin idien kantajajärjestelmien pintaominaisuuksiin 
sekä fysikaalisiin ja kemi allisiin perusominaisuuksiin. 
YTK:n laitokset, kuten aktinidialan laboratorio, ottavat edelleen vastaan vierailevia tutkijoita 
varsinkin eurooppalaisista yliopistoista. 
3.1.4. Ydinalan tutkimusdata Kaavailtuja kevyempien aktinidien poltinratkaisuja ja  kehittyneitä ydinenergian tuotantokonsepteja 
varten tarvitaan huomattavasti nykyi stä tarkempaa tutkimustietoa. 
YTK tekee ydinteknisiä mittauksia ydinjätehuoll on tarpeisiin. Teknologian kehitys on tuonut 
merkittäviä parannuksia mittausmenetelmiin. Lisä ksi YTK on huomattavalla panoksella mukana 
kehittämässä ydinalan teoriapohjaa sellaisten reaktioiden mallintamiselle, joita ei voida tutkia käytännön kokein. 
Tätä työtä täydennetään radionuklidien metrologia lla, jossa pyritään mittauksilla saamaan parempaa 
tietoa halkeamiskelpoisten aineiden  ja fissiotuotteiden hajoamisesta. Koejärjestelyillä saatavaa 
tarkkaa tietoa tarvitaan myös sellaisten teorio iden ja mallien validoimiseksi, joita käytetään 
säteilysuojalainsäädännön perustana. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/447 
 3.1.5. Ydintutkimuksen lääket ieteelliset sovellukset 
YTK:n ydintutkimuslaitokset ja os aaminen ovat poikineet jo useita sovelluksia lääketieteessä. Näitä 
on syntynyt uusien isotooppien tuottamisen tu tkimuksesta, kliinisten vertailumateriaalien 
kehittämisestä ja uusille syövän hoitomuodoille  annetusta tuesta. YTK pyrkii tuomaan uudet 
sovellukset sairaaloiden ja  lääketeollisuuden käyttöön. 
3.1.6. Ympäristön radioaktiivisuuden mittaaminen YTK soveltaa jäämien analysoint iin liittyvää asiantuntemustaan ydinlaitosten sä teilypäästöjen 
verifiointiin. Työhön sisältyy myös tutkimuksia aktinidien spesiaatiosta, kulkeutumistavoista 
biosfäärissä ja radiotoksisuudesta.  Elintarvikkeiden uusia radionuklidien enimmäismääriä silmällä 
pitäen YTK kehittää analyysitekniikoita ja tuottaa tarvittavia vertailumateriaaleja. Jäsenvaltioiden 
valvontalaboratorioiden ka nssa toteutetaan vertailu ja raportoitavien valvont atietojen vertailtavuuden 
selvittämiseksi ja radioaktiivisuuden mittausjärjestelmien yhdenmukaistamiseksi. 
L 400/448 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3.1.7. Tietämyksen hallinta ja koulutus 
On tärkeää, että ydinalan uudet tutkija- ja insi nöörisukupolvet voivat ylläpitää ja syventää aiempiin 
kokeisiin, tutkimustuloksiin, tulk intoihin ja osaamiseen pohjau tuvaa tietämystä. Tämä koskee 
erityisesti niitä aloja, joill a kolmen vuosikymmenen kokemus reak torien käyttäytymisestä ja 
turvallisuudesta on tiivistetty kehittyneiksi  analyysivälineiksi, kuten malleiksi ja 
tietokoneohjelmistoiksi. Tietämyksen katoamisen ja uusien tutkijoiden ja insinöörien puutteen 
ehkäisemiseksi ydinteknologian alalla YTK pyrk ii säilyttämään tarvittav aa tietämystä huolehtien 
siitä, että tämä tietämys on hel posti saatavilla, asianmukaisesti jä sennettyä ja hyvin dokumentoitua. 
Lisäksi se tukee uusien tutkijoid en ja insinöörien kouluttamista ydi nenergian alalle, muun muassa 
houkuttelemalla nuoria tutkijoita ja insinöörejä tälle alle. Se myös  tukee alan korkeakoulutusta 
Euroopassa. Lisäksi YTK tukee ydinalan tiedottamise n kehitystä varsinkin s uhteessa kansalaisten 
hyväksyntään sekä osallistuu yleisön energiatieto isuutta koskevien strategioiden laadintaan. 
3.2. Ydinturvallisuus 
3.2.1. Ydinreaktorien turvallisuus 
Jotta sekä länsimaista että venäläistä tyyppiä olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta voidaan 
ylläpitää ja parantaa, on  laajennettava ja validoitava kehitty neempiä ja tarkempia turvallisuuden 
arviointimenetelmiä ja vastaavia analyysivälineitä. Tässä yhteydessä tullaan toteuttamaan kohdennettuja kokeellisia tutkimuksia, jotta turvallis uuden arviointivälineet voidaan validoida ja 
verifioida ja jotta opittaisiin pa remmin ymmärtämään taustalla vaikut tavia fysikaalisia ilmiöitä ja 
prosesseja. YTK on täysipainoises ti mukana huipputason ydinreakto riturvallisuuteen tähtäävissä 
kansainvälisissä toimissa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/449 
 3.2.2. Ydinpolttoaineen turvallisuus EU:ssa toimivissa voimaloissa 
Polttoaineen turvallisuudessa keskitytään hypotee ttisten onnettomuuksien ehkäisyyn ja seurausten 
lieventämiseen. Tutkimustyön kaksi tärkeintä aihe piiriä ovat: polttoaine-elementtien mekaaninen 
eheys reaktorin koko elinkaaren ai kana sekä polttoaineen reagoin ti muuttuviin olosuhteisiin ja 
vakaviin reaktorionnettomuuksiin aina ytimen sulamista myöten. 
Tähän liittyen YTK on mukana nykyisessä polttoaineen  kehitysstrategiassa, jolla pyritään lisäämään 
turvallisuutta ja pienentämään siviili- ja sot ilaskäytössä olevia plutoniumvarastoja. YTK hyödyntää 
polttoaineen käyttäytymisen ja ominaisuuksien testauksessa suurvuoreaktoria (HFR). Lisäksi 
suoritetaan suorituskykyyn vaikuttavien ominaisuuksien mittauksia. 
3.2.3. Kehittyneiden ydinenergiajärjestelmien turvallinen toiminta Uusia reaktoristrategio ita pidetään maailmalla vielä a voimena tutkimuskohteena. Tästä on 
esimerkkinä Generation IV Roadmap -skenaario , joka on laadittu kattavan kokonaisarvioinnin 
pohjalta. Arvioinnissa on otettu huomioon julkiset  huolenaiheet, kuten turv allisuuden parantaminen, 
jätteen vähentäminen ja ydinmateria alin leviämisen tehokkaampi ehkäisy. 
YTK:n on tärkeää olla täysimääräisesti mukana – joko suoraan tai koordinoimalla eurooppalaisten 
tahojen osallistumista – tässä maailmanlaajuisess a aloitteessa, johon osallistuvat kaikki tärkeimmät 
tutkimusorganisaatiot. YTK tarkastelee yksinomaan niitä alueita, joiden ansi osta voidaan parantaa 
innovatiivisten ydinpolttoainesyklie n turvallisuus- ja materiaaliv alvontanäkökohtia ja erityisesti 
uusien polttoaineiden karakterisointia , testausta ja analysointia. Samo in kehitetään turvallisuus- ja 
laatutavoitteita, turvallisuusvaat imuksia ja kehittyneitä arviointimenetelmiä järjestelmiä varten. 
Tietoa välitetään järjestelmällisesti edelleen as ianmukaisille jäsenvaltioiden viranomaisille ja 
komission yksiköille varsinkin säännö llisten koordinointikokousten kautta. 
L 400/450 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3.3. Ydinvalvonta 
3.3.1. Ydinmateriaalivalvonta 
Ydinaseiden leviämisen estäminen on saamassa  aiempaa suuremman merkityksen, ja EU:n 
kansalaisten turvallisuuden kannalt a on elintärkeää, että tarvittava t valmiudet pysyvät käytettävissä. 
YTK:n toiminta tällä alalla muodostuu teknisest ä tuesta, jota annet aan komission yksiköille 
Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti ja Ka nsainväliselle atomienergiajärjestölle IAEA:lle 
ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn s opimuksen mukaisesti. Tavoitteena on lisätä 
automaatiota ja parantaa tietojen analysoinnin välineitä, jotta tark astajille ja alan teollisuudelle 
aiheutuvaa työtaakkaa voidaan pienentää. 
Vaikka YTK:lla on yli 30 vuoden kokemus Euratomin perustamissopimuksen ja ydinaseiden 
leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen tuke misesta, kehittyvän ydi nmateriaalipolitiikan 
toteuttaminen edellyttää jatkuvasti teknisiä innovaatioita ja parannuksia. Vaikka YTK:n toiminta 
näihin tavoitteisiin pääsemiseksi muuttuukin ja tkuvasti, se kattaa edel leen verifioinnin ja 
jäljittämisen sekä rajoittamis- ja valvontatekniikat, ydinmateriaalin mittausmenetelmät, ydinalan vertailumateriaalien tuotannon sekä koulutuksen  tarjonnan varsinkin IAEA:n ja komission 
tarkastajille. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/451 
 3.3.2. Lisäpöytäkirja 
Lisäpöytäkirjalla pyritään varmistamaan, että  ilmoittamattomia ydinoperaatioita ei pääse 
tapahtumaan. Sen täytäntöönpano edellyttää teknii koita, jotka eroavat ydinmateriaalikirjanpidon 
tarkastamiseen käytetyistä. Tarvitaan kokonaiskuv austa kyseisen maan ydinalan toimista, nykyistä 
laajempia laitosilmoituksia ja laajempaa va likoimaa tarkastusvaatimuksia. Tähän voi kuulua 
etävalvontaa, laitoksen rajojen ulkopuolisten toim ien valvontaa ja ympäristön partikkelianalyysejä 
ilmoittamattomien ydinoperaatioiden huomaamiseksi. 
YTK:n tavoitteena on siirtyä kohtia reaaliaikaist a ydinmateriaalikuljetusten valvontaa ja 
kokonaisvaltaista tietoanalyysia. YTK tekee ty ötä varsinkin tiedon analysointivälineiden 
kehittämiseksi ja validoimiseksi sekä jä rjestelmäanalyysiin perustuvien menetelmien 
kehittämiseksi. 
3.3.3. Ydinaseiden leviämisen estämistä koskev an tiedon keruu julkisista lähteistä 
Tukeakseen komission yksiköitä ja tehdäkseen yhteistyötä IAEA:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten 
kanssa YTK jatkaa järjestelmällistä tietojen keruuta ja analysointia eri lähteistä (Internet, ammattikirjallisuus, tietokannat) ydinaseiden leviämisen estämistä koskevissa kysymyksissä (ja laajentaa aihepiiriä mahdollisesti muihin joukkotu hoaseisiin ja asejärjest elmiin). Tiedon pohjalta 
laaditaan maaraportteja, joissa seurataan tiiviis ti ydinalan toiminnan kehittymistä sekä suoraan 
sotilaallisiin tarkoituksiin käyt ettävien ydinteknisten lait teiden ja tekniikoiden ja 
kaksikäyttölaitteiden ja -tekniikoiden maahantuontia ja /tai vientiä valituissa maissa. Näistä julkisista 
lähteistä saatavat tiedot vahvist etaan satelliittikuvamateriaalin avulla. Työn tueksi YTK kehittää 
edelleen monikielisiä Internet-hakutekn iikoita, tietämyksen hallinnan välineitä ja 
tiedonlouhintatekniikkaa. 
L 400/452 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3.3.4. Ydinmateriaalien laittoman kaupan hillitsemin en ja forensinen ydinmateriaalitutkimus 
Laittomasti kuljetetun tai varastoidun ydinmateriaa lin havaitseminen ja tunnistaminen on keskeinen 
keino laittoman kaupan torj unnassa. Forensisessa ydinmateriaalitut kinnassa hankitaan tietoa haltuun 
otetun materiaalin alkuperästä. Tärkeänä tehtävänä säilyy edelleen asianmukaisten toimintasuunnitelmien laatiminen havaitsemistapa uksia varten. Forensisen ydinmateriaalitutkinnan 
ja laittoman kaupan aloilla YTK lisää yhteistyöt ä kansallisten viranomaist en ja kansainvälisten 
organisaatioiden kanssa  (ITWG, IAEA jne.). 
Eettiset näkökohdat 
Erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen pe rustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava 
eettisiä perusperiaatteita.  Näitä ovat muun muassa EU:n peruso ikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, 
kuten ihmisarvon ja ihmiselämän su ojelu ja henkilötietojen ja yks ityisyyden suoja sekä ympäristön 
ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja ka nsainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja 
toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti.  Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin 
julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 alle kirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus 
ihmisoikeuksista ja biolääketiet eestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK: n yleissopimus lasten oikeuksista, 
Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (b iologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja 
maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälin en sopimus sekä Maailman terveysjärjestön 
WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/453 
 Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian ee ttisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen 
neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden 
etiikkaa käsittelevän eurooppalais en työryhmän lausunnot (1998–). 
Koska Euroopassa sovelletaan useita erilai sia lähestymistapoja, periaatteena on, että 
tutkimushankkeiden osallistujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia 
lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Tämä on myös toissijaisuusperiaatt een mukaista. Kansallisia 
säännöksiä sovelletaan kaikissa ta pauksissa, eikä yhteisö rahoita mi ssään jäsenvaltiossa tai muussa 
maassa sellaista tutkimusta, joka on kielletty kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa. 
Tutkimushankkeiden toteuttajie n on tarvittaessa pyydettävä asia nomaisilta kansallisilta tai 
paikallisilta eettisiltä toimikunnilta hyväksyntä e nnen TTK-toimien aloittamista. Lisäksi komissio 
tekee poikkeuksetta eettisen arvioi nnin niille ehdotuksille, jotka koskevat eettisesti arkaluonteisia 
kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävä sti huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa 
eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana. 
L 400/454 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa 
pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on laatiessaan ja pann essaan täytäntöön muun muassa 
tutkimusta koskevaa politiikkaa otettava täysimääräisesti huomioon eläinten hyvinvoinnin asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tieteellisiin ta rkoituksiin käytettävien  eläinten suojelusta 
annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY puol estaan edellytetään, että kaikki kokeet on 
suunniteltava siten, että vältetään aiheuttamasta koe- eläimille kärsimystä sekä tarpeetonta kipua tai 
tuskaa. Lisäksi direktiivin mukaan vaihtoehtoisista kokeista on valitta va ne, joissa tarvitaan vähiten 
eläimiä ja joissa käytetään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen neurofysiologinen 
herkkyystaso. Niin ikään on käytettävä kokeita, jotk a aiheuttavat vähiten kipua, tuskaa, kärsimystä 
tai pysyvää haittaa. Eläinten geeniperimän muu ttaminen ja eläinten kloonaaminen voivat tulla 
kysymykseen ainoastaan, jos tavoitteet  ovat eettisesti oikeutettuja ja ol osuhteet ovat sellaiset, että 
taataan eläinten hyvinvointi ja noudatetaan bi ologisen monimuotoisuuden periaatteita. 
Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanon aikana  säännöllisesti tieteen edistymistä sekä 
kansallisia ja kansainvälisiä säännöksiä niissä tapahtuvan ke hityksen huomioon ottamiseksi.