Komission päätös,

tehty 24 päivänä kesäkuuta 2003,

valtiontuesta, jonka Alankomaat aikoo toteuttaa N.V. Huisvuilcentrale Noord-Holland -yrityksen (HVC) hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 1909)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2003/879/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSION, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianosaisia esittämään huomautuksensa(1),

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Alankomaat ilmoitti komissiolle 27 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti valtiontuesta, jonka se aikoo myöntää konttiterminaalin rakentamiseksi. Euroopan komission pääsihteeristö kirjasi ilmoituksen saapuneeksi 5 päivänä joulukuuta 2001 numerolla N 840/2001. Komissio pyysi lisätietoja 5 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Alankomaiden edustajat sekä energian ja liikenteen pääosaston yksiköt pitivät teknisen kokouksen 26 päivänä maaliskuuta 2002. Alankomaiden viranomaisilta saatiin 28 päivänä toukokuuta 2002 ja 5 päivänä kesäkuuta 2002 vastaukset, jotka kirjattiin vastaanotetuiksi numeroilla SG (2002) A/5441 ja DG TREN A/59943.

(2) Komissio ilmoitti Alankomaille 17 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä päätöksestään käynnistää kyseistä tukea koskeva perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Menettely kirjattiin numerolla C 51/2002.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on pyytänyt asianosaisia esittämään huomautuksensa.

(4) Alankomaat toimitti huomautuksensa komissiolle 11 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi 16 päivänä lokakuuta 2002.

(5) Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianosaisilta.

2. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

2.1 Tuen tarkoitus

(6) Tuen kohteena on konttiterminaalin rakentaminen Noord-Hollandin maakunnassa sijaitsevaan Alkmaariin. Tuella pyritään edistämään talousjätteiden kuljettamista sisävesitse maantiekuljetusten sijasta. Terminaali, joka palvelee ensisijaisesti kunnista kerätyn kotitalousjätteen siirtokuormausta, sijaitsee jätteenpolttolaitoksen välittömässä läheisyydessä Alkmaarissa ja on ollut toiminnassa huhtikuusta 2001. Terminaali on tärkeä lenkki sisävesikuljetusten ketjussa, joka ulottuu Zaanstadin kunnasta ja Flevolandin maakunnasta Alkmaariin. Terminaalin rakentamisen kokonaiskustannukset ovat 7714262 euroa. Terminaali koostuu Noordhollandsch Kanaaliin rajoittuvasta reunalaiturista, liikkuvasta konttinosturista ja siirtokuormausalueesta.

2.2 Tuen saaja

(7) Tuen saaja on NV Huisvuilcentrale Noord-Holland -yritys (jäljempänä "HVC"). HVC hoitaa laitosta, jossa poltetaan huolehdittavaksi tarkoitettuja kotitalousjätteitä. HVC on osakeyhtiö, jonka osakkeita omistavat Noord-Hollandin pohjoisosassa ja Flevolandissa sijaitsevat yksittäiset kunnat ja kuntien muodostamat yhteistyöryhmät sekä julkinen sähköyhtiö(3). Kunnat perustivat HVC:n huolehtimaan keräämästään kotitalousjätteestä. HVC:n päätehtävänä on Alkmaarissa sijaitsevan jätteenpolttolaitoksen hoito. HVC käsittelee noin 465000 tonnia jätettä vuodessa.

(8) Lyhyellä säteellä HVC:n jätteenpolttolaitoksesta sijaitsevat kunnat kuljettavat jätteensä itse maanteitse jäteautoilla HVC:hen. Muissa kunnissa (Almere, Den Helder, Lelystad, Noordoostpolder, Oudeschild, Zaanstad ja Urk) HVC hoitaa siirtokuormausasemia, joilta se kuljettaa jätteen jätteenpolttolaitokseensa Alkmaariin. Viiden vuoden ajan terminaalin käyttöönotosta HVC:llä on velvoite kuljettaa vuosittain sisävesitse vähintään 115000 tonnia jätettä Lelystadista ja vähintään 35000 tonnia Zaanstadista. Jos HVC ei täytä tuen myöntämisen ehtoja, maakunta voi periä tuen takaisin yleisen hallintolain (Algemene wet bestuursrecht) nojalla.

(9) HVC siirtää kaikki kuljetus- ja siirtokuormauskustannukset tasausmaksun kautta kunnille. Kunnat vastaavat näistä kustannuksista perimällä kunnallisia jätemaksuja. Kuljettaminen sisävesitse nostaa kuntien maksamaa kuljetusmaksua 3,60 euroa tonnilta, mikä on tuntuva korotus ottaen huomioon kokonaishinta (vuonna 2001 noin 12,90 euroa/tonni). Korotus on noin 28 prosenttia.

(10) Investointituki pitää jätteen kuljetuksesta polttolaitokseen johtuvat HVC:n kustannukset alhaisempina ja alentaa sitä kautta myös kuntien maksamaa hintaa. Kuntien kuljetuskustannukset nousevat näin ollen vain 1,80 euroa/tonni (noin 14 prosenttia hinnasta), mistä kunnat voivat vastata ehkä jopa nostamatta jätemaksua. Alankomaat katsoo, että ilman maakunnan myöntämää rahoitusta hanke ei olisi elinkelpoinen ja siitä pitäisi luopua.

(11) Tuen ehtona on, että HVC rakentaa Alkmaariin konttiterminaalin (toiminnassa huhtikuusta 2001), jota myös kolmannet osapuolet voivat käyttää siirtokuormaukseen, ja pitää sitä yllä. HVC:stä tulee terminaalin omistaja ja se voi tarjota siirtokuormauspalveluja omien kaupallisten ehtojensa mukaisesti. Velvoitteet eivät liity toimintatapoihin. HVC harjoittaa erityyppistä toimintaa: jätteenpoltto-, kuljetus- ja siirtokuormaustoimintaa.

2.3 Tukikelpoiset kustannukset ja tuen intensiteetti

(12) Tuessa on kyse Noord-Hollandin maakunnan myöntämästä investointituesta, joka myönnetään vain kerran. Tukikelpoiset kustannukset ovat Alkmaarissa sijaitsevan monikäyttöisen konttiterminaalin rakentamiseen tehtyjä suoria investointeja. Terminaalin investointikustannukset ovat 7714262 euroa. Tuen suuruus on 5309226 EUR. Tuen prosentuaalinen osuus on siis 68,82 %.

2.4 Menettelyn aloittamisen syyt

(13) Komissio päätti käynnistää perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn ja pyytää Alankomailta tarkempaa selvitystä tutkittuaan ilmoitetun valtiontukitoimenpiteen alustavasti. Komissio oli huolissaan erityisesti tuen oikeasuhteisuudesta. Tavallisesti komissio ei katso perustamissopimuksen mukaiseksi liikenneinfrastruktuuriin myönnettävää valtiontukea, jossa tuen intentiseetti on yli 50 prosenttia, jollei voida osoittaa, että tuen pääasiallinen saaja ei voi vastata suuremmasta määrästä ilman tukea(4) ja että hanketta ei voida toteuttaa ilman aiottua tukimäärää.

(14) Komissio ilmaisi huolensa erityisesti seuraavista seikoista:

a) onko 68,82 prosentin tuki-intensiteetti välttämätön ja oikeasuhteinen hankkeen toteuttamiseksi, kun otetaan huomioon, että konttiterminaali on jo rakennettu ja ollut toiminnassa huhtikuusta 2001;

b) terminaalin mahdollinen vaikutus muihin sisävesiterminaaleihin;

c) terminaalin mahdollinen vaikutus jätteenkäsittely- ja kierrätysmarkkinoihin;

d) miten terminaalia käytetään ensimmäisten viiden vuoden jälkeen.

3. ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

(15) Alankomaat ilmoitti, että koska Noord-Hollandin maakunta oli valmis osallistumaan sisävesikuljetusten kustannuksiin tuella, jota ilmoitus koskee, HVC:n kanssa yhteistyössä olevat kunnat päättivät siirtyä käyttämään pelkästään sisävesikuljetuksia ja rakentaa tätä varten konttiterminaalin.

(16) Koska viranomaiset vastaavat kaikista kuljetus- ja rakentamiskustannuksista, Alankomaat katsoo, että HVC ei saa välitöntä eikä välillistä etua tuen seurauksena. Jos tuki katsotaan valtiontueksi, tuen intensiteeti vaihtelee 68,8 prosentista (jos tuki koskee pelkästään Alkmaaria) 27,3 prosenttiin (jos tuki koskee koko hanketta ja näin ollen myös esimerkiksi Zaanstadin ja Lelystadin toimintoja).

(17) Alkmaarin terminaalilla ei ole sijainnistaan johtuen vaikutuksia muihin sisävesiterminaaleihin. On huomattava, että terminaalikapasiteetin alueellinen kysyntä keskittyy lähes yksinomaan Noordzeekanaaliin IJmuidenin ja Amsterdamin välille. Syynä tähän on se, että meritse tuodut tavarat voidaan kuljettaa Alankomaiden sisällä paljon halvemmin maanteitse kuin sisävesitse. Sisävesikuljetuksissa tavarat joudutaan nimittäin uudelleenlastaamaan yleensä kahdesti (ensin merialuksesta sisävesialukseen ja sitten sisävesialuksesta rahtiajoneuvoon, joka vie tavarat lopulliseen määräpaikkaan), kun taas maantiekuljetuksissa tavarat tarvitsee uudelleenlastata vain kerran (merialuksesta rahtiajoneuvoon). Tästä on osoituksena myös se tosiseikka, että Alkmaarin terminaalissa ei ole siirtokuormattu kolmansien osapuolten tavaroita sen käyttöönoton (huhtikuun 2001) jälkeen.

(18) Tuen yksinomaisena tarkoituksena on vähentää kunnista kerätyn kotitalousjätteen kuljetuksen ja siirtokuormauksen kustannuksia eikä HVC:n jätteenpolttotoiminnan kustannuksia. On sitä paitsi hyvin epätodennäköistä, että sisävesitse kuljetettaisiin muuta jätettä kuin osakkeenomistajilta tulevaa kotitalousjätettä, joka poltetaan HVC:n jätteenpolttolaitoksessa. Siksi terminaali ei tuo HVC:lle etua verrattuna muihin jätteenpolttolaitoksiin. Lisäksi Alankomaat ilmoitti, että HVC ei missään tapauksessa toimi kierrätettäväksi tarkoitetun jätteen polton markkinoilla.

(19) Lopuksi Alankomaat ilmoitti, että terminaalia tullaan käyttämään ensimmäisten viiden vuoden jälkeen samalla tavalla. Ainoa ero on se, että HVC:llä ei ole enää velvoitetta kuljettaa tietty määrä kotitalousjätettä sisävesitse. Ei ole kuitenkaan syytä olettaa, että HVC:n osakkeenomistajat päättävät viiden vuoden jälkeen luopua sisävesikuljetuksista. Kolmansien osapuolten mahdollisuudet käyttää terminaalia eivät muutu.

4. TUEN ARVIOINTI

4.1 Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki

(20) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan "jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan".

(21) Perustamissopimuksen valtiontukimääräykset koskevat yksinomaan yrityksiä. Käsitteeseen yritys kuuluvat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta asemasta tai rahoitustavasta(5). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla(6).

(22) Yhteisön valtiontukisääntöjä sovelletaan yksinomaan toimenpiteisiin, jotka täyttävät kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa mainitut perusteet.

4.1.1 Valtion varojen siirto

(23) Ilmoitetun toimenpiteen avulla HVC saa julkista tukea terminaalin rakentamiseen Alkmaariin. Näin ollen on selvää, että ilmoitetussa toimenpiteessä on kyse valtion varojen siirrosta.

4.1.2 Suosiiko toimenpide tuensaajaa

(24) Tuki ei tuo HVC:lle etua kunnista kerätyn kotitalousjätteen kuljetuksessa eikä siirtokuormauksessa, koska tukea käytetään ainoastaan kuntien maksaman hinnan alentamiseen.

(25) Konttiterminaalin käyttöön antaminen tuo HVC:lle kuitenkin mitattavissa olevan taloudellisen edun sen kilpailijoihin nähden terminaalitoiminnan markkinoilla (siirtokuormauspalvelujen tarjoaminen kolmansille), vaikka tukea saava infrastruktuuri onkin kaikkien potentiaalisten käyttäjien käytössä tavanomaisin markkinaehdoin. Ehdotetun toimenpiteen avulla HVC saa valtion rahoitusta yhdistettyjen kuljetusten terminaalin investointikustannusten kattamiseen, kun taas muut samalla alalla toimivat kotimaiset tai muiden jäsenvaltioiden yritykset eivät saa vastaavaa rahoitusta.

4.1.3 Valikoivuus

(26) Tukitoimenpide hyödyttää tiettyä yritystä eli HVC:tä, minkä vuoksi se on luonteeltaan valikoivaa.

4.1.4 Vaikutukset kauppaan ja kilpailun vääristyminen

(27) Mitä tulee huolehdittavaksi tarkoitettuun jätteeseen, Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta 1 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 259/93(7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2557/2001(8), nojalla jäsenvaltioilla on tietty toimivalta rajoittaa rajat ylittäviä kuljetuksia läheisyysperiaatteen sekä hyödyntämisen ensisijaisuuden ja omavaraisuuden periaatteiden soveltamiseksi. Näitä periaatteita ei sovelleta sellaiseen kierrätettäväksi tarkoitettujen jätteiden siirtoon, josta toinen yritys voisi huolehtia yhteisössä. Näin ollen huolehdittavaksi tarkoitettuihin jätteisiin liittyvällä HVC:n toiminnalla (kuljetuksella, siirtokuormauksella ja poltolla) voi olla vain hyvin vähän vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(28) Alkmaarin konttiterminaalia voivat käyttää siirtokuormaukseen myös kolmannet osapuolet. HVC:stä tulee näin ollen aktiivinen toimija konttiterminaalimarkkinoilla, jotka on vapautettu perustamissopimuksen 43 ja 49 artiklaan sisältyvien sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevien yleisten sääntöjen mukaisesti. Tästä johtuu, että jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta ei voida sulkea pois.

(29) Mainituista syistä komissio katsoo, että ilmoitettu tukitoimenpide on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion tukea eikä sovellu yhteismarkkinoille, ellei siihen voida soveltaa jotakin perustamissopimuksessa mainituista poikkeuksista. Lisäksi komissio katsoo, että 87 artiklan 1 kohdassa viitataan siihen, että tuki voidaan hyväksyä tietyin ehdoin perustamissopimuksen muiden määräyksien (kuten 73 artiklan) nojalla.

4.2 Arvioinnin oikeusperusta

(30) Perustamissopimuksen 73 artiklan mukaan tuki on perustamissopimuksen mukainen, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi. Perustamissopimuksen 73 artiklassa käytetty käsite yhteensovittaminen käsittää enemmän kuin alan kehityksen edistämisen, sillä se kattaa tietyssä mielessä myös viranomaisten suunnittelun.

(31) Yleensä sisävesiliikenteen infrastruktuurin tarjoaminen on viranomaisten tehtävä, sillä se kuuluu niiden velvollisuuksiin maankäytön suunnittelussa ja integroidun ja kestävän liikennejärjestelmän kehittämisessä. Siksi liikenneinfrastruktuuriin investoiminen ei perustu ainoastaan liikenneinfrastruktuurin tarjoamisen markkinoilla toimivien yritysten kaupallisiin näkökohtiin. Tästä johtuen komissio katsoo, että viranomaisten toimet, erityisesti sisävesi-infrastruktuuriin tehtävien investointien koordinointitoimenpiteet, saattavat olla tarpeen, koska on epätodennäköistä, että markkinat itse tekevät tarvittavat investoinnit puhtaasti kaupallisten näkökohtien perusteella.

(32) Tästä johtuen - kuten komissio on jo todennut 17 päivänä heinäkuuta 2002 tekemässään päätöksessä perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn käynnistämisestä - perustamissopimuksen 73 artikla on sopiva oikeusperusta sisävesiliikenteen siirtokuormausinfrastuktuurin investointituen analysoimiseksi ja sen määrittämiseksi, soveltuuko tuki yhteismarkkinoille.

(33) Tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1107/70(9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 543/97(10), pannaan täytäntöön perustamissopimuksen 73 artikla ja myönnetään erityisiä vapautuksia tukitoimenpiteille, joiden katsotaan täyttävän sisävesiliikenteen yhteensovittamisen vaatimukset. Asetuksen (ETY) N:o 1107/70 muuttamisesta 19 päivänä marraskuuta 1996 annetun asetuksen (EY) N:o 2255/96(11) nojalla näiden vapautusten voimassaolo päättyi kuitenkin 31 päivänä joulukuuta 1999, minkä jälkeen niitä ei enää sovelleta. Tässä tilanteessa komissio katsoo, että johdetun oikeuden puuttuessa 73 artiklaa voidaan soveltaa suoraan sisävesiliikenteen investointitukeen(12).

(34) Niinpä komissio soveltaa 73 artiklaa suoraan arvioidessaan ilmoitettua tukea, joka aiotaan myöntää Alkmaarin konttiterminaalin rakentamiseen.

(35) Komissio asettaa pääsääntöisesti kolme perustetta, joiden mukaisia tukitoimenpiteen on oltava, jotta se täyttäisi perustamissopimuksen 73 artiklassa tarkoitetun liikenteen yhteensovittamisen vaatimukset(13):

a) valtion osallistuminen yleiseen rahoitukseen on välttämätöntä, jotta yhteisön edun mukainen hanke tai toimi voidaan toteuttaa;

b) tuettavaa infrastuktuuria on voitava käyttää syrjimättömin perustein;

c) tuki ei saa johtaa yhteisön edun vastaiseen kilpailun vääristymiseen.

a) Tuen tarve ja suhteellisuus

(36) Yhteisö on jo vuosia harjoittanut politiikkaa, jolla edistetään tasapainoisen intermodaalisen liikennejärjestelmän aikaansaamista ja pyritään siihen, että tavaraliikennettä vähennetään maanteillä ja lisätään ympäristömyötäisemmissä liikennemuodoissa(14). Liikennepolitiikkaa koskevassa komission valkoisessa kirjassa(15) todetaan, että vesiliikenne saastuttaa ympäristöä vähemmän kuin tieliikenne. Lisäksi uudella Marco Polo -ehdotuksella(16) pyritään siihen, että maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen odotettavissa oleva vuosittainen kasvu eli 12 miljardia tonnikilometriä siirretään ylikuormitetuilta maanteiltä lähimerenkulkuun, rautateille ja sisävesille.

(37) Komissio katsoo, että tulevaisuuden intermodaalinen ja kestävä liikennejärjestelmä voidaan saada aikaan vain asettamalla infrastruktuuri-investoinnit etusijalle. Sisävesitse tapahtuva tavaraliikenne voi edellyttää kalliita erityislaitteistoja, jollaisia ei tarvita maantieliikenteessä. Osallistumalla näiden laitteistojen kustannuksiin taataan, että sisävesiliikenne voi kilpailla taloudellisesti maantieliikenteen kanssa. Jos intermodaalisten terminaalien infrastruktuuria ei yhteisrahoitettaisi julkisista varoista, talouden toimijat eivät investoisi siihen, koska sen elinkelpoisuutta ei voida taata ilman julkisia varoja. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa konttiterminaalin rakentaminen ei ole kaupallisesti kovinkaan elinkelpoinen vaihtoehto johtuen Alkmaarin alueen suhteellisen alhaisesta yritystiheydestä.

(38) Kotitalousjätteen kuljettaminen sisävesitse maantiekuljetusten sijaan nostaa toimintakustannuksia, joista suurin osa liittyy terminaalin rakentamiseen Alkmaariin. Vaikka maakunta myöntääkin tukea, kyseisille kunnille aiheutuu sisävesikuljetuksista vuosittain huomattavia lisäkustannuksia. Ilman tukea jätteiden kuljetukset HVC:lle tapahtuisivat edelleen maanteitse.

(39) Alankomaat katsoo, että jos otetaan huomioon kaikki investoinnit, jotka tarvitaan sisävesikuljetusten mahdollistamiseksi (Zaanstadin ja Lelystadin toiminnot), tuen intensiteetti on vain 27,3 prosenttia. Komissio ei ole samaa mieltä, koska Noord-Hollandin maakunnan myöntämä tuki koskee yksinomaan Alkmaarin konttiterminaalia, joka on ollut toiminnassa huhtikuusta 2001 ja joka ilmoitettiin erillisenä hankkeena. Tuen intensiteetti on siksi 68,8 prosenttia terminaalin kustannuksista.

(40) Komissio katsoo kuitenkin, että tällainen aiottu korkea tukitaso on välttämätön, jotta hanke voidaan toteuttaa, ja perusteltu niiden yhteisön edun mukaisten hyötyjen vuoksi, jotka toimenpide tuo ympäristölle. Tässä yhteydessä on myös tärkeää huomata, että tuen ansiosta HVC:n kunnilta perimää kuljetusmaksua tarvitsee korottaa vähemmän. HVC:lle päätyvä tosiasiallinen tuki on näin ollen vähäisempi, koska suuri osa tuesta siirretään kunnille kuljetusmaksun alhaisemman korotuksen muodossa. Tältä osin komissio edellyttää, että Alankomaat toimittaa sille vuosittain kertomuksen, jossa osoitetaan, että tuki on tosiasiallisesti siirretty tämän päätöksen johdanto-osan 9 ja 10 kappaleen mukaisesti.

b) Tukea saavan infrastruktuurin syrjimätön käyttöoikeus

(41) Konttiterminaali on tarkoitettu pääasiallisesti kunnista kerätyn kotitalousjätteen siirtokuormaukseen, jotta voitaisiin edistää sen kuljetusta sisävesitse maantiekuljetusten sijaan. Terminaalia voidaan kuitenkin käyttää myös kolmansien osapuolten tavaroiden siirtokuormaukseen syrjimättömin ehdoin ja markkinahinnoin. Alankomaiden ilmoittamien tuen myöntämisperusteiden mukaan HVC:n on huolehdittava erityisesti siitä, että siirtokuormausta tarjotaan kolmansille osapuolille hintojen ja nopeuden puolesta kilpailukykyisesti siten, että käytössä on riittävä varastointi- ja siirtokuormauskapasiteetti ja aukioloajat markkinoiden vaatimusten mukaisesti.

(42) Noord-Hollandin maakunta velvoittaa HVC:n kuljettamaan viiden vuoden ajan tietyn osan kotitalousjätteestä sisävesitse. Ei ole kuitenkaan syytä olettaa, että HVC:n osakkeenomistajat päättävät määräajan lopussa luopua tästä järjestelmästä.

c) Kilpailu ei vääristy tavalla, jota ei voida hyväksyä

(43) Mitä tulee HVC:n mahdolliseen toimintaan konttiterminaalimarkkinoilla, on huomattava, että vaikka Alkmaarin alueella ei ole muuta infrastruktuuria konttien siirtokuormausta varten, kolmannet osapuolet ovat huhtikuun 2001 jälkeen osoittaneet vähän tai ei lainkaan kiinnostusta Alkmaarin terminaalin käyttöön. Siksi voidaan päätellä, että Alkmaarin terminaalin mahdollinen vaikutus muihin terminaaleihin on hyvin vähäinen.

(44) Alankomaiden mukaan tuen saaja ei toimi kierrätettäväksi tarkoitetun jätteen markkinoilla. HVC:n verkkosivustolla(17) olevien tietojen mukaan ei voida kuitenkaan sulkea pois, etteikö tuen saajalla olisi kiinnostusta näihin markkinoihin.

(45) Kolmansilta osapuolilta ei ole kuitenkaan saatu huomautuksia. Näin ollen komissio olettaa, että olemassa olevia terminaaleja käyttävät tai kierrätettäväksi tarkoitetun jätteen markkinoilla toimivat kilpailijat eivät katso ehdotetun tukitoimenpiteen uhkaavan niiden kilpailuasemaa markkinoilla.

(46) Näistä syistä komissio katsoo, että hankkeen ympäristöhyödyt ovat huomattavasti suuremmat kuin sen mahdolliset vaikutukset kilpailuun ja että tuki ei näin ollen johda kilpailun vääristymiseen siinä määrin, että se olisi yhteisön edun vastaista.

(47) Tämän vuoksi epäilyt, jotka komissio alun perin toi ilmi menettelyä käynnistäessään, on poistettu.

5. PÄÄTELMÄ

(48) Ottaen huomioon edellä sanotun komissio toteaa, että tukitoimenpide on perustamissopimuksen mukainen sen 73 artiklassa tarkoitetulla tavalla,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ilmoitettu tuki, jonka Alankomaat aikoo toteuttaa HVC:n hyväksi, on perustamissopimuksen mukainen sen 73 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

2 artikla

Alankomaiden on toimitettava komissiolle vuosittain kertomus, josta käy ilmi, että maakunnan myöntämä tuki tosiasiallisesti käytetään kunnille kotitalousjätteen kuljettamisesta sisävesitse aiheutuvien lisäkustannusten alentamiseen.

Kertomuksessa on myös ilmoitettava HVC:n kolmansille tarjoamat siirtokuormauspalvelut ja mahdollinen tästä toiminnasta saatu voitto.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2003.

Komission puolesta

Loyola De Palacio

Varapuhemies

(1) EYVL C 212, 6.9.2002, s. 2.

(2) Ks. alaviite 1.

(3) Energie Noord West -yhtiöllä (ENW:llä) on 15 prosentin vähemmistöosakkuus HVC:ssä.

(4) Komission päätös, tehty 31 päivänä tammikuuta 2001, N 597/2000, Alankomaat (EYVL C 102, 31.3.2001, s. 8); komission päätös, tehty 14 päivänä syyskuuta 2001, N 208/2000, Alankomaat, SOIT (EYVL C 315, 4.11.2000, s. 8); komission päätös, tehty 15 päivänä marraskuuta 2000, N 755/1999, Italia, Bozen (EYVL C 71, 3.3.2001, s. 71).

(5) Asia C-41/90, Höfner en Elser v. Macrotron, 23.4.1991 (Kok. s. I-1979, kohta 21); asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998 (Kok. s. I-3851, kohta 36).

(6) Asia C-118/85, komissio v. Italia, tuomio 16.6.1987 (Kok. s. 2599, kohta 3).

(7) EYVL L 30, 6.2.1993, s. 1.

(8) EYVL L 349, 31.12.2001, s. 1.

(9) EYVL L 130, 15.6.1970, s. 1.

(10) EYVL L 84, 26.3.1997, s. 6.

(11) EYVL L 304, 27.11.1996, s. 3.

(12) Komission päätös, tehty 14 päivänä syyskuuta 2000, N 208/2000, Alankomaat, SOIT (EYVL C 315, 4.11.2000, s. 22); komission päätös, tehty 20 päivänä kesäkuuta 2001, N 219/2001, Itävalta, Pilotprogramme Donau (EYVL C 244, 1.9.2001, s. 2), ja komission päätös, tehty 31 päivänä tammikuuta 2001, N 597/2000, Alankomaat, Subsidieregeling bedrijfsgebonden vaarwegaansluitingen (järjestelmä, josta tuetaan teollisuuden yksityisiä yhteyksiä sisävesiväylille) (EYVL C 102, 31.3.2001, s. 8).

(13) Sama. Katso myös KOM(2000) 5 lopullinen, 26.7.2000, Komission ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen yhteensovittamiseen.

(14) Katso komission vihreä kirja Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua (KOM(1995) 691, 20.12.1995), komission valkoinen kirja Oikeudenmukainen maksu infrastruktuurin käytöstä (KOM(1998) 466, 22.7.1998) ja neuvoston päätöslauselma, annettu 14 päivänä helmikuuta 2000, intermodaalisuuden ja intermodaalisten tavarankuljetusten edistämisestä Euroopan unionissa (EYVL C 56, 29.9.2000, s. 1).

(15) Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika, KOM(2001) 370, 12.9.2001.

(16) KOM(2002) 54 lopullinen, 4.2.2002.

(17) http://www.huisvuilcentrale.nl/

"Tuotteemme, joita myymme ja kierrätämme, ovat komposti, uusiutuva energia (sähkö ja lämpö), romurauta, muut metallit, pohjatuhka ja lentotuhka [...]".