FI Euroopan unionin virallinen lehti L 206/21

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 805/2011,

annettu 10 päivänä elokuuta 2011,

lennonjohtajien lupakirjoja ja eräitä todistuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 8 c artiklan 10 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Asetuksen (EY) N:o 216/2008 tavoitteena on saavuttaa ja säilyttää Euroopassa korkea ja yhtenäinen siviili-ilmailun turvallisuustaso. Asetuksessa säädetään keinoista tämän tavoitteen ja muiden siviili-ilmailun turvallisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.

(2) Asetuksen (EY) N:o 216/2008 ja uuden yhtenäinen eurooppalainen ilmatila II-lainsäädännön (2) täytäntöönpano edellyttää aikaisempaa yksityiskohtaisempia soveltamissääntöjä erityisesti lennonjohtajien lupakirjojen osalta, jotta Euroopassa voidaan säilyttää korkea ja yhtenäinen siviili-ilmailun turvallisuustaso, varmistaa vastuun ja pätevyyden korkein mahdollinen taso, parantaa lennonjohtajien saatavuutta ja edistää lupakirjojen vastavuoroista tunnustamista siten, että samalla pyritään parantamaan ilmaliikenteen yleistä turvallisuutta ja henkilöstön pätevyyttä.

(3) Lennonjohtajien sekä lennonjohtajien koulutukseen, kokeisiin, tarkastuksiin ja lääketieteellisen kelpoisuuden arviointiin osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden on täytettävä asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b säädetyt keskeiset vaatimukset. Kyseisen asetuksen mukaan lennonjohtajat ja näiden koulutukseen osallistuvat henkilöt ja organisaatiot olisi hyväksyttävä tai niille olisi myönnettävä lupa, kun niiden on todettu täyttävän keskeiset vaatimukset.

(4) Yhteisön lennonjohtajan lupakirjasta 5 päivänä huhtikuuta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/23/EY (3) käyttöön otettu lupakirja on osoittautunut onnistuneeksi keinoksi tunnustaa lennonjohtajien erityinen merkitys lennonjohtopalvelun turvallisuudelle. Lisäksi koko unionin laajuisten pätevyysvaatimusten vahvistaminen on vähentänyt alan hajanaisuutta ja edistänyt työn organisoinnin tehostamista lennonvarmistuspalvelun tarjoajien alueellisen yhteistyön lisääntyessä. Tämän vuoksi Euroopan unionin lennonjohtajien yhteisen lupakirjakäytännön ylläpitäminen ja kehittäminen on olennainen osa Euroopan lentoliikenteen valvontajärjestelmää.

(5) Direktiivi 2006/23/ETY on kumottu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1108/2009 (4). Direktiivin 2006/23/EY säännöksiä sovelletaan kuitenkin siihen asti, kun asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 c artiklan 10 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen aloitetaan. Kyseisistä toimenpiteistä säädetään tässä asetuksessa.

(6) Tämän asetuksen säännökset vastaavat lennonjohtajien koulutuksen viimeisintä kehitystä, parhaat toimintatavat sekä tieteen ja tekniikan kehitys mukaan lukien. Ne on laadittu direktiivin 2006/23/EY perusteella, ja niillä siirretään yhteisesti osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetussa kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksessa määrätyt standardit ja suositukset sekä 13 päivänä joulukuuta 1960 tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa vahvistetut, Euroopan lennonvarmistusjärjestön (Eurocontrol) hyväksymät turvallisuusvaatimukset.

(7) Lennonjohtajien lupakirjoja ja lääketieteellisiä kelpoisuustodistuksia koskevien yhteisten vaatimusten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja tarvittaessa Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, olisi noudatettava yhteisiä menettelyjä arvioidessaan näiden vaatimusten noudattamista. Helpottaakseen säännösten yhdenmukaista soveltamista viraston olisi laadittava yksityiskohtaisia vaatimuksia, hyväksyttävät keinot vaatimusten noudattamiseksi ja tarvittava ohjeaineisto.

(8) Euroopan unionin lentoliikenteen erityispiirteet edellyttävät yhteisten pätevyysvaatimusten käyttöönottoa ja tehokasta soveltamista lennonjohtajiin, joiden työnantajina ovat ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalveluja (ATM/ANS-palveluja) yleisölle tarjoavat lennonvarmistuspalvelun tarjoajat.

(9) Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sotilashenkilöstön yleisölle tarjoamat tai saataville tuomat palvelut takaavat vähintään perusasetuksen liitteessä V b vahvistettuja keskeisiä vaatimuksia vastaavan turvallisuustason. Sen vuoksi jäsenvaltiot voivat myös päättää soveltaa tätä asetusta sotilashenkilöstöönsä, joka tarjoaa palveluja yleisölle kyseisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.

(10) Valvonnasta ja noudattamisen varmistamisesta vastaavien viranomaisten olisi oltava riittävän riippumattomia lennonvarmistuspalvelun tarjoajista ja koulutuksen tarjoajista. Viranomaisten on myös edelleen kyettävä hoitamaan tehtävänsä tehokkaasti. Tämän asetuksen nojalla nimetty toimivaltainen viranomainen voi olla sama elin kuin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (5), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1079/2009, 4 artiklan mukaisesti nimetty tai perustettu elin. Viraston olisi toimittava tämän asetuksen mukaisena toimivaltaisena viranomaisena, joka myöntää ja uusii niiden lennonjohtajien koulutusorganisaatioiden toimilupia, jotka sijaitsevat jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, tarvittaessa myös koulutusorganisaatioiden henkilöstön osalta.

(11) Lennonvarmistuspalvelun tarjoaminen edellyttää erittäin ammattitaitoista henkilöstöä, jonka pätevyys voidaan osoittaa monin tavoin. Lennonjohdon osalta asianmukainen tapa on ottaa unionissa käyttöön yhteinen lupakirjajärjestelmä, jota voidaan pitää eräänlaisena tutkintotodistuksena kullekin yksittäiselle lennonjohtajalle. Lupakirjaan merkityllä kelpuutuksella olisi ilmoitettava, millaista ilmaliikennepalvelua lennonjohtaja on pätevä antamaan. Lupakirjassa olevilla merkinnöillä ilmoitetaan myös lennonjohtajan erityistaidot sekä valvontaviranomaisten myöntämä valtuutus antaa tiettyä sektoria tai sektoriryhmää koskevia palveluja. Sen vuoksi viranomaisilla pitäisi olla lupakirjoja myöntäessään tai merkintöjen voimassaoloa jatkaessaan mahdollisuus arvioida lennonjohtajien pätevyys. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös voitava peruuttaa lupakirja, kelpuutus tai merkintä määräajaksi, jos pätevyyttä epäillään.

(12) Koska turvallisuuskulttuuria on edelleen tarpeen vahvistaa etenkin luotettavalla vaaratilanteista ilmoittamisella ja oikeudenmukaisilla toimintatavoilla, jotta vaaratilanteista voidaan ottaa opiksi, tämä asetus ei saisi johtaa siihen, että vaaratilanteesta seuraa ilman muuta lupakirjan, kelpuutuksen tai merkinnän peruuttaminen määräajaksi. Lupakirjan peruuttamista pysyvästi olisi pidettävä viimeisenä keinona äärimmäisissä tapauksissa.

(13) Jotta voitaisiin vahvistaa jäsenvaltioiden luottamusta toistensa lennonjohtajien lupakirjajärjestelmiin, yhteiset säännöt lupakirjojen hankkimisesta ja voimassa pitämisestä ovat välttämättömiä. Sen vuoksi on tärkeää ottaa käyttöön yhdenmukaiset lennonjohtajan koulutusta, kelpoisuutta, pätevyyttä ja ammattiin pääsyä koskevat vaatimukset korkeimman mahdollisen turvallisuustason varmistamiseksi. Tämän tulisi johtaa turvalliseen ja korkealaatuiseen lennonjohtopalvelun tarjoamiseen sekä edistää lupakirjojen tunnustamista kaikkialla unionissa, mikä lisäisi vapaata liikkuvuutta ja parantaisi lennonjohtajien saatavuutta.

(14) Tämä asetus ei saisi johtaa sellaisten voimassa olevien kansallisten määräysten kiertämiseen, jotka sääntelevät työnantajien ja lennonjohtajaksi hakeutuvien väliseen työsuhteeseen sovellettavia oikeuksia ja velvollisuuksia.

(15) Jotta lennonjohtajien pätevyys olisi keskenään verrattavissa kaikkialla unionissa, se on tarpeen määritellä selvästi ja yleisesti hyväksytyllä tavalla. Tämä auttaa varmistamaan turvallisuuden paitsi yhden lennonvarmistuspalvelun tarjoajan valvomassa ilmatilassa myös etenkin eri palveluntarjoajien välisellä rajapinnalla.

(16) Viestinnällä on tärkeä merkitys monissa vaaratilanteissa ja onnettomuuksissa. Sen vuoksi tässä asetuksessa säädetään lennonjohtajien yksityiskohtaisista kielitaitovaatimuksista. Ne perustuvat Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymiin vaatimuksiin, ja niiden avulla voidaan varmistaa näiden kansainvälisesti hyväksyttyjen vaatimusten soveltaminen. Kielitaitovaatimuksissa on noudatettava syrjimättömyyden, avoimuuden ja suhteellisuuden periaatteita, jotta voidaan samalla kannustaa vapaata liikkuvuutta ja huolehtia turvallisuudesta.

(17) Pohjakoulutuksen tavoitteet määritellään Eurocontrolin asiakirjassa ”Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”. Ne on laadittu Eurocontrolin jäsenvaltioiden pyynnöstä ja niitä pidetään asianmukaisina vaatimuksina. Koska yksikkökohtaiselta koulutukselta puuttuvat yleisesti hyväksytyt vaatimukset, on toteutettava eräitä toimenpiteitä, jotka koskevat myös tarkastajien ja pätevyyden arvioijien hyväksymistä, jotta voidaan varmistaa korkeiden pätevyysvaatimusten noudattaminen. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että yksikkökohtainen koulutus on hyvin kallista ja turvallisuuden kannalta ratkaisevaa. ICAO on laatinut vaatimuksia myös niille aloille, joilla ei ole yhteisiä eurooppalaisia koulutusvaatimuksia. Yhteisten eurooppalaisten vaatimusten puuttuessa jäsenvaltiot voivat soveltaa ICAOn vaatimuksia.

(18) Eurocontrolin jäsenvaltioiden pyynnöstä on laadittu lääketieteellisiä kelpoisuusvaatimuksia, joita pidetään hyväksyttävinä vaatimuksina tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi. Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämisessä olisi erityisesti noudatettava Eurocontrolin vahvistamia vaatimuksia ”Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers”.

(19) Koulutusorganisaatioita koskevia toimilupamenettelyjä olisi pidettävä turvallisuuden kannalta ratkaisevana tekijänä, jolla edistetään lennonjohtajien koulutuksen laatua. Sen vuoksi on tarpeen säätää koulutusorganisaatioita koskevista vaatimuksista. Koulutusta olisi pidettävä samankaltaisena palveluna kuin lennonvarmistuspalvelua, johon sovelletaan myös toimilupamenettelyä. Tällä asetuksella olisi mahdollistettava koulutusta koskevien toimilupien antaminen koulutuksen lajin, koulutuspalvelukokonaisuuden tai koulutus- ja lennonvarmistuspalvelujen kokonaisuuden mukaan, ottaen huomioon koulutuksen erityispiirteet.

(20) Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintunut oikeuskäytäntö tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden alalla. Perusperiaatteita ovat suhteellisuus, korvaustoimenpiteiden määräämisen perusteleminen ja asianmukaisten valitusmenettelyjen vahvistaminen. Näitä perusperiaatteita olisi sovellettava ilmaliikenteen hallintaan aikaisempaa näkyvämmin. Jäsenvaltioiden olisi voitava kieltäytyä tunnustamasta lupakirjoja, joita ei ole myönnetty tämän asetuksen mukaisesti. Koska tämän asetuksen tavoitteena on helpottaa lupakirjojen vastavuoroista tunnustamista, sillä ei säännellä työnsaannin edellytyksiä.

(21) Lennonjohtajan ammattiin liittyy teknisiä uudistuksia, jotka vaativat taitojen jatkuvaa ajantasaistamista. Tämän asetuksen mukautukset, jotka ovat tarpeen tieteen ja tekniikan kehityksen vuoksi, olisi tehtävä noudattaen asianmukaista valvonnan käsittävää menettelyä, josta säädetään neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) 5 a artiklassa.

(22) Tällä asetuksella voi olla vaikutusta lennonjohtajien päivittäiseen työskentelyyn. Työmarkkinaosapuolille olisi tiedotettava asianmukaisesti kaikista sellaisista toimenpiteistä, joilla on huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin, ja niitä olisi kuultava näistä toimenpiteistä. Sen vuoksi työmarkkinaosapuolia on kuultu viraston nopeutetun menettelyn mukaisesti. Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/500/EY (7) perustettua työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävää neuvottelukomiteaa olisi kuultava asianmukaisesti uusista täytäntöönpanotoimenpiteistä, joita komissio toteuttaa.

(23) Ikää, lääketieteellisiä kelpoisuusvaatimuksia, koulutusvaatimuksia ja pohjakoulutusta koskevilla lupakirjan saamisen yleisehdoilla ei pitäisi olla vaikutusta nykyisten lupakirjojen haltijoihin. Jäsenvaltioiden direktiivin 2006/23/EY mukaisesti myöntämät lupakirjat ja lääketieteelliset kelpoisuustodistukset olisi katsottava myönnetyiksi tämän asetuksen mukaisesti, jotta voitaisiin varmistaa lupakirjojen mukaisten oikeuksien jatkuminen ja jotta siirtymä olisi sujuva kaikille lupakirjan haltijoille ja toimivaltaisille viranomaisille.

(24) Erilaisten kansallisten käytäntöjen soveltaminen jatkossakin olisi mahdollistettava säätämällä poikkeuksista niiden kysymysten osalta, joita varten ei ole vielä laadittu yhteisiä sääntöjä näihin ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanotoimenpiteisiin sovelletussa nopeutetussa menettelyssä.

(25) Viraston olisi tehtävä arviointi Euroopan lennonjohtajien lupakirjajärjestelmästä sekä arvioitava, millaisia lisäparannuksia ”ilmailujärjestelmää koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b esitettyjen keskeisten vaatimusten kaikinpuolisen noudattamisen varmistaminen edellyttävät, jotta se voisi antaa komissiolle asiasta lausunnon ja ehdottaa siinä mahdollisesti myös tähän asetukseen tehtäviä muutoksia.

(26) Lausunnossa olisi käsiteltävä myös niitä kysymyksiä, joita varten ensimmäisessä vaiheessa ei voitu nopeutetussa menettelyssä laatia yhteisiä sääntöjä erilaisten kansallisten säännösten tilalle. Näin ollen ehdotetaan, että jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön sovellettavuus säilytetään tarvittaessa siirtymävaiheen avulla.

(27) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun viraston lausuntoon.

(28) Tässä asetuksessa säädetyt toimet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Tavoite

Tämän asetuksen tavoitteena on parantaa turvallisuustasoa ja kehittää unionin lennonjohtojärjestelmän toimintaa säätämällä yhteisiin lupakirjavaatimuksiin perustuvan lennonjohtajan lupakirjan myöntämisestä.

2 artikla

Kohde ja soveltamisala

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat lennonjohtajien ja lennonjohtajaoppilaiden lupakirjojen sekä niihin liittyvien kelpuutusten, merkintöjen, lääketieteellisten kelpoisuustodistusten ja koulutusorganisaatioiden toimilupien myöntämistä, peruuttamista määräajaksi tai pysyvästi sekä niiden voimassaolon, uusimisen, voimassaolon jatkamisen ja käytön ehtoja.

2. Tätä asetusta sovelletaan

a) lennonjohtajaoppilaisiin,

b) lennonjohtajiin, jotka harjoittavat toimintaansa asetuksen (EY) N:o 216/2008 soveltamisalalla, ja

c) henkilöihin ja organisaatioihin, jotka osallistuvat hakijoiden lupakirjojen myöntämiseen, koulutukseen, kokeisiin, tarkastuksiin tai lääketieteellisen kelpoisuuden arviointiin tämän asetuksen mukaisesti.

3. Jollei asetuksen (EY) N:o 216/2008 1 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sotilashenkilöstön, joka tarjoaa palveluja yleisölle mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, yleisölle tarjoamat tai saataville tuomat palvelut takaavat vähintään asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b määriteltyjä keskeisiä vaatimuksia vastaavan turvallisuustason.

4. Jäsenvaltiot voivat yhtenäisen turvallisuustason varmistamiseksi Euroopan ilmatilassa päättää soveltaa tämän asetuksen periaatteita sotilashenkilöstöönsä, joka tarjoaa palveluja yleisölle mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.

5. Asetuksen (EY) N:o 216/2008 soveltamisalaan kuuluvaa lennonjohtopalvelua voivat antaa vain lennonjohtajat, joille on myönnetty lupakirja tämän asetuksen mukaisesti.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

1. ’lennonjohtopalvelulla’ palvelua, jota annetaan ilma-alusten välisten törmäysten välttämiseksi, ilma-alusten esteisiin törmäysten välttämiseksi lentopaikan liikennealueella sekä ilmaliikennevirtojen sujuvuuden ja täsmällisyyden varmistamiseksi;

2. ’lennonvarmistuspalvelun tarjoajilla’ julkisia ja yksityisiä tahoja, jotka tarjoavat lennonvarmistuspalveluja yleiselle ilmaliikenteelle;

3. ’yleisellä ilmaliikenteellä’ siviili-ilma-alusten ja valtion ilma-alusten (kuten sotilas-, tulli- ja poliisikäytössä olevien ilma-alusten) toimintaa, kun kyseinen toiminta toteutetaan ICAOn menetelmien mukaisesti;

4. ’lupakirjalla’ minkä tahansa nimistä todistusta, joka on myönnetty tämän asetuksen mukaisesti, jossa on tämän asetuksen mukaiset merkinnät ja joka oikeuttaa sen laillisen haltijan antamaan lennonjohtopalvelua lupakirjaan sisältyvien kelpuutusten ja merkintöjen mukaisesti;

5. ’kelpuutuksella’ lupakirjaan merkittyä tai siihen liittyvää valtuutusta, joka muodostaa lupakirjan osan ja jossa määritellään ne erityiset ehdot, oikeudet tai rajoitukset, jotka koskevat kyseistä lupakirjaa;

6. ’kelpuutusmerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan ne erityiset ehdot, oikeudet tai rajoitukset, jotka koskevat kyseistä kelpuutusta;

7. ’yksikön hyväksyntämerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan ICAO-paikkatunnus sekä sektorit ja/tai työpisteet, joissa lupakirjan haltija on pätevä työskentelemään;

8. ’kielitaitomerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan haltijan kielitaito;

9. ’kouluttajamerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan haltijan pätevyys antaa työpaikkakoulutusta;

10. ’ICAO-paikkatunnuksella’ nelikirjaimista koodia, joka on muodostettu ICAOn käsikirjassa DOC 7910 annettujen sääntöjen mukaisesti ja joka osoittaa kiinteän ilmailuviestiaseman sijainnin;

11. ’sektorilla’ lennonjohtoalueen osaa ja/tai lentotiedotusalueen/ylälentotiedotusalueen osaa;

12. ’koulutuksella’ kaikkia teoriakursseja, käytännön harjoituksia – simulaatio mukaan luettuna – ja työpaikkakoulutusta, joka on tarpeen turvallisten ja korkealaatuisten lennonjohtopalvelujen antamisen edellyttämien taitojen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi; koulutus muodostuu seuraavista: a) pohjakoulutus, johon sisältyy perus- ja kelpuutuskoulutus ja jonka suorittamisesta myönnetään oppilaslupakirja; b) yksikkökohtainen koulutus, johon sisältyy työpaikkakoulutusta edeltävä siirtymäkoulutus ja työpaikkakoulutus ja jonka suorittamisesta myönnetään lennonjohtajan lupakirja; c) täydennyskoulutus, jolla lupakirjan merkinnät pidetään voimassa; d) työpaikkakouluttajien koulutus, jonka suorittamisesta myönnetään kouluttajamerkintä; e) niiden lupakirjan haltijoiden koulutus, joilla on oikeus toimia tarkastajina ja/tai pätevyyden arvioijina 24 artiklan mukaisesti;

13. ’koulutusorganisaatiolla’ organisaatiota, jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tarjoamaan yhtä tai useampaa koulutuslajia;

14. ’yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmalla’ hyväksyttyä suunnitelmaa, jossa esitetään menetelmät, joilla yksikkö pitää yllä lupakirjan haltijoidensa pätevyyttä;

15. ’yksikön koulutussuunnitelmalla’ hyväksyttyä suunnitelmaa, jossa esitetään yksityiskohtaisesti prosessit ja aika, jotka ovat tarpeen, jotta yksikön menettelyjä voidaan soveltaa paikalliseen alueeseen työpaikkakouluttajan valvonnassa.

4 artikla

Toimivaltainen viranomainen

Tässä asetuksessa toimivaltaisella viranomaisella tarkoitetaan kunkin jäsenvaltion nimittämää tai perustamaa viranomaista, joka toimii kansallisena valvontaviranomaisena ja joka vastaa sille tämän asetuksen mukaisesti osoitetuista tehtävistä lukuun ottamatta 27 artiklassa tarkoitettuja koulutusorganisaatioiden toimilupia, joiden yhteydessä toimivaltainen viranomainen on

a) sen jäsenvaltion nimittämä tai perustama viranomainen, jossa hakijalla on päätoimipaikka tai mahdollinen rekisteröity toimipaikka, ellei jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten viranomaisten kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa toisin määrätä;

b) virasto, jos hakijan päätoimipaikka tai mahdollinen rekisteröity toimipaikka on jäsenvaltioiden ulkopuolella.

II LUKU

LUPAKIRJAT, KELPUUTUKSET JA MERKINNÄT

5 artikla

Lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen hakeminen ja myöntäminen

1. Lupakirjojen, niihin liittyvien kelpuutusten ja/tai merkintöjen myöntämistä, voimassaolon jatkamista ja uusimista koskevat hakemukset on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen.

2. Hakemukseen on liitettävä asiakirjat, jotka osoittavat hakijan pätevyyden toimia lennonjohtajana tai lennonjohtajaoppilaana tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukaisesti. Pätevyyden osoittavista asiakirjoista on ilmettävä hakijan tiedot, kokemus, taidot ja kielitaito.

3. Lupakirjan on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot, jotka liittyvät kyseisen asiakirjan mukaisiin oikeuksiin, ja sen on oltava liitteessä I vahvistettujen vaatimusten mukainen.

4. Lupakirja on sen henkilön omaisuutta, jolle se on myönnetty ja joka allekirjoittaa sen.

6 artikla

Lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen peruuttaminen määräajaksi tai pysyvästi

Jäljempänä 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti

a) lupakirja, kelpuutus tai merkintä voidaan peruuttaa määräajaksi, jos lennonjohtajan pätevyyttä epäillään tai jos kyseessä on rikkomus;

b) lupakirja voidaan peruuttaa pysyvästi, jos kyseessä on törkeä huolimattomuus tai väärinkäytös.

7 artikla

Lupakirjan mukaisten oikeuksien käyttö

Lupakirjan mukaisten oikeuksien käyttäminen riippuu kelpuutusten, merkintöjen ja lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voimassaolosta.

8 artikla

Lennonjohtajaoppilaan lupakirja

1. Lennonjohtajaoppilaan lupakirjan haltijalla on oikeus antaa lennonjohtopalvelua työpaikkakouluttajan valvonnassa lupakirjaan sisältyvän yhden tai useamman kelpuutuksen tai kelpuutusmerkinnän mukaisesti.

2. Lennonjohtajaoppilaan lupakirjan hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) hän on vähintään 18-vuotias;

b) hän on suorittanut vähintään yliopisto-opintoihin oikeuttavan tutkinnon tai muun keskiasteen koulutuksen, joka mahdollistaa lennonjohtajakoulutuksen loppuun saattamisen;

c) hän on suorittanut hyväksytysti kelpuutukseen ja tarvittaessa kelpuutusmerkintään liittyvän hyväksytyn pohjakoulutuksen liitteessä II olevan A osan mukaisesti;

d) hänellä on voimassa oleva lääketieteellisen kelpoisuustodistus;

e) hän on osoittanut riittävän kielitaidon 13 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

3. Lennonjohtajaoppilaan lupakirjassa on oltava kielitaitomerkintä tai -merkinnät, vähintään yksi kelpuutus ja tarvittaessa yksi kelpuutusmerkintä.

9 artikla

Lennonjohtajan lupakirja

1. Lennonjohtajan lupakirjan haltijalla on oikeus antaa lennonjohtopalvelua lupakirjaan merkittyjen kelpuutusten ja merkintöjen mukaisesti.

2. Lennonjohtajan lupakirjan mukaisiin oikeuksiin sisältyvät 8 artiklan 1 kohdassa vahvistetut lennonjohtajaoppilaan lupakirjan mukaiset oikeudet.

3. Lennonjohtajan lupakirjan hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) hän on vähintään 21-vuotias. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää alemmasta ikärajasta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa;

b) hänellä on lennonjohtajaoppilaan lupakirja;

c) hän on suorittanut hyväksytyn yksikön koulutussuunnitelman mukaisen koulutuksen ja läpäissyt asianmukaiset tarkastukset tai arvioinnit liitteessä II olevassa B osassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti;

d) hänellä on voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus;

e) hän on osoittanut riittävän kielitaidon 13 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

4. Lennonjohtajan lupakirja saatetaan voimaan merkitsemällä siihen yksi tai useampi kelpuutus sekä ne kelpuutusmerkinnät, yksikön hyväksyntämerkinnät ja kielitaitomerkinnät, joiden osalta koulutus on suoritettu hyväksytysti loppuun.

10 artikla

Lennonjohtajan kelpuutukset

1. Lupakirjassa on oltava yksi tai useampi seuraavista kelpuutuksista, joilla ilmoitetaan palvelu, jota lupakirjan haltijalla on oikeus antaa:

a) Näkölähilennonjohto ADV (Aerodrome Control Visual): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle lentopaikalla, jolla ei ole julkaistuja mittarilähestymis- tai -lähtömenetelmiä.

b) Mittarilähilennonjohto ADI (Aerodrome Control Instrument): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle lentopaikalla, jolla on julkaistut mittarilähestymis- tai -lähtömenetelmät; tähän kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 1 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä;

c) Menetelmälähestymislennonjohto APP (Approach Control Procedural): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, lähteville tai ylilentäville ilma-aluksille ilman valvontalaitteiden käyttöä;

d) Valvontalähestymislennonjohto APS (Approach Control Surveillance): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, lähteville tai ylilentäville ilma-aluksille valvontalaitteita käyttäen; kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 2 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä;

e) Menetelmäaluelennonjohto ACP (Area Control Procedural): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua ilma-aluksille ilman valvontalaitteiden käyttöä;

f) Valvonta-aluelennonjohto ACS (Area Control Surveillance): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua ilma-aluksille valvontalaitteita käyttäen; kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 3 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä.

2. Kelpuutuksen haltija, joka ei ole käyttänyt kelpuutuksen mukaisia oikeuksia neljän peräkkäisen vuoden kuluessa, saa aloittaa kyseistä kelpuutusta koskevan yksikkökohtaisen koulutuksen vasta sen jälkeen, kun on asianmukaisesti arvioitu, täyttääkö kyseinen henkilö edelleen kyseistä kelpuutusta koskevat edellytykset, ja kun hän on täyttänyt tästä arvioinnista mahdollisesti seuraavat koulutusvaatimukset.

11 artikla

Kelpuutusmerkinnät

1. Mittarilähilennonjohto (ADI) -kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista merkinnöistä:

a) torni TWR (Tower Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähilennonjohtopalvelua, joka suoritetaan yhdestä työpisteestä;

b) maaliikenne GMC (Ground Movement Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä maassa;

c) maaliikennevalvonta GMS (Ground Movement Surveillance): merkintä, joka myönnetään GMC- tai TWR-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä maassa käyttäen kenttäalueen liikenteen ohjausjärjestelmiä;

d) ilmaliikenne AIR (Air Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä ilmassa;

e) lähiliikennetutka RAD (Aerodrome Radar Control): merkintä, joka myönnetään AIR- tai TWR-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähilennonjohtopalvelua valvontatutkaa käyttäen.

2. Valvontalähestymislennonjohto (APS) -kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista merkinnöistä:

a) tutka RAD (Radar): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähestymislennonjohtopalvelua ensiö- ja/tai toisiotutkaa käyttäen;

b) tarkkuuslähestymistutka PAR (Precision Approach Radar): merkintä, joka myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan tarkkuuslähestymistutkaa käyttäen maasta johdettuja tarkkuuslähestymisiä ilma-aluksille, jotka suorittavat loppulähestymistä kiitotielle;

c) valvontatutkalähestyminen SRA (Surveillance Radar Approach): merkintä, joka myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan valvontalaitteita käyttäen maasta johdettuja ei-tarkkuuslähestymisiä ilma-aluksille, jotka suorittavat loppulähestymistä kiitotielle;

d) automatiikkaan perustuva valvonta ADS (Automatic Dependent Surveillance): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähestymislennonjohtopalvelua automatiikkaan perustuvaa valvontaa käyttäen;

e) siirtymälennonjohto TCL (Terminal Control): merkintä, joka myönnetään RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valvontalaitteita käyttäen tietyllä lähestymisalueella ja/tai sen viereisillä sektoreilla.

3. Valvonta-aluelennonjohto ACS (Area Control Surveillance) -kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista merkinnöistä:

a) tutka RAD (Radar): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan aluelennonjohtopalvelua valvontatutkaa käyttäen;

b) automatiikkaan perustuva valvonta ADS (Automatic Dependent Surveillance): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan aluelennonjohtopalvelua automatiikkaan perustuvaa valvontaa käyttäen;

c) siirtymälennonjohto TCL (Terminal Control): merkintä, joka myönnetään RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valvontalaitteita käyttäen tietyllä lähestymisalueella ja/tai sen viereisillä sektoreilla;

d) valtamerilennonjohto OCN (Oceanic Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valtamerilennonjohtoalueella.

4. Kelpuutusmerkinnän haltija, joka ei ole käyttänyt kelpuutusmerkinnän mukaisia oikeuksia neljän peräkkäisen vuoden kuluessa, saa aloittaa kyseistä kelpuutusmerkintää koskevan yksikkökohtaisen koulutuksen vasta sen jälkeen, kun on asianmukaisesti arvioitu, täyttääkö kyseinen henkilö edelleen kyseistä kelpuutusmerkintää koskevat edellytykset, ja kun hän on täyttänyt tästä arvioinnista mahdollisesti seuraavat koulutusvaatimukset.

12 artikla

Yksikön hyväksyntämerkinnät

1. Yksikön hyväksyntämerkinnällä osoitetaan, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua tietyssä ilmaliikennepalveluelimen vastuulla olevassa sektorissa, sektoriryhmässä tai työpisteessä.

2. Yksikön hyväksyntämerkinnät ovat voimassa aluksi 12 kuukautta.

3. Yksikön hyväksyntämerkintöjen voimassaoloa jatketaan 2 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa seuraavilla 12 kuukaudella, jos lennonvarmistuspalvelun tarjoaja osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle, että

a) hakija on edellisten 12 kuukauden aikana käyttänyt lupakirjan mukaisia oikeuksia vähintään tietyn tuntimäärän, joka ilmoitetaan hyväksytyssä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmassa;

b) hakijan pätevyys on arvioitu liitteessä II olevan C osan mukaisesti; ja

c) hakijalla on voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus.

Ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien toimintayksikköjen on pidettävä kirjaa jokaisen yksikössä työskentelevän lupakirjan haltijan todellisista työtunneista sektoreissa, sektoriryhmissä tai työpisteissä sekä annettava nämä tiedot pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille ja lupakirjan haltijalle.

4. Yksikön hyväksyntämerkinnän voimassa pitämiseen vaadittavaa vähimmäistyötuntimäärää, lukuun ottamatta koulutustehtäviä, voidaan työpaikkakouluttajien osalta vähentää suhteessa aikaan, joka on käytetty kouluttamiseen niissä työpisteissä, joiden osalta voimassaolon jatkamista haetaan, siten kuin hyväksytyssä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmassa esitetään.

5. Kun yksikön hyväksyntämerkinnän voimassaolo päättyy, sen uudelleen voimaan saattamiseksi on suoritettava hyväksytysti yksikön koulutussuunnitelman mukainen koulutus.

13 artikla

Kielitaitomerkintä

1. Lennonjohtajat ja lennonjohtajaoppilaat eivät saa käyttää lupakirjansa mukaisia oikeuksia, ellei heillä ole englannin kielitaitomerkintää.

2. Jäsenvaltiot voivat asettaa paikallisia kielitaitovaatimuksia, jos sitä pidetään turvallisuussyistä tarpeellisena.

Tällaisten vaatimusten on oltava syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja avoimia, ja ne on ilmoitettava virastolle viipymättä.

3. Kielitaitomerkinnän hakijan on 1 ja 2 kohdan vaatimusten täyttämiseksi osoitettava kielitaitonsa vastaavan toiminnallista tasoa (taso 4) sekä fraseologian että tavallisen kielenkäytön osalta.

Kielitaidon osoittamiseksi hakijan on pystyttävä

a) viestimään tehokkaasti pelkästään ääneen perustuvissa tilanteissa (puhelin/radiopuhelin) ja henkilökohtaisessa vuorovaikutuksessa;

b) viestimään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista täsmällisesti ja selkeästi;

c) käyttämään yleisluontoisessa tai työhön liittyvässä viestinnässä asianmukaisia viestintästrategioita tiedonvaihtoon sekä väärinymmärrysten tunnistamiseen ja korjaamiseen;

d) vastaamaan onnistuneesti ja suhteellisen vaivattomasti kielellisiin haasteisiin, joita syntyy kielenkäyttäjälle muutoin tutussa rutiininomaisessa työtilanteessa tai viestintätehtävässä ilmenevistä ongelmista tai odottamattomista tapahtumista; ja

e) käyttämään ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta tai korostusta.

4. Kielitaito on arvioitava liitteessä III vahvistetun kielitaidon arviointiasteikon mukaisesti.

5. Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, lennonvarmistuspalvelun tarjoaja voi 1 ja 2 kohdan nojalla vaatia liitteessä III olevan kielitaidon arviointiasteikon mukaista edistynyttä tasoa (taso 5) tapauksissa, joissa tietyn kelpuutuksen tai merkinnän toimintaolosuhteet edellyttävät korkeampaa tasoa pakottavista turvallisuussyistä. Vaatimuksen on oltava syrjimätön, oikeasuhteinen, avoin ja sen lennonvarmistuspalvelun tarjoajan objektiivisesti perustelema, joka haluaa soveltaa korkeampaa tasoa, ja toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä.

6. Hakijan kielitaito on arvioitava virallisesti säännöllisin väliajoin.

Lukuun ottamatta hakijoita, jotka ovat osoittaneet kielitaitonsa olevan liitteen III mukaista erinomaista tasoa (taso 6), kielitaitomerkintä on voimassa seuraavan uusittavissa olevan ajan:

a) kolme vuotta, jos kielitaito on osoitettu toimivalla tasolla (taso 4) liitteen III mukaisesti; tai

b) kuusi vuotta, jos kielitaito on osoitettu edistyneellä tasolla (taso 5) liitteen III mukaisesti.

7. Kielitaito on osoitettava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän avoimen ja objektiivisen arviointimenettelyn jälkeen myönnetyllä todistuksella.

14 artikla

Kouluttajamerkintä

1. Kouluttajamerkinnän haltijalla on oikeus antaa työpaikkakoulutusta ja suorittaa valvontaa työpisteessä voimassa olevan yksikön hyväksyntämerkinnän mukaisesti.

2. Kouluttajamerkinnän hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) hänellä on lennonjohtajan lupakirja;

b) hän on käyttänyt lennonjohtajan lupakirjan mukaisia oikeuksia välittömästi edeltävänä, vähintään yhden vuoden pituisena ajanjaksona tai sellaisena pidempänä ajanjaksona, jonka toimivaltainen viranomainen vahvistaa ottaen huomioon kelpuutukset ja merkinnät, joita varten koulutusta annetaan;

c) hän suorittanut hyväksytysti työpaikkakouluttajakurssin, jonka aikana vaaditut tiedot ja opetustaidot on arvioitu asianmukaisin kokein.

3. Kouluttajamerkintä on voimassa kolme vuotta, ja se voidaan uusia.

III LUKU

LÄÄKETIETEELLINEN KELPOISUUSTODISTUS

15 artikla

Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten hakeminen ja myöntäminen

1. Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämistä, voimassaolon jatkamista ja uusimista koskevat hakemukset on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen.

2. Lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voi myöntää toimivaltaisen viranomaisen toimivaltainen lääketieteen yksikkö tai toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä ilmailulääkäri tai ilmailulääketieteen keskus.

3. Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämisen on oltava yhdenmukaista kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen liitteessä I olevien määräysten sekä Eurocontrolin vahvistamia lennonjohtajien eurooppalaista luokan 3 lääketieteellistä kelpoisuustodistusta koskevien vaatimusten kanssa.

4. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että otetaan käyttöön tehokkaat tarkistus- tai valitusmenettelyt, joihin riippumattomat asiantuntijalääkärit osallistuvat asianmukaisella tavalla.

16 artikla

Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten voimassaolo

1. Lääketieteelliset kelpoisuustodistukset ovat voimassa

a) 24 kuukautta, kunnes lennonjohtaja täyttää 40 vuotta;

b) 12 kuukautta 40 ikävuoden jälkeen.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut ajanjaksot on laskettava ensimmäisen lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen myöntämisen sekä vanhentuneen kelpoisuustodistuksen uusimisen osalta lääkärintarkastuksen suorittamispäivästä ja voimassaolon jatkamisen osalta edellisen lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voimassaolon päättymispäivästä.

3. Lääkärintarkastus lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voimassaolon jatkamista varten voidaan suorittaa enintään 45 päivää ennen kelpoisuustodistuksen voimassaolon päättymispäivää.

4. Jos lennonjohtajalle ei ole tehty voimassaolon jatkamista koskevaa tarkastusta todistuksen voimassaolon päättymispäivään mennessä, vaaditaan uusimistarkastus.

5. Lääketieteelliseen kelpoisuustodistukseen voidaan milloin tahansa asettaa rajoituksia tai se voidaan peruuttaa määräajaksi tai pysyvästi, jos haltijan terveydentila sitä edellyttää.

17 artikla

Heikentynyt lääketieteellinen kelpoisuus

1. Lupakirjan haltijan on

a) pidätyttävä lupakirjansa mukaisten oikeuksien käyttämisestä, jos hän tietää lääketieteellisen kelpoisuutensa heikentyneen niin, että oikeuksien turvallinen käyttö saattaisi vaarantua;

b) ilmoitettava asianmukaiselle lennonvarmistuspalvelun tarjoajalle, jos hän saa tietää lääketieteellisen kelpoisuutensa heikentymisestä tai on jonkin psykoaktiivisen aineen tai lääkkeen vaikutuksen alaisena niin, että lupakirjan mukaisten oikeuksien turvallinen käyttö saattaisi vaarantua.

2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on laadittava menettelyt, joita noudatetaan käsiteltäessä lääketieteellisen kelpoisuuden heikentymisen käytännön vaikutuksia, sekä ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle, jos lupakirjan haltijan ei katsota täyttävän lääketieteellisen kelpoisuuden edellytyksiä.

3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuille menettelyille on saatava toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä.

IV LUKU

KOULUTUSORGANISAATIOITA KOSKEVAT VAATIMUKSET

18 artikla

Koulutusorganisaatioiden toimilupajärjestelmä

1. Koulutusorganisaatioiden toimilupahakemukset on osoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen.

2. Koulutusorganisaatioiden on esitettävä todisteet siitä, että niillä on riittävästi henkilöstöä ja asianmukainen välineistö ja että ne toimivat lennonjohtajaoppilaan ja lennonjohtajan lupakirjojen saamiseen ja ylläpitoon vaadittavan koulutuksen tarjoamisen kannalta sopivassa ympäristössä.

3. Koulutusorganisaatioiden on annettava kaikille toimivaltaisen viranomaisen valtuuttamille henkilöille mahdollisuus päästä tarvittaviin tiloihin tutkimaan arkistoja, tietoja, menettelyjä ja muuta sellaista aineistoa, jota tarvitaan toimivaltaisen viranomaisen tehtävien suorittamiseen.

19 artikla

Koulutusorganisaatioiden johtamisjärjestelmät

Koulutusorganisaatiolla on oltava

a) tehokas johtamisjärjestelmä ja riittävä henkilöstö, jolla on tarvittava ammattipätevyys ja riittävästi kokemusta koulutuksen tarjoamiseksi tämän asetuksen mukaisesti;

b) selkeästi määritelty turvallisuusvastuu kautta koko hyväksytyn organisaation, mukaan luettuna ylimmän johdon välitön vastuu turvallisuudesta;

c) käytettävissään tarvittavat välineet, laitteet ja tilat, jotka soveltuvat tarjottavan koulutuksen antamiseen;

d) todisteet siitä, että johtamisjärjestelmän osana on käytössä laadunhallintajärjestelmä, jolla valvotaan niiden järjestelmien ja menettelyjen noudattamista ja riittävyyttä, joilla varmistetaan, että tarjottavat koulutuspalvelut täyttävät tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset;

e) arkistointijärjestelmä, joka mahdollistaa asianmukaisten toimintojen riittävän tallennuksen ja jäljittämisen;

f) osoitus siitä, että käytettävissä on riittävä rahoitus koulutuksen toteuttamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja että toiminnalla on riittävä, tarjottavan koulutuksen luonteen mukainen vakuutussuoja.

20 artikla

Kursseja, pohja- ja yksikkökoulutussuunnitelmia sekä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmia koskevat vaatimukset

1. Koulutusorganisaatioiden on esitettävä toimivaltaiselle viranomaiselle menetelmät, joita ne käyttävät kurssien sekä tarvittaessa yksikön koulutussuunnitelmien ja pätevyyden ylläpitosuunnitelmien sisällön, järjestelyjen ja keston määrittämiseen.

2. Tässä yhteydessä on esitettävä myös tapa, jolla tarkastukset tai arvioinnit järjestetään. Pohjakoulutukseen liittyvien tarkastusten, simulaatiokoulutus mukaan luettuna, osalta on määritettävä tarkastajien ja pätevyyden arvioijien pätevyydet yksityiskohtaisesti.

V LUKU

TOIMIVALTAISIA VIRANOMAISIA KOSKEVAT VAATIMUKSET

21 artikla

Toimivaltaisen viranomaisen riippumattomuus

1. Toimivaltaisten viranomaisten on oltava riippumattomia lennonvarmistuspalvelun tarjoajista ja koulutusorganisaatioista. Riippumattomuus saavutetaan erottamalla toimivaltaiset viranomaiset ja tällaiset palveluntarjoajat asianmukaisesti toisistaan vähintään toiminnallisella tasolla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti ja avoimesti.

2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava virastolle toimivaltaisten viranomaisten nimet ja osoitteet ja kaikki niiden muutokset.

22 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten tehtävät

1. Jotta lennonjohtajilla olisi riittävä pätevyys tehtävien suorittamiseen korkeiden turvallisuusvaatimusten mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on valvottava ja seurattava lennonjohtajien koulutusta.

2. Toimivaltaisten viranomaisten tehtäviin kuuluvat

a) niiden lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen myöntäminen ja peruuttaminen, joihin liittyvä koulutus ja arviointi on suoritettu toimivaltaisen viranomaisen vastuualueella;

b) niiden kelpuutusten ja merkintöjen voimassaolon jatkaminen, uusiminen ja peruuttaminen määräajaksi, joihin liittyviä oikeuksia käytetään toimivaltaisen viranomaisen vastuualueella;

c) toimilupien antaminen koulutusorganisaatioille;

d) kurssien sekä yksiköiden koulutussuunnitelmien ja pätevyyden ylläpitosuunnitelmien hyväksyminen;

e) tarkastajien ja pätevyyden arvioijien hyväksyminen;

f) koulutusjärjestelmien seuranta ja auditointi;

g) asianmukaisten valitus- ja ilmoitusmenettelyjen käyttöönotto;

h) edistyneen tason (taso 5) kielitaidon edellyttämisen hyväksyminen 13 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

i) heikentyneeseen lääketieteelliseen kelpoisuuteen liittyvien menettelyjen hyväksyminen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

23 artikla

Lupakirjojen, kelpuutusten, merkintöjen ja todistusten myöntäminen ja voimassa pitäminen

1. Toimivaltaisen viranomaisen on otettava käyttöön lupakirjojen, niihin liittyvien kelpuutusten, merkintöjen ja lääketieteellisten kelpoisuustodistusten hakemiseen, myöntämiseen, uusimiseen ja voimassaolon jatkamiseen liittyvät menettelyt.

2. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava hakemuksen vastaanoton yhteydessä, että hakija täyttää tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset.

3. Kun hakijan on todettu täyttävän tämän asetuksen vaatimukset, viranomaisen on myönnettävä tai uusittava lupakirja, siihen liittyvä kelpuutus, merkintä tai lääketieteellinen kelpoisuustodistus taikka jatkettava sen voimassaoloa.

4. Toimivaltaisen viranomaisen myöntämässä lupakirjassa on oltava liitteessä I vahvistetut tiedot.

5. Jos lupakirja annetaan muulla kuin englannin kielellä, sen on sisällettävä englanninkielinen käännös tiedoista, joiden osalta käännöstä edellytetään liitteessä I.

24 artikla

Pätevyyden arviointi

1. Toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät lupakirjan haltijat, joilla on oikeus toimia yksikkökohtaisen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen yhteydessä tarkastajina tai pätevyyden arvioijina.

2. Hyväksyntä on voimassa kolme vuotta, ja se voidaan uusia.

25 artikla

Tietojen tallentaminen

Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että ylläpidetään tietokantaa, johon tallennetaan tiedot kaikkien niiden vastuualueeseen kuuluvien lupakirjan haltijoiden pätevyyksistä ja heidän merkintöjensä voimassaoloajoista.

26 artikla

Tietojenvaihto

Toimivaltaisten viranomaisten on – asetuksen (EY) N:o 216/2008 15 artiklan 3 kohdassa säädettyä luottamuksellisuusperiaatetta noudattaen – vaihdettava tarvittavia tietoja ja autettava toisiaan sen varmistamiseksi, että tätä asetusta sovelletaan tehokkaasti etenkin tapauksissa, joissa on kyse lennonjohtajien vapaasta liikkuvuudesta unionissa.

27 artikla

Koulutusorganisaatioita koskeva toimilupamenettely

1. Toimivaltaisten viranomaisten on otettava käyttöön menettelyt koulutusorganisaatioiden toimilupien hakemista, myöntämistä ja voimassa pitämistä varten.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on myönnettävä toimilupa, kun sitä hakeva koulutusorganisaatio täyttää IV luvussa säädetyt vaatimukset.

3. Toimilupa voidaan myöntää erikseen kutakin koulutuksen lajia varten tai muiden lennonvarmistuspalvelujen yhteydessä, jolloin koulutuksen laji ja lennonvarmistuspalvelun laji hyväksytään palvelukokonaisuutena.

4. Toimiluvan on sisällettävä liitteessä IV vahvistetut tiedot.

28 artikla

Koulutusorganisaatioiden toiminnan seuranta ja valvonta

1. Toimivaltaisten viranomaisten on seurattava koulutusorganisaation toimilupaan liittyvien vaatimusten ja ehtojen noudattamista.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on auditoitava koulutusorganisaatiot säännöllisesti, jotta voidaan turvata tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten tehokas noudattaminen.

3. Säännöllisten auditointien lisäksi viranomaiset voivat tehdä ennalta ilmoittamatta tarkastuskäyntejä varmistaakseen tähän asetukseen sisältyvien vaatimusten noudattamisen.

4. Jos toimivaltainen viranomainen toteaa, että koulutusorganisaation toimiluvan haltija ei enää täytä sen toimilupaan liittyviä vaatimuksia tai ehtoja, sen on toteutettava asianmukaisia valvontatoimenpiteitä, joihin voi kuulua toimiluvan peruuttaminen.

5. Tämän asetuksen mukaisesti myönnetyt toimiluvat on tunnustettava vastavuoroisesti.

29 artikla

Lupakirjojen tunnustaminen

1. Jäsenvaltioiden on tunnustettava toisten jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti myöntämät lennonjohtajan ja lennonjohtajaoppilaan lupakirjat ja niihin liittyvät kelpuutukset, kelpuutusmerkinnät ja kielitaitomerkinnät sekä lääketieteelliset kelpoisuustodistukset.

Jos jäsenvaltio on kuitenkin säätänyt 9 artiklan mukaisesti alemmasta kuin 21 vuoden ikärajasta, lennonjohtajan lupakirjan haltija saa käyttää lupakirjan mukaisia oikeuksia ainoastaan lupakirjan myöntäneen jäsenvaltion alueella siihen asti, kun hän täyttää 21 vuotta.

Tapauksissa, joissa lupakirjan haltija käyttää lupakirjaan liittyviä oikeuksia muussa kuin lupakirjan myöntämisjäsenvaltiossa, lupakirjan haltijalla on oikeus vaihtaa lupakirjansa sen jäsenvaltion lupakirjaan, jossa siihen liittyviä oikeuksia käytetään, ilman että tähän liitetään lisäehtoja.

Jotta yksikön hyväksyntämerkintä voitaisiin myöntää, toimivaltaisen viranomaisen on vaadittava, että hakija täyttää tähän merkintään liittyvät erityisehdot, joissa täsmennetään yksikkö, sektori tai työpiste. Koulutusorganisaation on yksikön koulutussuunnitelman laatimisen yhteydessä otettava asianmukaisesti huomioon hakijan hankkima pätevyys ja kokemus.

2. Toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä tai hylättävä yksikön koulutussuunnitelma, johon sisältyy hakijalle ehdotettu koulutus, viimeistään kuuden viikon kuluttua todisteiden esittämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisista valituksista aiheutuvia myöhästymisiä. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita noudatetaan.

VI LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

30 artikla

Keskeisten vaatimusten noudattaminen

Viraston on tehtävä arviointi tässä asetuksessa säädetystä lennonjohtajien lupakirjajärjestelmästä sekä arvioitava, millaisia lisäparannuksia ”ilmailujärjestelmää koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b esitettyjen keskeisten vaatimusten kaikinpuolisen noudattamisen varmistaminen edellyttävät, sekä annettava arvion perusteella komissiolle lausunto, jossa esitetään mahdollisesti myös tähän asetukseen tehtäviä muutoksia.

31 artikla

Poikkeukset

1. Tämän asetuksen 11 artiklasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön direktiivin 2006/23/EY 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja kansallisia kelpuutusmerkintöjä, saavat edelleen soveltaa asiaa koskevia kansallisen lainsäädäntönsä säännöksiä, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä.

2. Tämän asetuksen 12 artiklasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat säätäneet direktiivin 2006/23/EY 10 artiklan mukaisesti, että yksikön hyväksyntämerkinnän mukaisia oikeuksia saavat käyttää vain tiettyä ikää nuoremmat lupakirjan haltijat, saavat edelleen soveltaa asiaa koskevia kansallisen lainsäädäntönsä säännöksiä, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä.

3. Jos jäsenvaltio päättää soveltaa 1 tai 2 kohdassa säädettyä poikkeusta, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle ja virastolle.

32 artikla

Siirtymäjärjestelyt

1. Tämän asetuksen liitteessä II olevasta A osasta poiketen koulutusorganisaatiot saavat yhden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta soveltaa edelleen koulutussuunnitelmia, jotka perustuvat 10 päivänä joulukuuta 2004 julkaistuun Eurocontrolin asiakirjaan ”Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”.

2. Lupakirjat, kelpuutukset, merkinnät, lääketieteelliset kelpoisuustodistukset ja koulutusorganisaatioiden toimiluvat, jotka on myönnetty asianmukaisten kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti direktiivin 2006/23/EY säännösten perusteella tämän asetuksen voimaantulopäivänä, katsotaan myönnetyiksi tämän asetuksen mukaisesti.

3. Lupakirjan, kelpuutuksen, merkinnän, lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen tai koulutusorganisaation toimiluvan hakijoiden, jotka ovat toimittaneet hakemuksensa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää ja joille ei vielä ole myönnetty lupakirjaa, kelpuutusta, merkintää, lääketieteellistä kelpoisuustodistusta tai koulutusorganisaation toimilupaa, on osoitettava noudattavansa tämän asetuksen säännöksiä, ennen kuin lupakirja, kelpuutus, merkintä, lääketieteellinen kelpoisuustodistus tai koulutusorganisaation toimilupa myönnetään.

4. Sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, josta koulutusorganisaatiot, joiden toimivaltaisena viranomaisena virasto toimii 4 artiklan mukaisesti, ovat hakeneet toimilupaa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, on saatettava toimilupamenettely päätökseen yhteistyössä viraston kanssa ja siirrettävä asiaan liittyvät tiedot virastoon toimiluvan myöntämisen yhteydessä.

5. Sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, joka on vastannut virastoa toimivaltaisena viranomaisena 4 artiklan mukaisesti käyttävien koulutusorganisaatioiden turvallisuusvalvonnasta, on siirrettävä organisaatioiden turvallisuusvalvonta virastolle kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.

33 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2011. Komission puolesta José Manuel BARROSO Puheenjohtaja

(1) EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1070/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, asetusten (EY) N:o 549/2004, (EY) N:o 550/2004, (EY) N:o 551/2004 ja (EY) N:o 552/2004 muuttamisesta Euroopan ilmailujärjestelmän suorituskyvyn ja kestävyyden parantamiseksi (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34).

(3) EUVL L 114, 27.4.2006, s. 22.

(4) EUVL L 309, 24.11.2009, s. 51.

(5) EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10.

(6) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(7) EYVL L 225, 12.8.1998, s. 27.

LIITE I LUPAKIRJOJA KOSKEVAT VAATIMUKSET Tämän asetuksen mukaisesti myönnettyjen lupakirjojen on täytettävä seuraavat vaatimukset: 1. Yksityiskohtaiset tiedot 1.1. Lupakirjassa on oltava seuraavat tiedot (tähdellä merkityt kohdat on käännettävä englanniksi): a) *lupakirjan myöntävän valtion tai viranomaisen nimi (lihavoituna); b) *lupakirjan laji (selvästi lihavoituna); c) lupakirjan numero (arabialaisin numeroin), jonka lupakirjan myöntävä viranomainen on antanut; d) lupakirjan haltijan koko nimi (roomalaisin aakkosin myös silloin, kun kansallisen kielen kirjoitusjärjestelmä perustuu muuhun kuin roomalaiseen aakkostoon); e) syntymäaika; f) lupakirjan haltijan kansalaisuus; g) lupakirjan haltijan allekirjoitus; h) *varmennus lupakirjan voimassaolosta ja lupakirjan haltijan valtuuksista käyttää sen mukaisia oikeuksia; tässä kohdassa on ilmoitettava i) kelpuutukset, kelpuutusmerkinnät, kielitaitomerkinnät, kouluttajamerkinnät ja yksikön hyväksyntämerkinnät; ii) niiden ensimmäiset myöntämispäivät; iii) niiden voimassaolon päättymispäivät; i) lupakirjan myöntävän virkailijan allekirjoitus ja lupakirjan myöntämispäivä; j) lupakirjan myöntävän viranomaisen sinetti tai leima. 1.2. Lupakirjan mukana on oltava voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus. 2. Materiaali Lupakirjaan on käytettävä ensiluokkaista paperia tai muuta sopivaa materiaalia, josta näkyvät selvästi 1 kohdassa mainitut seikat. 3. Väri 3.1. Jos samaa väriä käytetään kaikkiin jäsenvaltion myöntämiin ilmailulupakirjoihin, värin on oltava valkoinen. 3.2. Jos jäsenvaltion myöntämissä ilmailulupakirjoissa on erityinen tunnusväri, lennonjohtajan lupakirjan värin on oltava keltainen.

LIITE II KOULUTUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET A OSA Lennonjohtajien pohjakoulutusta koskevat vaatimukset Pohjakoulutuksella on varmistettava, että lennonjohtajaoppilaat täyttävät vähintään perus- ja kelpuutuskoulutusta koskevat tavoitteet sellaisina kuin ne on määritelty 21 päivänä lokakuuta 2008 julkaistussa Eurocontrolin asiakirjassa ”Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training” (1) ja kykenevät lennonjohtajina johtamaan ilmaliikennettä turvallisesti, nopeasti ja tehokkaasti. Pohjakoulutukseen on sisällyttävä seuraavat aiheet: ilmailun säädökset, ilmaliikenteen hallinta, mukaan luettuina siviili- ja sotilasilmailun yhteistyömenetelmät, sääoppi, lentosuunnistus, ilma-alukset ja lennonteoria, mukaan luettuna lennonjohtajan ja lentäjän välinen yhteisymmärrys, inhimilliset tekijät, laitteet ja järjestelmät, ammatillinen toimintaympäristö, turvallisuus ja turvallisuuskulttuuri, turvallisuuden hallintajärjestelmät, poikkeus- ja hätätilanteet, järjestelmien toimintahäiriöt ja kielitaito, mukaan luettuna radiopuhelinfraseologia. Näitä aiheita on opetettava siten, että hakijat saavat valmiudet antaa erityyppisiä ilmaliikennepalveluja ja korostetaan turvallisuusnäkökohtia. Pohjakoulutukseen on sisällyttävä sekä teoriaa että käytäntöä, myös simulaatioita, ja sen kesto on määriteltävä hyväksytyissä pohjakoulutussuunnitelmissa. Koulutuksessa on saavutettava taidot, joilla varmistetaan, että kokelasta voidaan pitää pätevänä käsittelemään vaativia ja vilkkaita liikennetilanteita, ja jotka helpottavat siirtymistä yksikkökohtaiseen koulutukseen. Kokelaan pätevyys pohjakoulutuksen jälkeen on arvioitava asianmukaisilla tarkastuksilla tai jatkuvan arvioinnin järjestelmää käyttäen. B OSA Lennonjohtajien yksikkökohtaista koulutusta koskevat vaatimukset Yksikköjen koulutussuunnitelmissa on esitettävä yksityiskohtaisesti prosessit ja aika, jotka ovat tarpeen, jotta yksikön menettelyjä voidaan soveltaa paikalliseen alueeseen työpaikkakouluttajan valvonnassa. Hyväksyttyyn suunnitelmaan on sisällyttävä tiedot kaikista pätevyyden arviointijärjestelmän osatekijöistä, mukaan luettuina työjärjestelyt, edistymisen arviointi ja tarkastaminen sekä menettelyt, jotka koskevat ilmoittamista toimivaltaiselle viranomaiselle. Yksikön koulutus voi sisältää tiettyjä pohjakoulutuksen osioita, joissa otetaan huomioon kansalliset olosuhteet. Yksikkökohtaisessa koulutuksessa lennonjohtajille on annettava riittävästi turvallisuutta, turvatoimia ja kriisitilanteiden hallintaa koskevaa koulutusta. Yksikkökohtaisen koulutuksen kesto on määriteltävä yksikön koulutussuunnitelmassa. Hyväksyttyjen tarkastajien tai pätevyyden arvioijien, joiden on oltava arvioinnissaan puolueettomia ja objektiivisia, on arvioitava vaaditun pätevyyden saavuttaminen asianmukaisilla tarkastuksilla tai jatkuvan arvioinnin järjestelmällä. Tätä tarkoitusta varten toimivaltaisten viranomaisten on otettava käyttöön valitusmenettelyt, joilla varmistetaan kokelaiden oikeudenmukainen kohtelu. C OSA Lennonjohtajien täydennyskoulutusta koskevat vaatimukset Lennonjohtajien lupakirjojen kelpuutusmerkintöjen ja yksikön hyväksyntämerkintöjen voimassa pitämiseksi on annettava hyväksyttyä täydennyskoulutusta, joka koostuu koulutuksesta lennonjohtajien taitojen säilyttämiseksi sekä kertauskursseista, hätätilannekoulutuksesta ja tarvittaessa kielikoulutuksesta. Täydennyskoulutuksessa lennonjohtajille on annettava riittävästi turvallisuutta, turvatoimia ja kriisitilanteiden hallintaa koskevaa koulutusta. Täydennyskoulutukseen on sisällyttävä sekä teoriaa että käytäntöä ja myös simulaatioita. Tässä tarkoituksessa koulutusorganisaation on laadittava yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmat, joissa määritellään yksityiskohtaisesti prosessit, henkilöstö ja aika, jotka ovat tarpeen asianmukaisen täydennyskoulutuksen toteuttamiseksi ja pätevyyden osoittamiseksi. Nämä suunnitelmat on tarkistettava ja hyväksyttävä vähintään kolmen vuoden välein. Täydennyskoulutuksen kestosta on päätettävä yksikössä työskentelevien lennonjohtajien toiminnallisten tarpeiden mukaisesti ottaen erityisesti huomioon menetelmien tai laitteiden toteutetut tai suunnitellut muutokset tai turvallisuuden hallinnan yleiset vaatimukset. Kunkin lennonjohtajan pätevyys on arvioitava asianmukaisesti vähintään joka kolmas vuosi. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on varmistettava, että sovelletaan mekanismeja, joilla taataan niiden lupakirjan haltijoiden oikeudenmukainen kohtelu, joiden merkintöjen voimassaoloa ei voida jatkaa. (1) Versio 1.0, pvm: 21.10.2008, viitenro: EUROCONTROL-SPEC-0113.

LIITE III KIELITAITOVAATIMUKSET Kielitaidon arviointiasteikko: erinomainen, edistynyt ja toimiva taso Taso Ääntäminen Käyttää ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta ja/tai korostusta Rakenne Käytettävät kielioppi- ja lauserakenteet määräytyvät tehtävässä käytettävän kielen mukaan Sanavarasto Sujuvuus Ymmärtäminen Vuorovaikutus Erinomainen 6 Ääntämys, painotus, rytmi ja intonaatio häiritsevät tuskin koskaan ymmärtämistä, vaikka puhujan ensimmäinen kieli tai kielen alueellinen variantti saattavatkin vaikuttaa niihin. Niin perustason kuin vaativammatkin kielioppi- ja lauserakenteet ovat johdonmukaisesti hyvin hallinnassa. Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät tehokkaaseen viestintään monista tutuista ja vieraista aiheista. Sanavarasto on idiomaattinen ja vivahteikas ja mukautuu kielen käyttötilanteeseen. Pystyy puhumaan pitkään luontevasti ja vaivattomasti. Vaihtelee puheen tempoa tyylivaikutuksen aikaansaamiseksi, esimerkiksi korostaakseen jotain seikkaa. Käyttää spontaanisti ja oikein eri jäsennys- ja sidesanoja. Ymmärtäminen on johdonmukaisesti virheetöntä lähes kaikissa yhteyksissä, ja myös kielelliset ja kulttuuriset vivahteet tulevat ymmärretyiksi. Vuorovaikutus on vaivatonta lähes kaikissa tilanteissa. Ymmärtää helposti kielelliset ja sanattomat vivahteet ja reagoi niihin asiaankuuluvalla tavalla. Edistynyt 5 Ääntämys, painotus, rytmi ja intonaatio häiritsevät harvoin ymmärtämistä, vaikka puhujan ensimmäinen kieli tai kielen alueellinen variantti vaikuttavatkin niihin. Perustason kielioppi- ja lauserakenteet ovat johdonmukaisesti hyvin hallinnassa. Yrittää käyttää myös vaativampia rakenteita mutta tekee virheitä, jotka vaikuttavat joskus merkitykseen. Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät tehokkaaseen viestintään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista. Pystyy johdonmukaisesti ja onnistuneesti ilmaisemaan saman asian toisin sanoin. Sanavarasto on toisinaan idiomaattista. Pystyy puhumaan pitkään suhteellisen vaivattomasti tutuista aiheista muttei välttämättä vaihtelemaan puheen tempoa tyylikeinona. Osaa käyttää oikein eri jäsennys- ja sidesanoja. Ymmärtää oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja ymmärtää useimmiten oikein joutuessaan kohtaamaan kieleen tai tilanteeseen liittyvän ongelman tai odottamattoman tapahtuman. Pystyy ymmärtämään erilaisia puheen variantteja (murre ja/tai korostus) tai tyylilajeja. Vastaukset annetaan viipymättä ja ne ovat asianmukaisia ja informatiivisia. Hallitsee hyvin puhujan ja kuuntelijan välisen suhteen. Toimiva 4 Puhujan ensimmäinen kieli tai kielen alueellinen variantti vaikuttavat ääntämykseen, painotukseen, rytmiin ja intonaatioon mutta häiritsevät vain joskus ymmärtämistä. Perustason kielioppi- ja lauserakenteita käytetään luovasti, ja ne ovat yleensä hyvin hallinnassa. Virheitä saattaa esiintyä erityisesti epätavallisissa tai odottamattomissa tilanteissa, mutta ne vaikuttavat harvoin merkitykseen. Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät yleensä tehokkaaseen viestintään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista. Pystyy usein onnistuneesti korvaamaan sanavaraston puutteita epätavallisissa tai odottamattomissa tilanteissa ilmaisemalla asian toisin. Pystyy puhumaan suhteellisen pitkään asianmukaisella tempolla. Puheen sujuvuus voi ajoittain heiketä siirryttäessä harjoitellusta tai kaavamaisesta puheesta spontaaniin vuorovaikutukseen, mutta tämä ei estä tehokasta viestintää. Osaa käyttää jonkin verran eri jäsennys- ja sidesanoja. Täytesanat eivät ole häiritseviä. Ymmärtää useimmiten oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja kun käytetty korostus tai variantti on riittävän ymmärrettävä kielen kansainväliselle käyttäjäyhteisölle. Kun puhuja kohtaa kieleen tai tilanteeseen liittyvän ongelman tai odottamattoman tapahtuman, ymmärtäminen voi olla hitaampaa tai edellyttää selventäviä strategioita. Vastaukset annetaan yleensä viipymättä ja ne ovat asianmukaisia ja informatiivisia. Osaa aloittaa vuoropuhelun ja ylläpitää sitä, vaikka kyse olisi odottamattomasta tapahtumasta. Selviytyy riittävän hyvin ilmeisistä väärinymmärryksistä tarkistamalla, vahvistamalla tai selventämällä asioita.

Kielitaidon arviointiasteikko: toimivaa alempi taso, alkeistaso ja alkeistasoa alempi taso Taso Ääntäminen Käyttää ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta ja/tai korostusta Rakenne Käytettävät kielioppi- ja lauserakenteet määräytyvät tehtävässä käytettävän kielen mukaan Sanavarasto Sujuvuus Ymmärtäminen Vuorovaikutus Esitoiminnallinen 3 Puhujan ensimmäinen kieli tai alueellinen variantti vaikuttavat ääntämykseen, painotukseen, rytmiin ja intonaatioon ja häiritsevät usein ymmärtämistä. Ennakoitaviin tilanteisiin liittyvät perustason kielioppi- ja lauserakenteet eivät ole aina hyvin hallinnassa. Virheet vaikuttavat toistuvasti merkitykseen. Sanavaraston laajuus ja täsmällisyys riittävät usein viestintään yleisistä, konkreettisista tai työhön liittyvistä aiheista mutta sanavarasto on rajallinen ja sanavalinta usein epäasianmukainen. On usein kykenemätön ilmaisemaan samaa asiaa toisin sanoin sanavaraston puuttuessa. Pystyy puhumaan suhteellisen pitkään, mutta ilmaisut ja tauot ovat usein epäasianmukaisia. Epäröinti tai hitaus puheen tuottamisessa voi estää tehokkaan viestinnän. Täytesanat ovat joskus häiritseviä. Ymmärtää usein oikein, kun kyse on yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista ja kun käytetty korostus tai variantti on riittävän ymmärrettävä kielen kansainväliselle käyttäjäyhteisölle. Kieleen tai tilanteeseen liittyvän ongelman tai odottamattoman tapahtuman yhteydessä ymmärtäminen voi olla vaikeaa. Vastaukset annetaan toisinaan viipymättä ja ne ovat joskus asianmukaisia ja informatiivisia. Pystyy ennakoitavissa tilanteissa suhteellisen vaivattomasti aloittamaan tuttuja aiheita koskevan vuoropuhelun tai ylläpitämään sitä. Vuorovaikutus on yleensä riittämätöntä, kun kyse on odottamattomasta tapahtumasta. Alkeistaso 2 Puhujan ensimmäinen kieli tai alueellinen variantti vaikuttavat voimakkaasti ääntämykseen, painotukseen, rytmiin ja intonaatioon ja häiritsevät yleensä ymmärtämistä. Hallitsee vain rajoitetusti muutamia yksinkertaisia ulkoa opeteltuja kielioppi- ja lauserakenteita. Rajallinen sanavarasto, joka koostuu vain yksittäisistä sanoista ja ulkoa opetelluista lauseista. Pystyy tuottamaan vain erittäin lyhyitä, yksittäisiä, ulkoa opeteltuja ilmaisuja ja puhe on hyvin katkonaista. Käyttää häiritsevällä tavalla täytesanoja pyrkiessään löytämään oikeita ilmaisuja ja lausumaan vieraampia sanoja. Ymmärtäminen rajoittuu yksittäisiin, ulkoa opeteltuihin lauseisiin, jos ne lausutaan huolellisesti ja hitaasti. Vastausten antaminen on hidasta, ja vastaukset ovat usein epäasianmukaisia. Vuorovaikutus rajoittuu yksinkertaiseen rutiininomaiseen vuoropuheluun. Alkeistasoa alempi taso 1 Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla. Kielitaito alkeistasoa alhaisemmalla tasolla.