6)

Lisätään liitteeseen IX seuraava V luku: ”V LUKU ERISTYSMENETELMÄ 1 jakso Yleiset säännökset 1. Eristysmenetelmästä tuloksena olevat ainekset saa käyttää tai hävittää ainoastaan siinä jäsenvaltiossa, jossa toimivaltaiselta viranomaiselta on saatu lupa eristysmenetelmään. 2. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on pyynnöstä toimitettava virallisen valvonnan tulokset toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, kun eristysmenetelmää käytetään kyseisessä jäsenvaltiossa ensimmäisen kerran, jotta uuden eristysmenetelmän käyttöönotto olisi helpompaa. 2 jakso Metodologia A. Tiloilla kuolleiden sikojen ja tietyn muun sioista saatavan aineksen aerobinen kypsytys ja varastointi ja niiden jälkeinen poltto tai rinnakkaispoltto. 1. Asianomaiset jäsenvaltiot Tiloilla kuolleiden sikojen ja tietyn muun sioista saatavan aineksen aerobisen kypsytyksen ja varastoinnin ja niiden jälkeisen polton tai rinnakkaispolton prosessia voidaan käyttää Ranskassa, Irlannissa, Latviassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Aineksen aerobisen kypsytyksen ja varastoinnin jälkeen asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että aines kerätään ja hävitetään kyseisen jäsenvaltion alueella. 2. Lähtöaineet Tässä prosessissa saa käyttää ainoastaan seuraavia siansukuisista eläimistä saatavia aineksia: a) asetuksen (EY) N:o 1069/2009 9 artiklan f alakohdan i–iii alakohdassa tarkoitettu luokkaan 2 kuuluva aines; b) asetuksen (EY) N:o 1069/2009 10 artiklan h alakohdassa tarkoitettu luokkaan 3 kuuluva aines. Tätä menetelmää sovelletaan ainoastaan samalta tilalta peräisin olevien siansukuisten eläinten hävittämiseen sillä edellytyksellä, että kyseiseen tilaan ei kohdistu siansukuisiin eläimiin tarttuvan vakavan tartuntataudin epäillystä tai vahvistetusta taudinpurkauksesta johtuvia rajoituksia. Tätä menetelmää ei saa käyttää eläimiin, jotka ovat kuolleet kyseisiin tauteihin tai jotka on lopetettu taudintorjuntatarkoituksessa, eikä kyseisten eläinten osiin. 3. Metodologia 3.1 Yleiset periaatteet Menetelmä on toimivaltaisen viranomaisen sallima. Laitosalue on rakennettava ja sijoitettava unionin ympäristönsuojelulainsäädännön mukaisesti hajujen sekä maaperään ja pohjaveteen kohdistuvien riskien ehkäisemiseksi. Toiminnanharjoittajan on: a) toteutettava toimenpiteitä eläinten pääsyn estämiseksi ja otettava käyttöön asiakirjoilla osoitettu tuholaisten torjuntaohjelma; b) otettava käyttöön tautien leviämisen ehkäiseviä menettelyjä; c) otettava käyttöön menettelyjä, joilla estetään käytetyn sahanpurun leviäminen suljetun järjestelmän ulkopuolelle. Prosessi on suoritettava suljetussa järjestelmässä, joka käsittää useita osastoja, joissa on vedenpitävä lattia ja umpinaiset seinät. Kaikki jätevedet on kerättävä; osastojen välillä on oltava viemäriputki, joka on varustettu 6 mm:n verkolla kiinteiden aineiden talteenottamiseksi. Osastojen koko ja lukumäärä on mukautettava asetuksen (EY) N:o 1069/2009 29 artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetussa pysyvässä kirjallisessa menettelyssä määriteltyyn kuolevuuden tasoon, ja kapasiteetin on riitettävä vähintään kahdeksan kuukauden aikana maatiloilla esiintyviä kuolemantapauksia varten. 3.2 Vaiheet 3.2.1 Täyttö- ja varastointivaihe Lopetetut siat ja muu sikaperäinen aines on peitettävä yksitellen sahanpurulla ja kasattava kerroksittain osastoon, kunnes se on täynnä. Lattialle on ensin sijoitettava vähintään 30 senttimetrin kerros sahajauhoja. Ruhot ja muu sikaperäinen aines on asetettava tämän ensimmäisen sahanpurukerroksen päälle, ja jokainen ruhojen ja muun sikaperäisen aineksen kerros on peitettävä vähintään 30 senttimetrin paksuisella kerroksella sahajauhoja. Henkilökunta ei saa kävellä varastoidun aineksen päällä. 3.2.2 Kypsytysvaihe Kun osasto on täysi ja lämpötilan nousu mahdollistaa kaikkien pehmeiden kudosten hajoamisen, alkaa kypsytysvaihe, jonka on kestettävä vähintään 3 kuukautta. Toiminnanharjoittajan on tarkkailtava jokaisen osaston lämpötilaa täyttö- ja varastointivaiheen lopussa ja koko kypsytysvaiheen ajan 40–60 senttimetriä päällimmäisen kerroksen pinnan alapuolelle sijoitetun lämpötila-anturin avulla. Toiminnanharjoittajan on pidettävä kirjaa lämpötilan elektronisesta lukemisesta ja seurannasta. Täyttö- ja varastointivaiheen lopussa suoritettava lämpötilan mittaus osoittaa, onko kasan rakenne tyydyttävä. Lämpötila on mitattava automaattisella rekisteröintilaitteella. Tavoitteena on, että lämpötila on kolmen perättäisen päivän ajan 55 °C, mikä osoittaa, että kypsytysprosessi on aktiivinen, että kasan rakenne on oikeanlainen ja että kypsytysvaihe on alkanut. Toiminnanharjoittajan on tarkistettava lämpötila kerran päivässä, ja näiden mittausten tuloksista riippuen on toteutettava seuraavat toimenpiteet: a) kun lämpötila pysyy vähintään 55 °C:ssa kolmen perättäisen päivän ajan, kasa voidaan poistaa kolme perättäistä kuukautta kestäneen kypsytysvaiheen jälkeen tai se voidaan varastoida paikan päällä myöhempää poistamista varten; b) jos 55 °C:n lämpötilaa ei saavuteta kolmen perättäisen vuorokauden aikana, toiminnanharjoittajan on toteutettava asetuksen (EY) N:o 1069/2009 29 artiklan 1–3 kohdassa tarkoitetussa pysyvässä kirjallisessa menettelyssä määritellyt toimenpiteet; tarvittaessa toimivaltainen viranomainen voi keskeyttää käsittelyn ja aines on hävitettävä edellä mainitun asetuksen 13 artiklan mukaisesti. Toimivaltainen viranomainen voi määrittää varastointivaiheelle aikarajan. 3.2.3 Kuljetus ja poltto tai rinnakkaispoltto Tuloksena olevan aineksen kuljetusta kypsytysvaiheen jälkeen hyväksyttyyn poltto- tai rinnakkaispolttolaitokseen valvotaan asetuksen (EY) N:o 1069/2009 tai direktiivin 2008/98/EY mukaisesti. B. Hydrolyysi ja sen jälkeen tapahtuva hävittäminen 1. Asianomaiset jäsenvaltiot Hydrolyysia ja sen jälkeen tapahtuvan hävittämisen menetelmää voidaan käyttää Irlannissa, Espanjassa, Latviassa, Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Luvan antaneen toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava hydrolyysin jälkeen, että aines kerätään ja hävitetään samassa edellä mainitussa jäsenvaltiossa. 2. Lähtöaineet Tässä prosessissa saa käyttää ainoastaan seuraavia sioista saatavia aineksia: a) asetuksen (EY) N:o 1069/2009 9 artiklan f alakohdan i–iii alakohdassa tarkoitettu luokkaan 2 kuuluva aines; b) kyseisen asetuksen 10 artiklan h alakohdassa tarkoitettu luokkaan 3 kuuluva aines. Tätä menetelmää sovelletaan ainoastaan samalta tilalta peräisin olevien siansukuisten eläinten hävittämiseen sillä edellytyksellä, että kyseiseen tilaan ei kohdistu siansukuisiin eläimiin tarttuvan vakavan tartuntataudin epäillystä tai vahvistetusta taudinpurkauksesta johtuvia kieltoja tai eläimet on lopetettu taudintorjuntatarkoituksessa. 3. Metodologia Hydrolyysi ja sen jälkeen tapahtuva hävittäminen on paikan päällä tapahtuvaa väliaikaista varastointia. Se on tehtävä seuraavien vaatimusten mukaisesti: a) Sen jälkeen kun eläimistä saatavat sivutuotteet on kerätty tilalla, jolle toimivaltainen viranomainen on antanut luvan käyttää tätä käsittelymenetelmää arvioituaan tilan eläintiheyden, todennäköisen kuolleisuuden ja mahdollisesti syntyvät ihmisten ja eläinten terveyteen kohdistuvat riskit, ne on sijoitettava säiliöön, joka on rakennettu b alakohdan (’säiliö’) mukaisesti ja joka on sijoitettu sille varattuun paikkaan c ja d alakohdan mukaisesti (’varattu paikka’). b) Säiliö: i) säiliössä on oltava laite sen sulkemiseksi; ii) säiliön on oltava tiivis ja ilmatiiviisti suljettu; iii) säiliössä on oltava korroosion estävä pinnoite; iv) säiliössä on oltava laite päästöjen tarkkailemiseksi e alakohdan mukaisesti. c) Säiliö on sijoitettava sitä varten varattuun paikkaan, joka on erillään maatilasta. Tähän paikkaan on oltava aineksen kuljetuksia ja keräämisajoneuvoja varten varatut reitit. d) Säiliö ja sen sijoituspaikka on rakennettava ja sijoitettava unionin ympäristönsuojelulainsäädännön mukaisesti hajujen sekä maaperään ja pohjaveteen kohdistuvien riskien ehkäisemiseksi. e) Säiliössä on oltava kaasumaisia päästöjä varten poistoputki, jossa on oltava asianmukaiset suodattimet, joilla estetään ihmisiin ja eläimiin tarttuvien tautien leviäminen. f) Säiliön on oltava suljettuna hydrolyysiprosessia varten vähintään kolmen kuukauden ajan siten, että sen luvaton avaaminen estetään. g) Toiminnanharjoittajan on otettava käyttöön menettelyt, joilla estetään ihmisiin tai eläimiin tarttuvien tautien leviäminen henkilöstön liikkeiden mukana. h) Toiminnanharjoittajan on: i) toteutettava toimenpiteitä lintujen, jyrsijöiden, hyönteisten ja muiden tuholaisten torjumiseksi; ii) otettava käyttöön asiakirjoilla osoitettu tuholaisten torjuntaohjelma. i) Toiminnanharjoittajan on pidettävä kirjaa: i) aineksen sijoittamisesta säiliöön; ii) hydroloidun aineksen keräämisestä säiliöstä. j) Toiminnanharjoittajan on tyhjennettävä säiliö säännöllisin väliajoin i) tarkistaakseen, ettei säiliössä esiinny korroosiota; ii) havaitakseen ja ehkäistäkseen nestemäisen aineksen mahdolliset vuodot maaperään. k) Hydrolyysin jälkeen aines on kerättävä, käytettävä ja hävitettävä asetuksen (EY) N:o 1069/2009 13 artiklan a, b ja c alakohdan tai 13 artiklan e alakohdan i alakohdan mukaisesti, tai, luokkaan 3 kuuluvan aineksen osalta, kyseisen asetuksen 14 artiklan mukaisesti. l) Prosessointi on suoritettava panosprosessina. m) Kaikenlainen muu hydroloidun aineksen käsittely tai käyttö, myös sen levittäminen maahan, on kiellettyä.”