Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission yhteiset päätelmät aiheesta

”Toimintapoliittiset tavoitteet ja prioriteetit 2020–2024”

(2021/C 18 I/02)

Toimielimet sopivat toteuttavansa vuoteen 2024 ulottuvalla vaalikaudella kunnianhimoista poliittista ja lainsäädännöllistä toimintaohjelmaa, jonka tavoitteena on elpyminen ja uusi elinvoima. Tämä myönteinen toimintaohjelma tähtää palautumiskykyisempään unioniin, joka pyrkii elpymään covid-19-pandemian vaikutuksista samalla kun hyödynnetään ilmastoalan ja digitaalisen muutoksen tarjoamia mahdollisuuksia ja lujitetaan Euroopan avointa strategista riippumattomuutta. Unionin ja sen kumppanien elpymiskehityksen käynnistämiseksi ja näiden siirtymien valmistelemiseksi asetamme seuraavat tavoitteet etusijalle seuraavan neljän vuoden ajaksi:

1. Aiomme kaikin keinoin varmistaa täysimittaisen elpymisen covid-19-pandemiasta siten, että ketään ei jätetä jälkeen. Suojelemme jatkossakin ihmishenkiä ja elinkeinoja, tuemme terveydenhoitohenkilöstöä ja varmistamme lääkinnällisten tuotteiden saatavuuden EU:ssa ja sen ulkopuolella sekä priorisoimme rokotteen kehittämistä ja maailmanlaajuista käyttöönottoa. Keskitämme ponnistelumme edelleen toimenpiteisiin, joilla on tarkoitus lieventää talouskriisin vaikutuksia. Käytämme kunnianhimoista monivuotista talousarviotamme, jota on vahvistettu Next Generation EU -välineellä, edistääksemme elpymistä ja muokataksemme tulevaisuuden taloutta toteuttaen uusien omien varojen käyttöönottoon tähtäävää etenemissuunnitelmaa. Syvennämme sisämarkkinoita voimakkaan elpymisen tukemiseksi ja luomme kilpailukykyisemmän ja kestävämmän Euroopan. Tarkastelemme terveyskriisistä saatuja kokemuksia ja sen paljastamia haavoittuvuuksia tekemällä kunnianhimoisempaa yhteistyötä terveyden ja pelastuspalvelun aloilla ja rakentamalla Euroopan terveysunionia kunnioittaen samalla kansallista toimivaltaa.

2. Pandemian koordinoidun hallinnan ohella tehostamme työtämme tulevaisuuden unionin rakentamiseksi. Tätä varten asetamme etusijalle toimet, joilla vauhditetaan siirtymistä oikeudenmukaisempaan, terveellisempään, vihreämpään ja digitaalisempaan yhteiskuntaan EU:ssa ja maailmanlaajuisesti. Tehostamme tutkimus-, kehittämis- ja innovointivalmiuksiamme voidaksemme vauhdittaa vihreää ja digitaalista siirtymää erityisesti energia-alan, suurteholaskennan ja luotettavan tekoälyn kaltaisilla keskeisillä aloilla.

3. EU:n maailmanlaajuinen johtajuus ilmastonmuutoksen torjunnassa on edelleen yksi ensisijaisista tavoitteista, sillä merkittävistä päästövähennyksistä ja resurssien tehokkaammasta käytöstä kaikilla talouden aloilla on tullut kiireellinen välttämättömyys. Samanaikaisesti vihreä siirtymä tarjoaa valtavia mahdollisuuksia talouskasvuun ja työpaikkojen luomiseen sekä parantaa kykyämme sietää ilmastonmuutosta. Pyrimme seuraavien neljän vuoden aikana saavuttamaan tavoitteemme, jotka koskevat ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä, sosiaalisesti oikeudenmukaista siirtymää kilpailukykyiseen ja kestävään kiertotalouteen, biologisen monimuotoisuuden suojelua ja YK:n vuodeksi 2030 asettamien kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista.

4. Covid-19-kriisi on vauhdittanut hyperkonnektiivisuutta ja uusien teknologioiden käyttöönottoa, ja ne muovaavat elintapaamme ja muuttavat oppimis- ja työtapojamme sekä yhteydenpito- ja kulutustottumuksiamme. Kriisi on paljastanut myös Euroopan kohtaamia haavoittuvaisuuksia, jotka vaihtelevat kyberturvallisuudesta kapasiteettiongelmiin ja laajakaistainfrastruktuurin riittämättömyyteen monilla alueilla. Pyrkiessämme vahvistamaan asemaamme maailmantaloudessa ja puolustamaan arvojamme muotoilemme omat digitaaliset ratkaisumme ja luomme Euroopan digitaalisen suvereniteetin. Toimiemme on keskityttävä yhtä aikaa tietojen saatavuuteen ja tietosuojaan, innovatiivisen teknologian kehittämiseen ja infrastruktuurimme parantamiseen. Voidaksemme hyödyntää nykyistä ilmapiiriä ja saattaa Euroopan laajempaan digitalisointiin johtavalle kunnianhimoiselle polulle aiomme määritellä selkeät digitaaliset tavoitteet vuodeksi 2030 ja työskennellä yhdessä niiden toteutumiseksi. Kriisin taloudelliset vaikutukset ja talouden elpymisvauhti eivät ole kaikissa yhteiskuntaryhmissä ja kaikilla EU:n alueilla samat. Kriisi on lisännyt työttömyyttä, erityisesti epävarmemmissa työsuhteissa työskentelevien nuorten ja naisten osalta. Tämän vuoksi ryhdymme toimiin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon jatkamiseksi pyrkien erityisesti turvaamaan työntekijöiden oikeudet digitaalitaloudessa, tarjoamaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet, kehittämään puitteet riittäville vähimmäispalkoille ja lisäämään palkka-avoimuutta.

5. Taloutemme sopeutumiskyvyn ja elinvoimaisuuden parantamiseksi vahvistamme edelleen sen perustaa. Varmistamme vapaan liikkuvuuden Schengen-alueen moitteettoman toiminnan avulla, syvennämme ja elvytämme sisämarkkinoita ja valvomme niiden täytäntöönpanoa, tuemme kansallisia uudistus- ja investointiohjelmia ja kannustamme yksityisiin sijoituksiin talouden uudelleen käynnistämiseksi. Toteutamme kunnianhimoista eurooppalaista teollisuuspolitiikkaa, jotta teollisuudestamme saadaan kestävämpää, vihreämpää, globaalisti kilpailukykyisempää ja palautumiskykyisempää. Meidän on vahvistettava yhteistä rahaamme, varmistettava parempi rahoitusvakaus ja suojauduttava talousrikoksilta, veropetoksilta, verovilpiltä ja veronkierrolta sekä rahanpesulta. Euroopan yrityksiä ja kansalaisia on suojeltava EU:n ulkopuoliselta vilpilliseltä kilpailulta. Tämän saavuttamiseksi otamme käyttöön asianmukaisia verotustoimia ja puutumme tiettyjen ulkomaisten tukien vääristäviin vaikutuksiin sisämarkkinoilla. Jotta välttäisimme sellaisiin hyödykkeisiin liittyvät tarjontavajeet ja riippuvuudet, jotka ovat olennaisia kansalaistemme turvallisuuden ja taloutemme toiminnan kannalta, aiomme määrittää strategiset riippuvuudet ja ryhtyä toimiin niiden vähentämiseksi. Vahvistamme avointa strategista riippumattomuuttamme ja palautumiskykyämme ja pidämme voimassa vakaan sitoumuksemme avoimeen ja sääntöihin perustuvaan kauppaan.

6. Autoritaariset hallinnot ovat lisänneet yrityksiään levittää harhaanjohtavia narratiiveja covid-19-pandemiasta ja heikentää demokraattisia yhteiskuntiamme. Unionin tulevaisuus riippuu kyvystämme puolustaa yhteisiä arvojamme ja vahvistaa demokraattista malliamme. Olemme sitoutuneet voimakkaasti oikeusvaltioperiaatteeseen, johon demokraattinen järjestelmämme pohjautuu. Toimimme päättäväisesti voidaksemme taata Euroopan kansalaisten turvallisuuden. Aiomme myös lujittaa yhteisiä valmiuksiamme torjua terrorismia ja hybridiuhkia samoin kuin uusia ja olemassa olevia monialaisia ja rajatylittäviä hybridiuhkia ja rikoksia. Ihmiset ovat demokratiamme ydin. Käsittelemme väestörakenteen muutokseen liittyviä kiireellisiä yhteiskunnallisia kysymyksiä. Puolustamme jatkossakin perusoikeuksien kunnioittamista ja syrjimättömyyttä sekä omalla alueellamme että sen ulkopuolella. Torjumme rasismia ja työstämme tasa-arvon unionia, jossa kaikilla on yhtäläiset oikeudet ja mahdollisuudet. Saatamme päätökseen maahanmuutto- ja turvapaikkajärjestelmämme kokonaisvaltaisen uudistuksen varmistaaksemme tehokkaan ja humaanin toimintatavan ja saadaksemme käyttöömme välineet tulevien haasteiden kohtaamiseen.

7. Vahvistamme EU:n roolia globaalina toimijana: yhteistyö on välttämätöntä, jotta voidaan vaikuttaa tulevaisuuttamme muovaaviin maailmanlaajuisiin kehityskulkuihin ja säilyttää planeettamme terveys. Tästä syystä edistämme ja uudistamme sääntöihin perustuvaa monenvälistä maailmanjärjestystä. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi aiomme työskennellä tiiviisti strategisten kumppaniemme ja samanmielisten maiden, erityisesti Yhdysvaltain uuden hallinnon, kanssa. Jatkamme laajentumispolitiikkaa uusin voimin, kiinnitämme erityistä huomiota itäisen ja eteläisen naapurustomme kumppaneihin ja edistämme elinvoimaista kumppanuutta Afrikan kanssa. Parannamme puolustusvoimavarojamme pyrkien vahvempaan Eurooppaan osana vahvempaa transatlanttista liittoumaa. Teemme työtä vahvan Maailman kauppajärjestön ja tasapuolisten toimintaedellytysten puolesta varmistaen samalla, että kykenemme reagoimaan epäoikeudenmukaisiin käytäntöihin ja vastavuoroisuuden puutteeseen.

Nämä toimintapoliittiset tavoitteet ja prioriteetit innoittavat ja ohjaavat tulevien vuosien toimintaamme. Sisällytämme strategisen ennakoinnin päätöksentekoomme, jotta ymmärtäisimme paremmin tämänpäiväisten poliittisten valintojen tulevia vaikutuksia, onnistuisimme toteuttamaan vihreän ja digitaalisen siirtymän ja kykenisimme paremmin vaikuttamaan maailmanlaajuisiin kehityskulkuihin. Työskentelemme yhdessä kansalaistemme hyväksi. Tässä yhteydessä tarjoamme keinoja, joilla he saavat äänensä kuuluviin EU:n päätöksenteossa, muun muassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin avulla. Ohjenuoranamme ovat eurooppalaisen lisäarvon periaate, toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate hyödyntäen kaikkia perussopimusten tarjoamia mahdollisuuksia.

Съставено в Брюксел на десети декември две хиляди и двадесета година.

Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de dos mil veinte.

V Bruselu dne desátého prosince dva tisíce dvacet.

Udfærdiget i Bruxelles den tiende december to tusind og tyve.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember zweitausendzwanzig.

Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι.

Done at Brussels on the tenth day of December in the year two thousand and twenty.

Fait à Bruxelles, le dix décembre deux mille vingt.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an deichiú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche.

Sastavljeno u Bruxellesu desetog prosinca godine dvije tisuće dvadesete.

Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre duemilaventi.

Briselē, divi tūkstoši divdesmitā gada desmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimtų metų gruodžio dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszadik év december havának tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u għoxrin.

Gedaan te Brussel, tien december tweeduizend twintig.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.

Feito em Bruxelas, em dez de dezembro de dois mil e vinte.

Întocmit la Bruxelles la zece decembrie două mii douăzeci.

V Bruseli desiateho decembra dvetisícdvadsať.

V Bruslju, dne desetega decembra leta dva tisoč dvajset.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä.

Som skedde i Bryssel den tionde december år tjugohundratjugo.