LIITE

AIDON PERINTEISEN TUOTTEEN TUOTE-ERITELMÄ

”Ziegen-Heumilch” / ”Goat’s Haymilk” / ”Latte fieno di capra” / ”Lait de foin de chèvre” / ”Leche de heno de cabra”

EU-nro: TSG-AT-02290-22.2.2017

Itävalta

1. Rekisteröitävä nimi / rekisteröitävät nimet

”Ziegen-Heumilch” (de); ”Goat’s Haymilk” (en); ”Latte fieno di capra” (it); ”Lait de foin de chèvre” (fr); ”Leche de heno de cabra” (es)

2. Tuotelaji

Luokka 1.4 Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.)

3. Rekisteröinnin perusteet

3.1 Onko tuote seuraavien vaatimusten mukainen

— ☒ Se vastaa tuotanto- tai jalostusmenetelmän tai koostumuksen osalta perinteistä käytäntöä kyseisen tuotteen tai elintarvikkeen kohdalla. — ☐ Se valmistetaan perinteisesti käytetyistä raaka-aineista tai ainesosista.

Heinämaitotalous on maidontuotannon luonnollisin muoto. Maito on peräisin perinteisen kestävän maitotalouden tilojen eläimistä. Olennainen ero tavanomaisen maidon ja heinämaidon välillä sekä heinämaidon perinteinen luonne perustuvat siihen, että heinämaidon tuotannossa, kuten alkuperäisessä maidontuotannossa, ei syötetä eläimille säilörehua. Maatalouden teollistumisen myötä 1960-luvulta alkaen koneistuminen on johtanut siihen, että maatiloilla on siirrytty yhä enemmän tuottamaan heinän sijasta säilörehua. Lisäksi heinämaidon tuotantoa koskevissa ohjesäännöissä kielletään eläimet ja rehut, jotka ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaan geneettisesti muunnettuja. Ruokinta vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Viherrehukaudella eläimille syötetään ennen kaikkea tuoretta nurmirehua ja heinää mutta myös 4.2 kohdassa lueteltuja sallittuja rehuaineita. Talvirehukaudella eläimille syötetään heinää ja 4.2 kohdassa lueteltuja sallittuja rehuaineita.

3.2 Onko nimi seuraavien vaatimusten mukainen

— ☐ Se on ollut perinteisesti käytössä kyseiseen tuotteeseen viitattaessa. — ☒ Se osoittaa tuotteen perinteisen luonteen tai erityisluonteen.

Vuohen heinämaitoa on tuotettu ja jalostettu yhtä kauan kuin vuohia on kasvatettu maataloudessa (noin 1000-luvulta eKr.). Vuohenkasvatus oli laajalle levinnyttä jo keskiajalla Alpeilla ja Tirolin vuoristossa perinteisillä ns. Schwaighöfe-tiloilla. Tilojen työntekijät veivät vuohia mukanaan kumpuileville, kaukana alppitiloista sijaitseville alppiniityille, jotta heillä oli käytettävissään maitoa. Sana ”Schwaig” tulee keskiyläsaksan kielestä ja tarkoittaa erityistä asutus- ja varsinkin elinkeinomuotoa Alpeilla. Schwaighöfe-tilat olivat maanomistajien itse perustamia pysyvästi asuttuja karjatiloja, jotka oli pääasiassa tarkoitettu maitotalouteen (erityisesti juustonvalmistukseen). Niitä tiedetään olleen Tirolissa jo 1100-luvulta alkaen. Tietyillä Alppien alueilla, joissa maatilat olivat yhteiskäytössä, pienviljelijät kasvattivat vuohia toimittaakseen maitoa laaksossa sijaitseville maatiloille.

4. Kuvaus

4.1 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta, mukaan lukien tärkeimmät fyysiset, kemialliset, mikrobiologiset tai aistinvaraiset ominaispiirteet, jotka osoittavat tuotteen erityisluonteen (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Vuohenmaito voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti

4.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetyn tuotteen tuotantomenetelmästä, jota tuottajien on noudatettava, mukaan lukien tapauksen mukaan käytettyjen raaka-aineiden tai ainesosien laji ja ominaisuudet sekä menetelmä, jolla tuote valmistetaan (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Vuohen heinämaito tuotetaan perinteisissä tuotanto-olosuhteissa heinämaitosäädöksen (”Heumilchregulativ”) mukaisesti. Ominaista tuotannolle on säilörehun ja sellaisten eläinten ja rehujen kieltäminen, jotka ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaan geneettisesti muunnettuja.

Heinämaitosäädös (”Heumilchregulativ”)

Vuohen heinämaito on vuohenmaitoa, jonka tuottajat ovat sitoutuneet noudattamaan seuraavassa lueteltuja vaatimuksia. Sellaisia eläimiä ja rehuja, jotka ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaan geneettisesti muunnettuja, ei saa käyttää.

Koko maatilaa on hoidettava heinämaitotuotantoa koskevien sääntöjen mukaisesti.

Sallitut rehut

— Ruokinnassa käytetään viherrehukaudella pääasiassa ruohoa ja palkokasveja ja talvirehukaudella heinää.

— Lisärehuna sallittuja ovat vihantarapsi, vihantamaissi, vihantaruis ja rehujuurikkaat sekä heinä-, sinimailas- ja maissipelletit ja vastaava rehu.

— Korsirehun osuuden on oltava vähintään 75 prosenttia vuosiannoksen kuivapainosta.

— Viljoista vehnä, ohra, kaura, ruisvehnä, ruis ja maissi ovat tavanomaisessa muodossa sallittuja ja myös sekoituksena kivennäisaineiden kanssa, esim. leseet ja pelletit.

— Rehuannoksessa voidaan käyttää härkäpapuja, rehuherneitä, öljykasveja ja öljykasvirouhetta tai -kakkuja.

Kielletyt rehut

— Ei ruokintaa säilörehulla, märällä tai fermentoidulla säilöheinällä.

— Ei ruokkimista panimoiden, tislaamoiden ja mehustamojen sivutuotteilla eikä muilla elintarviketeollisuuden sivutuotteilla, kuten märkä olutmäski ja märät leikkeet. Poikkeus: sokerintuotannon sivutuotteena syntyvät kuivat leikkeet ja melassi, viljankäsittelyssä syntyvä valkuaisrehu kuivana.

— Ei kuttujen ruokkimista märällä rehulla.

— Ei ruokkimista eläinperäisillä rehuilla (maito, hera, eläinperäinen jauho jne.), poikkeuksena maito ja hera nuorille eläimille.

— Ei ruokkimista puutarha- ja hedelmäjätteillä, perunoilla ja urealla.

Lannoitusta koskevat määräykset

— Maidontoimittajan maatalousmaalle ei saa tuoda jätevesilietettä, jätevesilietetuotteita ja kompostia kunnallisista käsittelylaitoksista, viherkompostia lukuun ottamatta.

— Kun maidontoimittajan rehualalle levitetään lantaa, ei rehualaa saa käyttää vähintään kolmeen viikkoon.

Kemiallisten apuaineiden käyttäminen

— Kemiallisia synteettisiä kasvinsuojeluaineita saa käyttää maidontuottajan rehualoilla ainoastaan valikoivasti ja kohdennetusti maatalousneuvojien ohjauksessa.

— Sallittuja kärpäsmyrkkyjä saa käyttää eläinsuojissa ainoastaan silloin, kun niissä ei ole kuttuja.

Maidon toimittamisen määräajat

— Vuohen heinämaitoa saa toimittaa aikaisintaan kymmenen päivän kuluttua poikimisesta.

— Jos vuohille on syötetty säilörehua, on odotettava vähintään 14 päivää.

— Alppivuohia, joita on ruokittu kotitilalla säilörehulla, on joko alettava ruokkia muulla kuin säilörehulla 14 päivää ennen alppilaiduntamista, tai niiden maitoa voidaan käyttää vuohen heinämaitona vasta 14 päivän kuluttua alppilaiduntamisen alkamisesta (vuohen heinämaidon toimittajan omilla laitumilla). Alppilaitumella ei saa tehdä säilörehua eikä ruokkia elimiä säilörehulla.

Geneettisesti muunnettujen ravintoaineiden ja rehujen kieltäminen

— Jotta vuohen heinämaito olisi perinteistä, tuotannossa ei saa käyttää sellaisia eläimiä ja rehuja, jotka ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaan geneettisesti muunnettuja.

Muut määräykset

— Heinämaidon tuottajan tiloilla ei saa tuottaa eikä varastoida säilörehua.

— Muovitettuja pyöröpaaleja ei saa tuottaa eikä varastoida.

— Märkää heinää tai fermentoitua säilöheinää ei saa tuottaa.

4.3 Tuotteen perinteisen luonteen todistavat tärkeimmät tekijät (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

Vuohen heinämaito eroaa tavallisesta vuohenmaidosta 4.2 kohdassa esitettyjen heinämaitosäännöksen mukaisten erityisten tuotanto-olosuhteiden vuoksi.