II 
(Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset)  
ASETUKSET  
KOMISSION ASETUS (EU) 2017/1151,  
annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017,  
moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 
5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, 
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 
692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EY) 
N:o 692/2008 kumoamisesta  
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)  
EUROOPAN KOMISSIO,  joka  
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,  
ottaa huomioon moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja 
Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 20 päivänä kesäkuuta 2007 
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 (  1 ) ja erityisesti sen 8 artiklan ja 14 artiklan 3 
kohdan,  
ottaa huomioon puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitet ­
tujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (  2 ) (puitedirektiivi) ja erityisesti sen 39 artiklan 2 kohdan  
sekä katsoo seuraavaa:  
(1) Asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta annetussa komission asetuksessa (EY) 
N:o 692/2008 (  3 ) säädetään, että kevyet hyötyajoneuvot testataan uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC) mukai ­
sesti.  
(2) Asetuksen (EY) N:o 715/2007 14 artiklan 3 mukaisen asianomaisia menettelyjä, testisyklejä ja testituloksia koske ­
van jatkuvan seurannan perusteella on selvää, että tiedot NEDC-syklin mukaisesti testattujen ajoneuvojen poltto ­
aineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä eivät enää ole asianmukaisia eivätkä enää vastaa todellisia päästöjä.  
(3) Tätä taustaa vasten on asianmukaista säätää uudesta lakisääteisestä testausmenetelmästä saattamalla yhdenmukais ­
tettu kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmä (WLTP) osaksi unionin lainsäädäntöä.  
(4) WLTP-menetelmä on kehitetty Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission puitteissa, ja ajoneuvoja 
koskevien sääntöjen yhdenmukaistamista käsittelevä maailmanfoorumi (WP.29) hyväksyi sen maaliskuussa 2014 
maailmanlaajuisena teknisenä sääntönä (GTR) nro 15.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/1  
( 1 ) EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1  
( 2 ) EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.  
( 3 ) Komission asetus (EY) N:o 692/2008, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2008, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden 
henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tieto jen 
saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta 
(EUVL L 199, 28.7.2008, s. 1).
 (5) WLTP-menetelmä paitsi tarjoaa realistisempaa tietoa polttoaineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä kuluttajille ja 
sääntelyä varten myös luo ajoneuvojen testaamiselle maailmanlaajuiset puitteet ja syventää siten testausvaatimusten 
kansainvälistä yhdenmukaistamista.  
(6) WLTP-menetelmässä annetaan täysi kuvaus ajoneuvon testisyklistä hiilidioksidipäästöjen ja säänneltyjen epäpuhta ­
uksien päästöjen mittaamiseksi standardoiduissa ympäristöolosuhteissa. Jotta menetelmä voitaisiin mukauttaa so ­
pivaksi EU:n tyyppihyväksyntäjärjestelmään, sitä on tarpeen täydentää parantamalla sellaisiin teknisiin parametrei ­
hin liittyviä avoimuusvaatimuksia, joiden avulla riippumattomat osapuolet pystyvät toistamaan tyyppihyväksyntä ­
testien tulokset, sekä vähentämällä testaukseen liittyvää joustonvaraa.  
(7) Tässä ehdotuksessa esitetään myös tarkistettu menettely ajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuden arvioin ­
tiin. Koska liitteessä I olevassa 4.2.4.1 kohdassa kuvattu vaatimuksenmukaisuuden muutoskerroin määritetään 
uusien säännösten mukaisesti todennäköisesti useammin valmistajan tekemällä erityisellä testauksella kuin käyttä ­
mällä oletusarvoa, asiaan liittyvää testausmenetelmää on ennen pitkää tarkistettava.  
(8) WLTP-menetelmässä esitetään uusi testisykli ja uusi menettely päästöjen mittaamiseen, mutta eräät muut velvol ­
lisuudet, jotka liittyvät esimerkiksi pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyteen, käytönaikaiseen vaatimusten ­
mukaisuuteen taikka hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineenkulutusta koskevien tietojen antamiseen kuluttajille, pysy ­
vät olennaisilta osin samanlaisina kuin asetuksessa (EY) N:o 692/2008.  
(9) Jotta hyväksyntäviranomaiset ja valmistajat pystyisivät perustamaan tämän asetuksen vaatimusten noudattamiseen 
tarvittavat menettelyt ja jotta voitaisiin noudattaa mahdollisimman pitkälti päästövaatimusten soveltamiselle vah ­
vistettua aikataulua, tätä asetusta olisi sovellettava uusiin tyyppihyväksyntiin 1 päivästä syyskuuta 2017 luokkien 
M1 ja M2 sekä luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta ja 1 päivästä syyskuuta 2018 luokan N1 alaluokkien II ja 
III ja luokan N2 ajoneuvojen osalta sekä uusiin ajoneuvoihin 1 päivästä syyskuuta 2018 luokkien M1 ja M2 sekä 
luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta ja 1 päivästä syyskuuta 2019 luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan 
N2 ajoneuvojen osalta.  
(10) Koska tämän asetuksen tarkoituksena on saattaa WLTP-järjestelmä osaksi unionin lainsäädäntöä, todellisten ajo ­
naikaisten päästöjen testausmenetelmän käyttöönoton aikataulu ja siihen liittyvät siirtymäsäännökset eivät muutu 
siitä, mitä aiemmin komission asetuksissa (EU) 2016/427 (  1 ) ja (EU) 2016/646 (  2 ) esitettiin.  
(11) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat teknisen komitean – moottoriajoneuvot lausunnon mukaiset,  
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:  
1 artikla  
Kohde  
Tässä asetuksessa vahvistetaan toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanoa varten.  
2 artikla  
Määritelmät  
Tässä asetuksessa tarkoitetaan  
1) ’ajoneuvotyypillä’ päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta sellaisten ajo ­
neuvojen ryhmää, jotka  
a) eivät eroa toisistaan niiden kriteerien osalta, joiden perusteella liitteessä XXI olevassa 5.6 kohdassa määritelty 
”interpolointiperhe” muodostuuFI L 175/2 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Komission asetus (EU) 2016/427, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta kevyiden 
henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osalta (EUVL L 82, 31.3.2016, s. 1).  
( 2 ) Komission asetus (EU) 2016/646, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta kevyiden 
henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osalta (EUVL L 109, 26.4.2016, s. 1).
 b) kuuluvat samaan liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 1.2.3.2 kohdassa määriteltyyn ”hiilidioksidi-interpolointialuee ­
seen”  
c) eivät eroa toisistaan minkään sellaisen ominaisuuden osalta, jolla on merkityksellistä vaikutusta pakokaasupääs ­
töihin ja joita ovat muiden muassa mutta eivät ainoastaan seuraavat:  
— pilaantumista rajoittavien laitteiden tyypit ja järjestys (esim. kolmitiekatalysaattori, hapetuskatalysaattori, LNT, 
SCR, LNC, hiukkasloukku taikka niiden yhdistelmä yhdessä yksikössä)  
— pakokaasujen takaisinkierrätys (on/ei, sisäinen/ulkoinen, jäähdytetty/jäähdyttämätön, matalapaine/korkeapaine)  
2) ’ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnällä päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
osalta’ ’ajoneuvotyyppiin päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta’ kuu ­
luvien ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää pakokaasupäästöjen, kampikammiopäästöjen, haihtumispäästöjen, poltto ­
aineenkulutuksen sekä ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
osalta  
3) ’matkamittarilla’ sitä matkamittarilaitteiston osaa, joka ilmoittaa kuljettajalle ajoneuvon sen käyttöönotosta lähtien 
kirjaaman kokonaisajomatkan  
4) ’käynnistysapulaitteella’ hehkutulppia, ruiskutuksen ajoituksen muutoksia ja muita laitteita, jotka auttavat moottoria 
käynnistymään ilman polttoaine-ilmaseoksen rikastusta  
5) ’moottorin iskutilavuudella’ jompaakumpaa seuraavista:  
a) iskumäntämoottorien tapauksessa moottorin nimellistä iskutilavuutta  
b) kiertomäntämoottorien (Wankel) tapauksessa moottorin kaksinkertaista nimellistä iskutilavuutta  
6) ’jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä’ päästöjä rajoittavaa järjestelmää (kuten katalysaattoria tai hiukkaslouk ­
kua), joka on säännöllisesti regeneroitava enintään tavanomaisen 4 000 ajokilometrin välein  
7) ’alkuperäisellä korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ pilaantumista rajoittavaa laitetta tai kokoonpanoa, joka  
muodostuu tällaisista laitteista, joiden tyypit esitetään tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 4 mutta jotka ajoneuvon 
tyyppihyväksynnän haltija saattaa markkinoille erillisinä teknisinä yksikköinä  
8) ’pilaantumista rajoittavan laitteen tyypillä’ katalysaattoreita ja hiukkassuodattimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraa ­
vien olennaisten ominaisuuksien suhteen:  
a) kennojen lukumäärä, rakenne ja materiaali  
b) kunkin kennon toiminnan tyyppi  
c) tilavuus, etupinnan ja kennon pituuden suhde  
d) katalyyttimateriaalin sisältö  
e) katalyyttimateriaalin suhteellinen osuus  
f) kennotiheys  
g) mitat ja muotoFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/3
 
h) lämpösuojaus  
9) ’yhdellä polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, joka on ensisijaisesti suunniteltu toimimaan yhdellä poltto ­
ainetyypillä  
10) ’yhdellä polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ yhdellä polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, joka ensisijaisesti toimii 
nestekaasulla, maakaasulla/biometaanilla tai vedyllä mutta jossa voi myös olla bensiinijärjestelmä ainoastaan hätäta ­
pauksia ja käynnistystä varten ja jonka bensiinisäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä  
11) ’kahdella polttoaineella toimivalla ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on kaksi erillistä polttoaineenvarastointijärjestelmää ja  
joka voi toimia kahdella eri polttoaineella siten, että se käyttää yhtä polttoainetta kerrallaan  
12) ’kahdella polttoaineella toimivalla kaasuajoneuvolla’ kahdella polttoaineella toimivaa ajoneuvoa, joka voi toimia 
bensiinillä sekä nestekaasulla, maakaasulla/biometaanilla tai vedyllä  
13) ’polttoainevaatimuksiltaan joustavalla ajoneuvolla’ eli ’flex-fuel-ajoneuvolla’ ajoneuvoa, jossa on yksi polttoaineenva ­
rastointijärjestelmä ja joka voi toimia erilaisilla kahden tai useamman polttoaineen seoksilla  
14) ’polttoainevaatimuksiltaan joustavalla etanoliajoneuvolla’ flex-fuel-ajoneuvoa, joka voi toimia bensiinillä tai bensiinin 
ja etanolin seoksella, jossa on enintään 85 prosenttia etanolia (E85)  
15) ’polttoainevaatimuksiltaan joustavalla biodieselajoneuvolla’ flex-fuel-ajoneuvoa, joka voi toimia mineraalidieselillä tai 
mineraalidieselin ja biodieselin seoksella  
16) ’hybridisähköajoneuvolla’ (HEV) hybridiajoneuvoa, jossa yksi käyttövoimaenergianmuuntimista on sähkökone  
17) ’asianmukaisesti huolletulla ja käytetyllä’ testiajoneuvon osalta, että ajoneuvo täyttää valitun ajoneuvon hyväksymiselle 
asetettavat edellytykset, joista määrätään E-säännön nro 83 (  1 ) lisäyksessä 3 olevassa 2 kohdassa  
18) ’päästöjenrajoitusjärjestelmällä’ OBD-järjestelmän yhteydessä moottorin toiminnan sähköistä ohjainta sekä kaikkia 
pakokaasu- tai haihtumispäästöihin vaikuttavia komponentteja, jotka lähettävät tietoja ohjaimelle tai vastaanottavat 
tietoja ohjaimelta  
19) ’vianilmaisimella’ ääni- tai valomerkkiä, joka selkeästi ilmoittaa ajoneuvon kuljettajalle viasta OBD-järjestelmään 
yhteydessä olevassa päästöihin vaikuttavassa komponentissa tai itse OBD-järjestelmässä  
20) ’vialla’ päästöihin vaikuttavan komponentin tai järjestelmän vikaa, joka johtaa liitteessä XI olevassa 2.3 kohdassa 
tarkoitetut rajat ylittäviin päästöihin, tai sitä, että OBD-järjestelmä ei pysty täyttämään liitteessä XI esitettyjä valvontaa 
koskevia perusvaatimuksia  
21) ’lisäilmalla’ ilmaa, joka otetaan pakojärjestelmään pumpun tai imuventtiilin avulla tai muulla tavalla ja jota käytetään 
hapettamaan pakokaasuvirrassa olevaa hiilimonoksidia ja hiilivetyjä  
22) ’ajosyklillä’ ajoneuvon OBD-järjestelmän osalta jaksoa, joka koostuu moottorin käynnistyksestä, käynnistä, jonka 
aikana mahdollinen vika havaitaan, ja moottorin pysäyttämisestä  
23) ’tiedonsaannilla’ kaiken ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavan tiedon 
saatavuutta ajoneuvon tarkastusta, vianmääritystä, huoltoa tai korjaamista vartenFI L 175/4 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 83 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat ajo ­
neuvojen hyväksyntää epäpuhtauspäästöjen osalta moottorin polttoainevaatimusten mukaan [2015/1038] (EUVL L 172, 3.7.2015, 
s. 1).
 24) ’puutteella’ OBD-järjestelmän osalta sitä, että enintään kahdessa erillisessä komponentissa tai järjestelmässä, joita 
valvotaan, on tilapäisiä tai pysyviä käyttöominaisuuksia, jotka heikentävät kyseisten komponenttien tai järjestelmien 
muuten tehokasta sisäistä valvontaa tai eivät täytä kaikkia muita OBD-järjestelmän tarkkoja vaatimuksia  
25) ’heikentyneellä korvaavalla pilaantumista rajoittavalla laitteella’ asetuksen (EY) N:o 715/2007 3 artiklan 11 kohdassa 
määriteltyä pilaantumista rajoittavaa laitetta, jota on vanhennettu tai keinotekoisesti heikennetty siinä määrin, että se 
täyttää E-säännön nro 83 liitteen XI lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa asetetut vaatimukset  
26) ’ajoneuvon OBD-järjestelmän tiedoilla’ ajoneuvon minkä tahansa elektronisen järjestelmän sisäiseen valvontajärjestel ­
mään liittyviä tietoja  
27) ’reagenssilla’ kaikkia aineita paitsi polttoainetta, joita varastoidaan ajoneuvossa olevaan säiliöön ja joita päästöjenra ­
joitusjärjestelmä tarvittaessa toimittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmälle  
28) ’ajokuntoisen ajoneuvon massalla’ valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajoneuvon massaa 
mukaan luettuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja nesteiden massat sekä 
korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on asennettu  
29) ’moottorin sytytyskatkolla’ sitä, että kipinäsytytysmoottorin sylinterissä oleva polttoaine ei syty, koska kipinää ei 
synny, polttoaineen annostus ei toimi, puristus on liian pieni tai syttyminen ei tapahdu jostain muusta syystä  
30) ’kylmäkäynnistysjärjestelmällä tai -laitteella’ järjestelmää, joka rikastaa moottorin polttoaine-ilmaseosta väliaikaisesti ja 
helpottaa siten moottorin käynnistymistä  
31) ’voimanottotoiminnolla tai -laitteella’ ajoneuvon moottorista voimansa saavaa laitetta, jonka avulla voidaan käyttää 
ajoneuvoon asennettuja lisävarusteita  
32) ’pienillä valmistajilla’ ajoneuvojen valmistajia, joiden maailmanlaajuinen vuosituotanto on alle 10 000 yksikköä  
33) ’sähköisellä voimalaitteella’ järjestelmää, joka koostuu yhdestä tai useammasta sähköenergian varastointilaitteesta, 
yhdestä tai useammasta sähkövoiman käsittelylaitteesta sekä yhdestä tai useammasta sähkökoneesta, joilla varastoitu 
sähköenergia muunnetaan ajoneuvon käyttövoimaksi pyöriin toimitettavana mekaanisena energiana  
34) ’täyssähköajoneuvolla’ (PEV) ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on käyttövoimaenergianmuuntimina pelkästään sähkö ­
koneita ja jossa käyttövoimaenergian varastointijärjestelminä on ainoastaan ladattavia sähköenergian varastointijär ­
jestelmiä  
35) ’polttokennolla’ energianmuunninta, joka muuntaa kemiallisen energian (syöttö) sähköenergiaksi (tuotto) tai päinvas ­
toin  
36) ’polttokennoajoneuvolla’ ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on käyttövoimaenergianmuuntimina ainoastaan polttoken ­
noja ja sähkökoneita  
37) ’nettoteholla’ testipenkissä kampiakselin päästä tai vastaavasta kohdasta saatua tehoa vastaavalla moottorin pyörin ­
tänopeudella apulaitteiden kanssa, testattuna liitteen XX (Sähköisen ajolaitteen moottorin nettotehon, nettotehon ja 
30 minuutin enimmäistehon mittaaminen) mukaisesti ja ympäristön vertailuolosuhteissa määritettynä  
38) ’moottorin nimellisteholla’ (P  rated ) moottorin suurinta tehoa kilowatteina tämän asetuksen XX vaatimusten mukaisestiFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/5
 
39) ’30 minuutin enimmäisteholla’ sähköisen ajolaitteen suurinta nettotehoa tasavirralla E-säännössä nro 85 (  1 ) olevan 
5.3.2 kohdan mukaisesti  
40) ’kylmäkäynnistyksellä’ OBD-valvontalaitteiden käytönaikaisen tehokkuussuhteen yhteydessä moottorin jäähdytysnes ­
teen lämpötilaa tai vastaavaa lämpötilaa, joka moottorin käynnistyessä on enintään 35 °C ja enintään 7 °C korkeampi 
kuin ympäristön lämpötila, jos saatavilla  
41) ’todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvillä päästöillä’ (RDE-päästöt) ajoneuvon päästöjä sen tavanomaisissa käyttöolosuh ­
teissa  
42) ’kannettavalla päästöjenmittausjärjestelmällä’ (PEMS-järjestelmä), siirrettävää päästöjenmittausjärjestelmää, joka on liit ­
teen III A lisäyksessä 1 eriteltyjen vaatimusten mukainen  
43) ’päästöjenrajoituksen perusstrategialla’ (BES) päästöjenrajoitusstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin koko pyö ­
rintänopeus- ja kuormitusalueella, ellei päästöjenrajoituksen lisästrategia ole aktiivisena  
44) ’päästöjenrajoituksen lisästrategialla’ päästöjenrajoitusstrategiaa, joka aktivoituu ja korvaa päästöjenrajoituksen perusst ­
rategian tai muuttaa sitä tiettyä tarkoitusta varten erityisten ympäristö- tai käyttöolosuhteiden vuoksi ja joka on 
toiminnassa vain tällaisten olosuhteiden kestoajan  
45) ’polttoaineen varastointijärjestelmällä’ polttoaineen varastointiin käytettäviä laitteita, joita ovat polttoainesäiliö, pol tto ­
aineen täyttölaite, täyttöaukon tulppa ja polttoainepumppu  
46) ’läpäisevyyskertoimella’ (PF) polttoaineen varastointijärjestelmän läpäisevyyden mukaan määräytyviä hiilivetypäästöjä  
47) ’yksikerroksisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, jonka rakenteessa on ainoastaan yksi materiaalikerros  
48) ’monikerroksisella säiliöllä’ polttoainesäiliötä, joka rakenteessa on vähintään kahta erilaista kerroksittaista materiaalia , 
joista toista hiilivedyt etanoli mukaan luettuna eivät läpäise.  
3 artikla  
Tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset  
1. Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää EY-tyyppihyväksyntä päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen 
tarvittavien tietojen osalta, valmistajan on osoitettava, että ajoneuvo täyttää tämän asetuksen vaatimukset, kun se testataan 
tämän asetuksen liitteissä III A–VIII, XI, XIV, XVI, XX ja XXI määritellyillä testausmenettelyillä. Valmistajan on lisäksi 
varmistettava, että vertailupolttoaineet vastaavat liitteessä IX vahvistettuja eritelmiä.  
2. Ajoneuvoille on tehtävä liitteen I kuvassa I.2.4 määritellyt testit.  
3. Pienet valmistajat voivat liitteisiin II, V–VIII, XI, XVI ja XXI sisältyvien vaatimusten sijasta hakea EY-tyyppihyväk ­
syntää ajoneuvotyypille, jonka on hyväksynyt kolmannen maan viranomainen liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa tarkoi ­
tettujen säädösten perusteella.  
Jotta ajoneuvolle voitaisiin myöntää tämän kohdan mukaisesti EY-tyyppihyväksyntä päästöjen sekä ajoneuvon korjaa ­
miseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta, on tehtävä liitteessä IV esitetyt ajokelpoisuuden määrittelemiseen 
liittyvät päästötestit ja liitteessä XXI esitetyt polttoaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöjen testit ja noudatettava liitt eessä 
XIV esitettyjä ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevia 
vaatimuksia.  
Hyväksyntäviranomaisen on ilmoitettava komissiolle kunkin tämän kohdan mukaisesti myönnetyn tyyppihyväksynnän 
olosuhteista.FI L 175/6 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) sääntö nro 85 – Yhdenmukaiset vaatimukset, jotka koskevat 
luokkiin M ja N kuuluvien moottoriajoneuvojen käyttövoimaksi tarkoitettujen polttomoottoreiden tai sähköisten ajolaitteiden hyv äk ­
symistä niiden nettotehon ja sähköisen ajolaitteen 30 minuutin enimmäistehon mittauksen osalta (EUVL L 323, 7.11.2014, s. 52).
 4. Liitteessä I olevassa 2.2 ja 2.3 kohdassa asetetaan polttoainesäiliöiden täyttöaukkoja ja elektronisen järjestelmän 
suojausta koskevia erityisvaatimuksia.  
5. Valmistajan on varmistettava teknisillä toimenpiteillä, että pakokaasu- ja haihtumispäästöjä rajoitetaan tehokkaasti 
tämän asetuksen mukaisesti ajoneuvon tavanomaisen elinkaaren ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.  
Kyseisillä toimenpiteillä on myös varmistettava, että päästöjenrajoitusjärjestelmän letkut, liitokset ja liitännät ovat turval ­
lisia ja että järjestelmän rakenne on alkuperäisen suunnitelman mukainen.  
6. Valmistajan on varmistettava, että päästötestien tulokset ovat sovellettavien raja-arvojen mukaisia tässä asetuksessa 
määritellyissä testiolosuhteissa.  
7. Liitteessä XXI esitettyä tyyppi 1 -testiä varten nestekaasua tai maakaasua/biometaania polttoaineena käyttävät ajo ­
neuvot on testattava tyyppi 1 -testissä nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksen vaihteluiden osalta liitteen 
XII vaatimusten mukaisesti. Ajoneuvot, joissa voidaan käyttää polttoaineena sekä bensiiniä että nestekaasua tai maa ­
kaasua/biometaania, on testattava molempien polttoaineiden osalta, jolloin nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla 
käynti on testattava nestekaasun tai maakaasun/biometaanin koostumuksessa esiintyvien vaihteluiden osalta liitteen XII 
vaatimusten mukaisesti.  
Sen estämättä, mitä edellisessä alakohdassa säädetään, katsotaan ajoneuvojen, jotka voivat käyttää polttoaineena sekä 
bensiiniä että kaasumaista polttoainetta mutta joiden bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käyn ­
nistystä varten ja joiden bensiinisäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, olevan tyyppi 1 -testin osalta ajoneuvoja, 
jotka voivat käyttää polttoaineena ainoastaan kaasumaista polttoainetta.  
8. Liitteen IV lisäyksessä 1 esitetyn tyyppi 2 -testin osalta joutokäyntinopeudella mitattu pakokaasujen suurin sallittu 
hiilimonoksidipitoisuus on se, jonka ajoneuvon valmistaja ilmoittaa. Hiilimonoksidipitoisuus saa kuitenkin olla enintään 
0,3 tilavuusprosenttia.  
Suurella moottorin joutokäyntinopeudella mitattu pakokaasujen hiilimonoksidipitoisuus tilavuusyksikköä kohti saa olla 
enintään 0,2 prosenttia, kun moottorin pyörimisnopeus on vähintään 2 000 rpm ja lambda-arvo on 1 ± 0,03 tai 
valmistajan eritelmän mukainen.  
9. Valmistajan on varmistettava liitteessä V esitettävän tyyppi 3 -testin osalta, että moottorin tuuletusjärjestelmä ei 
päästä kampikammiokaasuja ilmakehään.  
10. Liitteessä VIII esitettyä tyyppi 6 -testiä, jossa mitataan päästöjä alhaisissa lämpötiloissa, ei sovelleta dieselajoneu ­
voihin.  
Tyyppihyväksynnän hakemisen yhteydessä valmistajan on kuitenkin esitettävä hyväksyntäviranomaiselle näyttö siitä, että 
typen oksidien jälkikäsittelylaite saavuttaa riittävän korkean lämpötilan tehokkaaseen toimintaan 400 sekunnin kuluessa 
kylmäkäynnistyksestä 7 °C:n lämpötilassa tyyppi 6 -testissä määritellyllä tavalla.  
Lisäksi valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle tiedot pakokaasujen kierrätysjärjestelmän (EGR-järjestelmän) 
toimintaperiaatteesta, myös sen toiminnasta matalissa lämpötiloissa.  
Näihin tietoihin on sisällyttävä kuvaus järjestelmän mahdollisista vaikutuksista päästöihin.  
Hyväksyntäviranomainen ei saa myöntää tyyppihyväksyntää, jos toimitetut tiedot eivät riitä osoittamaan, että jälkikäsit ­
telylaite tosiasiallisesti saavuttaa määritellyssä ajassa tehokkaaseen toimintaan riittävän korkean lämpötilan.  
Hyväksyntäviranomaisen on komission pyynnöstä annettava tietoja typen oksidien jälkikäsittelylaitteiden ja pakokaasujen 
kierrätysjärjestelmien toiminnasta matalissa lämpötiloissa.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/7
 
11. Valmistajan on varmistettava, että asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti tyyppihyväksytyn ajoneuvon tavan ­
omaisen käyttöiän aikana sen päästöt, jotka on määritetty liitteessä III A vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja jotka 
syntyvät tuon liitteen mukaisesti suoritetussa RDE-testissä, eivät ylitä liitteessä vahvistettuja arvoja.  
Asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukainen tyyppihyväksyntä voidaan myöntää vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo kuuluu 
validoituun PEMS-testiperheeseen liitteen III A lisäyksen 7 mukaisesti.  
4 artikla  
Tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset OBD-järjestelmän osalta  
1. Valmistajan on varmistettava, että kaikissa ajoneuvoissa on OBD-järjestelmä.  
2. OBD-järjestelmä on suunniteltava, rakennettava ja asennettava ajoneuvoon siten, että se voi tunnistaa erilaisia 
heikentymisen tai vikojen tyyppejä ajoneuvon koko käyttöiän ajan.  
3. OBD-järjestelmän on täytettävä tässä säännössä asetetut vaatimukset tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.  
4. OBD-järjestelmän vianilmaisimen on aktivoiduttava, kun se testataan viallisella komponentilla liitteen XI lisäyksen 1 
mukaisesti.  
OBD-järjestelmän vianilmaisin voi aktivoitua tämän testin aikana myös silloin, kun päästöt alittavat liitteessä XI olevassa 
2.3 kohdassa määritellyt OBD-järjestelmän raja-arvot.  
5. Valmistajan on varmistettava, että OBD-järjestelmä täyttää tämän asetuksen liitteen XI lisäyksessä 1 olevassa 3 
kohdassa käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa.  
6. Valmistajan on saatettava ajoneuvon OBD-järjestelmän E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6 
kohdan mukaisesti tallentamat ja ilmoittamat tiedot kansallisten viranomaisten ja riippumattomien toimijoiden saataville 
helposti ja salaamattomina.  
5 artikla  
EY-tyyppihyväksynnän hakeminen ajoneuvolle päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen 
tarvittavien tietojen saatavuuden osalta  
1. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle hakemus EY-tyyppihyväksynnän saamiseksi ajoneuvolle pääs ­
töjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuuden osalta.  
2. Edellä 1 kohdassa mainittu hakemus on laadittava liitteen I lisäyksessä 3 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukai ­
sesti.  
3. Valmistajan on lisäksi toimitettava seuraavat tiedot:  
a) kipinäsytytysmoottorilla varustettujen ajoneuvojen osalta valmistajan ilmoitus siitä sytytyskatkojen vähimmäisprosent ­
tiosuudesta kaikista sytytystapahtumista, joka joko johtaisi liitteessä XI olevassa 2.3 kohdassa asetettujen päästörajojen 
ylittymiseen, jos tämä sytytyskatkojen osuus esiintyisi tyyppi 1 -testissä käynnistyksestä lähtien, sellaisena kuin testi on 
valittu tämän asetuksen liitteen XI mukaista osoittamista varten, tai saattaisi aiheuttaa katalysaattorin tai katalysaatto ­
reiden liiallisen kuumenemisen ennen peruuttamatonta vaurioitumista  
b) yksityiskohtainen kirjallinen kuvaus OBD-järjestelmän toiminnallisista ominaisuuksista ja luettelo kaikista OBD-järjes ­
telmän valvonnassa olevista ajoneuvon päästöjenrajoitusjärjestelmän merkityksellisistä osista  
c) kuvaus vianilmaisimesta, jolla OBD-järjestelmä ilmoittaa viasta ajoneuvon kuljettajalleFI L 175/8 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
d) valmistajan ilmoitus siitä, että OBD-järjestelmä täyttää liitteen XI lisäyksessä 1 olevassa 3 kohdassa käytönaikaiselle 
tehokkuudelle asetetut vaatimukset kaikissa kohtuudella ennakoitavissa ajo-olosuhteissa  
e) suunnitelma, jossa kuvaillaan yksityiskohtaiset tekniset perusteet ja perustelut kunkin valvontalaitteen osoittajan ja 
nimittäjän arvon nousulle E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.2 ja 7.3 kohdan vaatimusten mukaisesti 
sekä osoittajien, nimittäjien ja yleisnimittäjän poistamiselle käytöstä E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 
7.7 kohdassa esitettyjen ehtojen mukaisesti  
f) kuvaus toimenpiteistä, joilla estetään asiattomien toimenpiteiden kohdistaminen päästöjenvalvontatietokoneeseen ja 
matkamittariin, mukaan luettuna ajomatkatietojen kirjaaminen liitteiden XI ja XVI vaatimusten täyttämiseksi  
g) tapauksen mukaan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 2 mukaiset ajoneuvoperheen olennaiset piirteet  
h) tarvittaessa jäljennökset muista tyyppihyväksynnöistä, joissa on tarpeelliset tiedot hyväksynnän laajentamista ja huo ­
nonemiskertoimien määrittämistä varten.  
4. Edellä olevan 3 kohdan d alakohtaa sovellettaessa valmistajan on esitettävä liitteen I lisäyksessä 7 olevan mallin 
mukainen todistus siitä, että OBD-järjestelmä täyttää käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset.  
5. Edellä olevan 3 kohdan e alakohtaa sovellettaessa hyväksynnän myöntävän hyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä 
saatettava kyseisessä kohdassa tarkoitettu tieto kaikkien hyväksyntäviranomaisten tai komission saataville.  
6. Edellä olevan 3 kohdan d ja e alakohtaa sovellettaessa hyväksyntäviranomainen ei saa hyväksyä ajoneuvoa, jos 
valmistajan toimittamat tiedot eivät täytä liitteen XI lisäyksessä 1 olevan 3 kohdan vaatimuksia.  
E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevaa 7.2, 7.3 ja 7.7 kohtaa sovelletaan kaikissa kohtuudella ennakoitavissa 
ajo-olosuhteissa.  
Hyväksyntäviranomaisen on otettava kyseisissä kohdissa esitettyjen vaatimusten täyttymisen arvioinnissa huomioon tek ­
niikan taso.  
7. Edellä olevan 3 kohdan f alakohtaa sovellettaessa on niihin toimenpiteisiin, joilla estetään päästöjenvalvontatieto ­
koneeseen kohdistuvat asiattomat toimenpiteet, sisällyttävä mahdollisuus tietokoneen päivittämiseen valmistajan hyväk ­
symällä ohjelmalla tai kalibrointilaitteella.  
8. Liitteen I kuvassa I.2.4 määriteltyjä testejä varten valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle 
tutkimuslaitokselle ajoneuvo, joka vastaa hyväksynnän kohteena olevaa tyyppiä.  
9. Yhdellä tai kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen sekä flex-fuel-ajoneuvojen tyyppihyväksyntähakemusten on 
täytettävä liitteessä I olevissa 1.1 ja 1.2 kohdassa asetetut lisävaatimukset.  
10. Järjestelmän, komponentin tai erillisen teknisen yksikön merkin vaihtuminen tyyppihyväksynnän jälkeen ei auto ­
maattisesti mitätöi tyyppihyväksyntää, ellei alkuperäisiä ominaisuuksia tai teknisiä parametreja muuteta tavalla, joka 
vaikuttaa moottorin tai pilaantumista rajoittavan järjestelmän toimintaan.  
11. Valmistajan on toimitettava myös laaja asiakirjapaketti, joka sisältää seuraavat tiedot:  
a) tiedot kaikkien päästöjenrajoituksen lisä- ja perusstrategioiden toiminnasta, kuvaus parametreista, joita päästöjenrajoi ­
tuksen lisästrategiat muuttavat, ja lisästrategian toiminnan reunaehdoista, sekä tiedot lisä- tai päästöjenrajoituksen 
perusstrategiasta, joka on todennäköisesti toiminnassa tässä asetuksessa vahvistetuissa testausmenettelyissäFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/9
 
b) kuvaus polttoainejärjestelmän ohjauslogiikasta, ajoitusmenetelmistä sekä kytkentäpisteistä kaikissa toimintatiloissa  
c) kuvaus mahdollisesta liitteen XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.8.5 kohdassa tarkoitetusta vapaarullaustilasta ja kuvaus 
mahdollisesta liitteen XXI alaliitteessä 6 olevassa 1.2.4 kohdassa tarkoitetusta ajoneuvon dynamometrikäyttötilasta.  
12. Edellä 11 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettu laaja asiakirjapaketti on pidettävä ehdottoman luottamuksellisena. 
Sen voi säilyttää hyväksyntäviranomainen tai hyväksyntäviranomaisen suostumuksella valmistaja. Jos asiakirjapaketin 
säilyttää valmistaja, hyväksyntäviranomaisen on identifioitava ja päivättävä asiakirjapaketti tarkasteltuaan sitä ja hyväksyt ­
tyään sen. Asiakirjapaketti on annettava hyväksyntäviranomaisen tarkastettavaksi hyväksynnän yhteydessä tai milloin 
tahansa hyväksynnän voimassaoloaikana.  
6 artikla  
Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää päästöjen sekä ajoneuvon 
korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuuden osalta  
1. Jos kaikki asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän ja antaa 
EY-tyyppihyväksyntänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.  
Tyyppihyväksyntänumeron osa 3 on muodostettava tämän asetuksen liitteen I lisäyksen 6 mukaisesti, sanotun kuitenkaan 
rajoittamatta direktiivin 2007/46/EY liitteen VII säännösten soveltamista.  
Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.  
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, OBD-järjestelmällä varustetulle ajoneuvolle voidaan valmistajan pyynnöstä 
myöntää tyyppihyväksyntä päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen osalta, vaikka 
järjestelmä ei yhden tai usean puutteen takia täysin täytä liitteen XI erityisiä vaatimuksia, kunhan kyseisen liitteen 3 
kohdassa säädettyjä erityisiä hallinnollisia määräyksiä noudatetaan.  
Hyväksyntäviranomainen antaa tällaisen tyyppihyväksynnän myöntämispäätöksen tiedoksi kaikille muiden jäsenvaltioiden 
hyväksyntäviranomaisille direktiivin 2007/46/EY 8 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.  
3. Kun hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän 1 kohdan mukaisesti, se antaa liitteen I lisäyksessä 4 
esitettyä mallia vastaavan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen.  
7 artikla  
Tyyppihyväksyntien muutokset  
Kaikkiin asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti myönnettyjen tyyppihyväksyntien muutoksiin sovelletaan direktiivin 
2007/46/EY 13, 14 ja 16 artiklaa.  
Liitteessä I olevan 3 kohdan säännöksiä sovelletaan valmistajan pyynnöstä ilman ylimääräisiä testejä ainoastaan samaa 
tyyppiä oleviin ajoneuvoihin.  
8 artikla  
Tuotannon vaatimustenmukaisuus  
1. Tuotannon vaatimustenmukaisuus on varmistettava direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan säännösten mukaisesti.  
Lisäksi sovelletaan tämän asetuksen liitteessä I olevassa 4 kohdassa vahvistettuja säännöksiä ja saman liitteen lisäyksissä 1 
ja 2 esitettyjä tilastollisia menetelmiä.  
2. Tuotannon vaatimustenmukaisuus tarkastetaan tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 4 esitetyssä tyyppihyväksyn ­
tätodistuksessa olevan kuvauksen perusteella.FI L 175/10 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
9 artikla  
Ajoneuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuus  
1. Tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden varmistami ­
seksi on toteutettava direktiivin 2007/46/EY liitteen X ja tämän asetuksen liitteen II mukaiset toimenpiteet.  
2. Ajoneuvojen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvien toimenpiteiden avulla on voitava varmistaa pilaan ­
tumista rajoittavien laitteiden toiminta ajoneuvojen tavanomaisen käyttöiän ajan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tämän 
asetuksen liitteessä II määritellyllä tavalla.  
3. Ajoneuvojen käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät toimenpiteet on tarkastettava enintään viiden vuo ­
den tai 100 000 kilometrin ajomatkan jälkeen sen mukaan, kumpi näistä toteutuu aiemmin.  
4. Valmistajan ei ole pakko tarkastaa käytössä olevien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuutta, jos myytyjen ajoneuvojen 
määrä ei riitä testiotokseen. Tarkastusta ei näin ollen vaadita, jos ajoneuvotyyppiä myydään vuosittain alle 5 000 kap ­
paletta koko unionissa.  
Tällaisten pieninä sarjoina valmistettavien ajoneuvojen valmistajan on kuitenkin raportoitava hyväksyntäviranomaiselle 
kaikista päästöihin liittyvistä takuu- ja korjausvaateista sekä OBD-järjestelmän vioista E-säännössä nro 83 olevan 9.2.3 
kohdan mukaisesti. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi lisäksi vaatia tällaisten ajoneuvotyyppien testaamista E-säännön 
nro 83 lisäyksen 3 mukaisesti.  
5. Jos hyväksyntäviranomainen ei pidä tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksynnän saaneiden ajoneuvojen osalta E- 
säännön nro 83 lisäyksessä 4 määriteltyjen testien tuloksia tyydyttävinä, direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 1 kohdassa ja 
liitteessä X tarkoitetut korjaavat toimenpiteet ulotetaan E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 6 kohdan mukaisesti 
koskemaan käytössä olevia ajoneuvoja, jotka kuuluvat samaan ajoneuvotyyppiin ja joissa on todennäköisesti samat viat.  
Valmistajan E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 6.1 kohdan mukaisesti esittämä suunnitelma korjaaviksi toimenpiteiksi 
on hyväksytettävä hyväksyntäviranomaisella. Valmistaja on vastuussa korjaavista toimenpiteistä tehdyn suunnitelman 
täytäntöönpanosta.  
Hyväksyntäviranomainen antaa päätöksensä tiedoksi kaikille jäsenvaltioille 30 päivän kuluessa. Jäsenvaltiot voivat vaatia, 
että samaa korjaavia toimenpiteitä koskevaa suunnitelmaa sovelletaan kaikkiin niiden alueella rekisteröityihin samaa 
tyyppiä oleviin ajoneuvoihin.  
6. Jos hyväksyntäviranomainen toteaa, että ajoneuvotyyppi ei ole siihen sovellettavien E-säännön nro 83 lisäyksen 3 
vaatimusten mukainen, sen on direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 3 kohdan vaatimusten mukaisesti annettava asia 
viipymättä tiedoksi sille jäsenvaltiolle, joka on myöntänyt alkuperäisen tyyppihyväksynnän.  
Tiedoksiantamisen jälkeen, ja jollei direktiivin 2007/46/EY 30 artiklan 6 kohdasta muuta johdu, alkuperäisen tyyppihy ­
väksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen ilmoittaa valmistajalle, että ajoneuvotyyppi ei täytä kyseisiä vaatimuksia ja 
että valmistajalta edellytetään tiettyjä toimenpiteitä. Valmistajan on toimitettava tälle viranomaiselle kahden kuukauden 
kuluessa ilmoituksesta korjaavia toimenpiteitä koskeva suunnitelma, jonka on vastattava sisällöltään E-säännön nro 83 
lisäyksessä 3 olevan 6.1–6.8 kohdan vaatimuksia. Alkuperäisen tyyppihyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen 
sopii valmistajan kanssa kahden kuukauden kuluessa toimenpidesuunnitelmasta ja sen toteuttamisesta. Jos alkuperäisen 
tyyppihyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen toteaa, ettei asiasta päästä sopimukseen, aloitetaan direktiivin 
2007/46/EY 30 artiklan 3 ja 4 kohdan mukainen menettely.  
10 artikla  
Pilaantumista rajoittavat laitteet  
1. Valmistajan on varmistettava, että korvaaville pilaantumista rajoittaville laitteille, jotka on tarkoitus asentaa asetuksen 
(EY) N:o 715/2007 soveltamisalaan kuuluviin EY-tyyppihyväksynnän saaneisiin ajoneuvoihin, on myönnetty EY-tyyppi ­
hyväksyntä direktiivin 2007/46/EY 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuina erillisinä teknisinä yksikköinä tämän asetuksen 
12 ja 13 artiklan sekä liitteen XIII mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/11
 
Katalysaattoreita ja hiukkassuodattimia pidetään tätä asetusta sovellettaessa pilaantumista rajoittavina laitteina.  
Asiaa koskevat vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:  
a) jäljempänä 13 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttyvät  
b) korvaava pilaantumista rajoittava laite on hyväksytty E-säännön nro 103 (  1 ) mukaisesti.  
Kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa sovelletaan myös 14 artiklaa.  
2. Alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden, jotka vastaavat liitteen I lisäyksen 4 liitteessä olevan 
2.3 kohdan mukaista tyyppiä ja jotka on tarkoitus asentaa asianmukaisessa tyyppihyväksyntäasiakirjassa tarkoitettuun 
ajoneuvoon, ei tarvitse olla liitteen XIII mukaisia, kunhan ne täyttävät kyseisessä liitteessä olevan 2.1 ja 2.2 kohdan 
vaatimukset.  
3. Valmistajan on varmistettava, että alkuperäisessä pilaantumista rajoittavassa laitteessa on tunnistemerkinnät.  
4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettuihin tunnistemerkintöihin on kuuluttava seuraavat:  
a) ajoneuvon tai moottorin valmistajan nimi tai tavaramerkki  
b) alkuperäisen pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tunnistenumero, joka on kirjattu liitteen I lisäyksessä 3 
olevassa 3.2.12.2 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin.  
11 artikla  
EY-tyyppihyväksynnän hakeminen pilaantumista rajoittavan laitteen tyypille erillisenä teknisenä yksikkönä  
1. Valmistajan on esitettävä hyväksyntäviranomaiselle hakemus, joka koskee pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin 
EY-tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.  
Hakemus on laadittava liitteen XIII lisäyksessä 1 olevan ilmoituslomakkeen mallin mukaisesti.  
2. Edellä 1 kohdassa asetettujen vaatimusten lisäksi valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestistä vastaavalle 
tutkimuslaitokselle kaikki seuraavat:  
a) yksi tai useampi tämän asetuksen mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä vastaava ajoneuvo, joka on varustettu uudella 
alkuperäisellä pilaantumista rajoittavalla laitteella  
b) yksi näytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä  
c) lisänäytekappale korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypistä, jos on kyse korvaavasta pilaantumista rajoitta ­
vasta laitteesta, joka on tarkoitus asentaa OBD-järjestelmällä varustettuun ajoneuvoon.  
3. Edellä olevan 2 kohdan a alakohtaa sovellettaessa hakija valitsee ja tekninen tutkimuslaitos hyväksyy testiajoneuvot.  
Testiajoneuvojen on täytettävä E-säännön nro 83 liitteessä 4 a olevan 3.2 kohdan vaatimukset.FI L 175/12 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 103 – Moottorikäyttöisten ajoneuvojen varaosakatalys ­
aattorien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (EUVL L 158, 19.6.2007, s. 106).
 Testiajoneuvojen on täytettävä kaikki seuraavat vaatimukset:  
a) niiden päästöjenrajoitusjärjestelmässä ei saa olla mitään vikaa  
b) kaikki liiaksi kuluneet tai huonosti toimivat päästöihin liittyvät alkuperäiset osat on korjattava tai vaihdettava  
c) ne on viritettävä oikein ja säädettävä valmistajan eritelmien mukaisesti ennen päästöjen testausta.  
4. Näytekappaleeseen on 2 kohdan b ja c alakohdan soveltamista varten merkittävä selvästi ja pysyvästi hakijan 
toiminimi tai tavaramerkki ja kauppanimitys.  
5. Edellä olevan 2 kohdan c alakohtaa sovellettaessa näytekappaletta on heikennettävä 2 artiklan 25 kohdan mukai ­
sesti.  
12 artikla  
Hallinnolliset määräykset, jotka koskevat korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen EY-tyyppihyväksyntää 
erillisenä teknisenä yksikkönä  
1. Jos kaikki asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, tyyppihyväksyntäviranomainen myöntää korvaavalle pilaantumista 
rajoittavalle laitteelle EY-tyyppihyväksynnän erillisenä teknisenä yksikkönä ja antaa sille tyyppihyväksyntänumeron direk ­
tiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.  
Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypille.  
Sama tyyppihyväksyntänumero voi kattaa kyseisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen tyypin käytön eri ajo ­
neuvotyypeissä.  
2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa hyväksyntäviranomaisen on annettava liitteen XIII lisäyksessä 2 vahvistetun 
mallin mukaisesti laadittu EY-tyyppihyväksyntätodistus.  
3. Jos tyyppihyväksynnän hakija voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle tai tutkimuslaitokselle, että korvaava pilaantu ­
mista rajoittava laite vastaa liitteen I lisäyksen 4 liitteessä olevassa 2.3 kohdassa esitettyä tyyppiä, tyyppihyväksyntä 
voidaan myöntää varmistamatta liitteessä XIII olevassa 4 kohdassa määriteltyjen vaatimusten täyttymistä.  
13 artikla  
Ajoneuvon OBD-järjestelmän tietojen ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuus  
1. Valmistajien on asetuksen (EY) N:o 715/2007 6 ja 7 artiklan sekä tämän asetuksen liitteen XIV mukaisesti varmis ­
tettava asianmukaisilla järjestelyillä ja menettelyillä, että ajoneuvojen OBD-järjestelmien sekä ajoneuvojen korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavat tiedot ovat helposti saatavilla.  
2. Hyväksyntäviranomaiset voivat myöntää tyyppihyväksynnän vasta saatuaan valmistajalta todistuksen ajoneuvon 
OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta.  
3. Todistus ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 
on todiste asetuksen (EY) N:o 715/2007 6 artiklan 7 kohdan vaatimusten mukaisuudesta.  
4. Todistus ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 
on laadittava liitteen XIV lisäyksessä 1 olevan mallin mukaisesti.  
5. Jos ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavia tietoja ei ole saatavilla tai ne 
eivät ole asetuksen (EY) N:o 715/2007 6 ja 7 artiklan sekä tämän asetuksen liitteen XIV mukaisia silloin, kun tyyppihy ­
väksyntähakemus tehdään, valmistajan on toimitettava kyseiset tiedot kuuden kuukauden kuluessa tyyppihyväksynnän 
myöntämispäivästä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/13
 
6. Velvollisuus toimittaa tietoja 5 kohdassa säädetyssä määräajassa pätee vain, jos ajoneuvo saatetaan markkinoille 
tyyppihyväksynnän jälkeen.  
Kun ajoneuvo saatetaan markkinoille yli kuuden kuukauden kuluttua tyyppihyväksynnästä, tiedot on toimitettava mark ­
kinoillesaattamispäivänä.  
7. Hyväksyntäviranomainen voi olettaa ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tar ­
vittavien tietojen saatavuutta koskevan todistuksen perusteella, että valmistaja on ottanut käyttöön ajoneuvon OBD- 
järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuuteen liittyvät asianmukaiset järjestelyt 
ja menettelyt, jos yhtään valitusta ei ole tehty ja jos valmistaja toimittaa kyseiset tiedot 5 kohdassa säädetyssä määräajassa.  
8. OBD-järjestelmän tietojen saatavuuden osalta liitteessä XI olevassa 4 kohdassa määriteltyjen vaatimusten lisäksi 
valmistajan on saatettava asiaan liittyvien tahojen saataville seuraavat tiedot:  
a) merkitykselliset tiedot, jotka mahdollistavat OBD-järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta olennaisten varao ­
sien kehittämisen  
b) tiedot, jotka mahdollistavat yleisten vianmääritystyökalujen kehittämisen.  
Edellä olevaa a alakohtaa sovellettaessa varaosien kehittämistä ei saa rajoittaa seuraavilla: merkityksellisten tietojen anta ­
matta jättäminen, tekniset vaatimukset, jotka koskevat vianilmoitusstrategiaa tilanteissa, joissa OBD-järjestelmän raja-arvot 
ylittyvät tai OBD-järjestelmä ei pysty täyttämään OBD-valvonnalle tässä asetuksessa asetettuja perusvaatimuksia, muu ­
tosten tekeminen OBD-tietojen käsittelyyn, jotta järjestelmä voi toimia riippumatta siitä, käyttääkö ajoneuvo bensiiniä vai 
kaasua, sellaisten kaasukäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntä, joissa mahdollisesti on tyyppihyväksyntähetkellä tai sitä 
ennen pieni määrä vähämerkityksisiä puutteita.  
Edellä olevaa b alakohtaa sovellettaessa silloin, kun valmistajat käyttävät luvakeverkostossaan standardin ISO 22900 
”Modular Vehicle Communication Interface, MVCI” tai standardin ISO 22901 ”Open Diagnostic Data Exchange, ODX” 
mukaisia vianmääritys- ja testaustyökaluja, ODX-tiedostot on saatettava riippumattomien toimijoiden saataville valmista ­
jan verkkosivuston kautta.  
9. Ajoneuvojen tietojen saatavuutta käsittelevä foorumi, jäljempänä ’foorumi’.  
Foorumi tarkastelee, vaikuttaako tietojen saatavuus ajoneuvovarkauksien vähentämisessä tapahtuneeseen edistykseen, ja 
esittää suosituksia tietojen saatavuutta koskevien vaatimusten parantamiseksi. Foorumi antaa komissiolle neuvoja erityi ­
sesti sellaisen prosessin käyttöönotosta, jolla akkreditoidut organisaatiot hyväksyvät ja valtuuttavat riippumattomia toi ­
mijoita saamaan ajoneuvojen turvatietoja.  
Komissio voi päättää, että foorumin keskustelut ja päätelmät pidetään luottamuksellisina.  
14 artikla  
Ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta 
koskevien velvoitteiden noudattaminen  
1. Hyväksyntäviranomainen voi milloin tahansa, joko omasta aloitteestaan, valituksen johdosta tai tutkimuslaitoksen 
arvioinnin perusteella tarkastaa, noudattaako valmistaja asetuksen (EY) N:o 715/2007 ja tämän asetuksen säännöksiä sekä 
ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevan 
todistuksen ehtoja.  
2. Jos hyväksyntäviranomainen toteaa, että valmistaja ei ole noudattanut ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajoneuvon 
korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevia velvoitteitaan, asianomaisen tyyppihyväksynnän 
myöntänyt hyväksyntäviranomainen ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi.  
3. Näitä 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä voivat olla tyyppihyväksynnän peruminen tai keskeyttäminen, sakkojen 
määrääminen tai muut asetuksen (EY) N:o 715/2007 13 artiklan mukaisesti vahvistettavat toimenpiteet.FI L 175/14 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4. Hyväksyntäviranomaisen on tarkastettava, että valmistaja noudattaa ajoneuvon OBD-järjestelmän sekä ajoneuvon 
korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuutta koskevia velvoitteita, jos riippumaton toimija tai riippu ­
mattomia toimijoita edustava toimialajärjestö tekee hyväksyntäviranomaiselle valituksen.  
5. Tarkastuksen yhteydessä hyväksyntäviranomainen voi pyytää tutkimuslaitosta tai muuta riippumatonta asiantuntijaa 
arvioimaan, onko velvollisuudet täytetty.  
15 artikla  
Siirtymäsäännökset  
1. Luokkien M1 ja M2 sekä luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen valmistajat voivat 31 päivään elokuuta 2017 saakka ja 
luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvojen valmistajat 31 päivään elokuuta 2018 saakka pyytää tyyppi ­
hyväksynnän myöntämistä tämän asetuksen mukaisesti. Ellei tällaista pyyntöä esitetä, sovelletaan asetusta (EY) 
N:o 692/2008.  
2. Kansallisten viranomaisten on luokkien M1 ja M2 sekä luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä 
syyskuuta 2017 ja luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvojen osalta 1 päivästä syyskuuta 2018 kieltäy ­
dyttävä päästöihin tai polttoaineenkulutukseen liittyvistä syistä myöntämästä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyp ­
pihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeille, jotka eivät ole tämän asetuksen mukaisia.  
3. Kansalliset viranomaiset eivät luokkien M1 ja M2 sekä luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä 
syyskuuta 2018 ja luokan N1 alaluokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvojen osalta 1 päivästä syyskuuta 2019 saa 
enää päästöihin tai polttoaineenkulutukseen liittyvistä syistä pitää uusien ajoneuvojen, jotka eivät täytä tämän asetuksen 
vaatimuksia, vaatimustenmukaisuustodistuksia pätevinä direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on 
kiellettävä tällaisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto.  
4. Kunnes uusien ajoneuvotyyppien tapauksessa asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista 
päivämääristä on kulunut kolme vuotta ja uusien ajoneuvojen tapauksessa mainitun asetuksen 10 artiklan 5 kohdassa 
annetuista päivämääristä neljä vuotta, sovelletaan seuraavia säännöksiä:  
a) liitteessä III A olevan 2.1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta;  
b) liitteen III A muiden kohtien kuin 2.1 kohdan vaatimuksia, mukaan luettuina suoritettaviin RDE-testeihin ja kirjattaviin 
ja saataville asetettaviin tietoihin sovellettavat vaatimukset, sovelletaan vain uusiin tyyppihyväksyntiin, jotka on myön ­
netty asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti 27 päivästä heinäkuuta 2017 alkaen;  
c) liitteen III A vaatimuksia ei sovelleta pienille valmistajille myönnettäviin tyyppihyväksyntiin;  
d) jos liitteen III A lisäyksissä 5 ja 6 vahvistetut vaatimukset täyttyvät kyseisissä lisäyksissä kuvatuista kahdesta tietoje ­
narviointimenetelmistä vain yhden osalta, suoritetaan vielä yksi RDE-testi;  
jos kyseiset vaatimukset täyttyvät jälleen vain yhden menetelmän osalta, kirjataan täydellisyys- ja normaalisuusanalyysi 
kummankin menetelmän osalta, ja liitteessä III A olevassa 9.3 kohdassa vaadittu laskelma voidaan rajoittaa koskemaan 
vain sitä menetelmää, jonka osalta täydellisyys- ja normaalisuusvaatimukset täyttyvät; molempien RDE-testien ja 
täydellisyys- ja normaalisuusanalyysin tiedot kirjataan ja asetetaan saataville käytettäväksi kyseisten kahden tietojenar ­
viointimenetelmän tulosten erojen selvittämisessä;  
e) teho testiajoneuvon pyörillä määritetään joko mittaamalla vääntömomentti pyörännavassa tai hiilidioksidin massavir ­
rasta käyttämällä ajoneuvokohtaisia CO  2 -kuvaajia (”veline”) liitteen III A lisäyksessä 6 olevan 4 kohdan mukaisesti.  
5. Kunnes asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivämääristä on kulunut 8 vuotta, sovel ­
letaan seuraavaa:  
a) asetuksen (EY) N:o 692/2008 mukaisesti kolmen vuoden kuluessa asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 koh ­
dassa annetuista päivämääristä tehdyt ja loppuun saatetut tyyppi 1- / tyyppi I -testit ovat päteviä tämän asetuksen 
liitteessä VII ja/tai liitteen XI lisäyksessä 1 vahvistettujen vaatimusten täyttämiseksi;FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/15
 
b) tyyppihyväksyntäviranomainen hyväksyy asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä III olevan 3.13 kohdan mukaisesti 
kolmen vuoden kuluessa asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivämääristä suoritetut 
menettelyt tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 olevan 1.1 kohdan toisessa alakohdassa vahvistet ­
tujen vaatimusten täyttämiseksi.  
6. Aiemmin myönnettyjen tyyppihyväksyntien tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi komissio tarkastelee direktiivin 
2007/46/EY V luvun vaikutuksia tämän asetuksen soveltamiseen.  
16 artikla  
Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen  
Muutetaan direktiivi 2007/46/EY tämän asetuksen liitteen XVIII mukaisesti.  
17 artikla  
Asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttaminen  
Muutetaan asetus (EY) N:o 692/2008 seuraavasti:  
1) Korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:  
”1. Jos kaikki asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän ja 
antaa EY-tyyppihyväksyntänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.  
Tyyppihyväksyntänumeron osa 3 on muodostettava tämän asetuksen liitteen I lisäyksen 6 mukaisesti, sanotun kui ­
tenkaan rajoittamatta direktiivin 2007/46/EY liitteen VII säännösten soveltamista.  
Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille.  
Asetuksen (EY) N:o 715/2007 vaatimukset katsotaan täytetyiksi, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:  
a) tämän asetuksen 3 artiklan 10 kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät;  
b) tämän asetuksen 13 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttyvät;  
c) ajoneuvo on hyväksytty E-säännön nro 83, muutossarja 07, nro 85 ja sen täydennysten, nro 101, tarkistus 3 
(sisältää muutossarjan 01 täydennyksineen), ja puristussytytysmoottorilla varustettujen ajoneuvojen tapauksessa E- 
säännön 24, osa III, muutossarja 03, mukaisesti.  
d) edellä 5 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät.”  
2) Lisätään 16 a artikla seuraavasti:  
”16 a artikla  
Siirtymäsäännökset  
Luokkien M1 ja M2 sekä luokan N1 alaluokan I ajoneuvojen osalta 1 päivästä syyskuuta 2017 ja luokan N1 ala ­
luokkien II ja III ja luokan N2 ajoneuvojen osalta 1 päivästä syyskuuta 2018 tätä asetusta sovelletaan ainoastaan 
arvioitaessa, täyttävätkö ennen mainittuja päivämääriä tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksytyt ajoneuvot seuraa ­
vat vaatimukset:  
a) tuotannon vaatimustenmukaisuus 8 artiklan mukaisesti;FI L 175/16 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
b) käytönaikainen vaatimustenmukaisuus 9 artiklan mukaisesti;  
c) ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuus 13 artiklan 
mukaisesti.  
Tätä asetusta sovelletaan myös komission täytäntöönpanoasetuksissa (EU) 2017/1152 (*) ja (EU) 2017/1153 (**) sää ­
dettyyn korrelaatiomenettelyyn.  
___________  
(*) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1152, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2017, menetelmän vahvistami ­
sesta sääntömääräisen testausmenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi tarvittavien korrelaatioparametrien 
määrittämiseksi kevyiden hyötyajoneuvojen osalta ja asetuksen (EU) No 293/2012 muuttamisesta (katso tämän 
virallisen lehden sivu 644).  
(**) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1153, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2017, menetelmän vahvistami ­
sesta sääntömääräisen testausmenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi tarvittavien korrelaatioparametrien 
määrittämiseksi ja asetuksen (EU) No 1014/2010 muuttamisesta (katso tämän virallisen lehden sivu 679).”  
3) Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen XVII mukaisesti.  
18 artikla  
Asetuksen (EU) N:o 1230/2012  ( 1 ) muuttaminen  
Korvataan komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 5 kohta seuraavasti:  
”5) ’Lisävarusteiden massalla’ tarkoitetaan niiden lisävarusteiden yhdistelmien suurinta massaa, jotka voidaan asentaa 
ajoneuvoon vakiovarusteiden lisäksi valmistajan erittelyjen mukaisesti.”  
19 artikla  
Kumoaminen  
Kumotaan asetus (EY) N:o 692/2008 1 päivästä tammikuuta 2022.  
20 artikla  
Voimaantulo ja soveltaminen  
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu  Euroopan unionin virallisessa 
lehdessä . 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval ­
tioissa.  
Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2017.  
Komission puolesta  
Puheenjohtaja  
Jean-Claude JUNCKERFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/17  
( 1 ) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1213/2012, annettu 17 päivänä joulukuuta 2012, tiettyihin GSP-jaksoihin sovellettavie n 
tullietuuksien suspendoimisesta tiettyjen GSP-järjestelmän edunsaajamaiden osalta yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta  annetun 
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 mukaisesti (EUVL L 353, 21.12.2012, s. 31).
 LIITELUETTELO  
LIITE I  EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset  
Lisäys 1  Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen tyyppi 1 -testin osalta – tilastomenetelmä  
Lisäys 2  Sähköajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät laskelmat  
Lisäys 3  Ilmoituslomakkeen malli  
Lisäys 4  EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli  
Lisäys 5  Ajoneuvon OBD-järjestelmään liittyvät tiedot  
Lisäys 6  EY-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä  
Lisäys 7  Valmistajan todistus siitä, että OBD-järjestelmä täyttää käytönaikaiselle tehokkuudelle asetetut vaatimukset  
Lisäys 8 a  Tyyppi 1 -testin testausselosteen malli (mukaan luettuna ATCT-testi) ja raportoinnin vähimmäisvaatimuk ­
set 
Liite CO2MPAS-simulaattorin tuottamien tulosten raportointiin  
Lisäys 8 b  Ajovastustestin testausselosteen malli ja raportoinnin vähimmäisvaatimukset  
Lisäys 8 c  Testauskaavakkeen malli  
LIITE II  Käytönaikainen vaatimustenmukaisuus  
Lisäys 1  Käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen  
Lisäys 2  Pakokaasupäästöjen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden testauksessa käytettävä tilastollinen menettely  
Lisäys 3  Käytönaikaiseen vaatimustenmukaisuuteen liittyvät vastuut  
LIITE III A  Todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvät päästöt (RDE-päästöt)  
LIITE IV  Tyyppihyväksynnän yhteydessä katsastusta varten tarvittavat päästötiedot  
Lisäys 1  Hiilimonoksidipäästöjen mittaaminen joutokäyntinopeuksilla (tyyppi 2 -testi)  
Lisäys 2  Savun tiheyden mittaaminen  
LIITE V  Kampikammiopäästöjen tarkastaminen (tyyppi 3 -testi)  
LIITE VI  Haihtumispäästöjen määrittäminen (tyyppi 4 -testi)  
LIITE VII  Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyden tarkastaminen (tyyppi 5 -testi)  
Lisäys 1  Standardoitu koepenkkisykli (SBC)  
Lisäys 2  Standardoitu dieselmoottorin koepenkkisykli (SDBC)  
Lisäys 3  Standardoitu maantiesykli (SRC)  
LIITE VIII  Keskimääräisten päästöjen tarkastaminen matalassa ympäristön lämpötilassa (tyyppi 6 -testi)  
LIITE IX  Vertailupolttoaineiden eritelmät  
LIITE X  Varattu  
LIITE XI  Moottoriajoneuvojen sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä)  
Lisäys 1  Ajoneuvon sisäisen valvontajärjestelmän (OBD-järjestelmän) toimintaFI L 175/18 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 2  Ajoneuvoperheen olennaiset piirteet  
LIITE XII  Ekoinnovaatioilla varustettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntä sekä monivaiheista tyyppihyväksyntää varten 
toimitettujen luokan N1 ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittäminen  
LIITE XIII  Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden EY-tyyppihyväksyntä erillisinä teknisinä yksikköinä  
Lisäys 1  Ilmoituslomakkeen malli  
Lisäys 2  EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli  
Lisäys 3  EY-tyyppihyväksyntämerkin malli  
LIITE XIV  Ajoneuvon OBD-järjestelmän tietojen ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
saatavuus  
Lisäys 1  Vaatimustenmukaisuustodistus  
LIITE XV  Varattu  
LIITE XVI  Vaatimukset ajoneuvoille, joiden päästöjen jälkikäsittelyjärjestelmässä käytetään reagenssia  
LIITE XVII  Asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttaminen  
LIITE XVIII  Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen  
LIITE XIX  Asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttaminen  
Liite XX  Moottorin nettotehon mittaaminen  
Liite XXI  Tyyppi 1 -päästötestin testausmenetelmätFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/19
 
LIITE I  
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET  
1. EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVAT LISÄVAATIMUKSET  
1.1. Yhdellä polttoaineella toimivia kaasuajoneuvoja ja kahdella polttoaineella toimivia kaasuajoneuvoja kos ­
kevat lisävaatimukset  
1.1.1. Lisävaatimukset, jotka koskevat tyyppihyväksynnän myöntämistä yhdellä polttoaineella toimiville kaasuajoneu ­
voille ja kahdella polttoaineella toimiville kaasuajoneuvoille, ovat jäljempänä esitetyin poikkeuksin ne, jotka 
vahvistetaan E-säännössä nro 83 olevassa 1, 2 ja 3 kohdassa ja säännön liitteen 12 lisäyksissä 1 ja 2.  
1.1.2. E-säännön nro 83 liitteessä 12 olevassa 3.1.2 ja 3.1.4 kohdassa olevaa viittausta liitteessä 10 a esitettyihin 
vertailupolttoaineisiin on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteessä IX olevassa A jaksossa esitettyihin 
asianomaisiin vertailupolttoaineiden eritelmiin.  
1.2. Polttoainevaatimuksiltaan joustavia nk. flex-fuel-ajoneuvoja koskevat lisävaatimukset  
Polttoainevaatimuksiltaan joustavia nk. flex-fuel-ajoneuvoja koskevat lisävaatimukset ovat ne, jotka vahvistetaan 
E-säännössä nro 83 olevassa 4.9 kohdassa.  
2. TEKNISET LISÄVAATIMUKSET JA TESTIT  
2.1. Pienvalmistajat  
2.1.1. Luettelo 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista säädöksistä:  
Säädös  Vaatimukset  
California Code of Regulations, Title 13, kohdat 1961 
(a) ja 1961(b)(1)(C)(1), jota sovelletaan ajoneuvoihin 
mallivuodesta 2001, 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976 
ja 1975, julkaisija Barclay’s Publishing  Kevyiden hyötyajoneuvojen tyyppihyväksyntään on so ­
vellettava California Code of Regulationsin viimeisim ­
män mallivuoden vaatimuksia.  
2.2. Polttoainesäiliöiden täyttöaukot  
2.2.1. Polttoainesäiliöiden täyttöaukkoihin sovelletaan liitteessä XXI olevassa 5.4.1 ja 5.4.2 kohdassa ja jäljempänä 
olevassa 2.2.2 kohdassa asetettuja vaatimuksia.  
2.2.2. Polttoaineentäyttöaukon tulpan puuttumisesta aiheutuvat liialliset haihtumispäästöt ja polttoaineen läikkyminen 
on estettävä. Tämä voidaan toteuttaa käyttämällä jotakin seuraavista:  
a) automaattisesti avautuva ja sulkeutuva polttoaineentäyttöaukon tulppa, jota ei voi irrottaa  
b) rakenteelliset ominaisuudet, joilla estetään liialliset haihtumispäästöt polttoaineen täyttöaukon tulpan puut ­
tuessa  
c) muu järjestely, jolla on sama vaikutus. Tällaisia voivat olla esim. remmillä tai ketjulla varustettu täyttöaukon 
tulppa tai tulppa, joka avataan ajoneuvon käynnistämiseen käytettävän virta-avaimen avulla. Jälkimmäisessä 
tapauksessa täyttöaukon tulpan on oltava sellainen, että avaimen voi poistaa ainoastaan tulpan ollessa 
lukittuna.  
2.3. Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset  
2.3.1. Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset esitetään liitteessä XXI olevassa 5.5 kohdassa ja jäljem ­
pänä olevassa 2.3.2 ja 2.3.3 kohdassa.  
2.3.2. Jos puristussytytysmoottorin polttoaineensyötössä käytetään mekaanista pumppua, valmistajan on varmistettava 
polttoaineensyötön enimmäismäärän asetuksen suojaus ajoneuvon käytön aikana.FI L 175/20 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.3.3. Valmistajien on tehokkaasti estettävä matkamittarin lukemien uudelleenohjelmointi ajoneuvon sisäisessä verkos ­
sa, mahdollisessa voimalaitteen ohjaimessa sekä tapauksen mukaan tietojen etävaihtoon käytettävässä lähetinyk ­
sikössä. Valmistajien on käytettävä järjestelmällisiä suojausmenetelmiä ja kirjoitussuojia, jotka suojaavat matka ­
mittarin lukemien oikeellisuutta. Menetelmille, joilla turvataan riittävä suojaus, tarvitaan hyväksyntäviranomaisen 
hyväksyntä.  
2.4. Testien suorittaminen  
2.4.1. Kuvassa I.2.4 kuvataan ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten tehtävät testit. Testikohtaiset menettelyt kuvataan 
liitteissä II, III A, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI,  1 XX ja XXI.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/21
 FI L 175/22 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 Kuva I.2.4  
Testivaatimusten soveltaminen tyyppihyväksyntää ja sen laajentamista varten  
Ajoneuvoluokka  Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot1 Puristussytytysmootto ­
rilla varustetut 
ajoneuvot, mukaan 
lukien hybridiajoneuvot  Täyssähkö ­
ajoneuvot  Vetypoltto ­
kennoajoneu ­
vot 
Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot  Kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot3 Flex-fuel-ajoneuvot3 
Vertailupolttoaine  Ben ­
siini 
(E10)  Neste ­
kaasu  Maakaa ­
su/bio ­
metaani  Vety 
(poltto ­
moot ­
tori)  Bensiini 
(E10)  Bensiini 
(E10)  Bensiini 
(E10)  Bensiini (E10)  Diesel 
(B7)  — Vety (polt ­
tokenno)  
Nestekaa ­
su Maakaa ­
su/biome ­
taani  Vety (polt ­
tomoottori)  Etanoli 
(E85)  
Kaasumaiset epäpuhtaudet 
(tyyppi 1 -testi)  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä4 Kyllä 
(molem ­
mat polt ­
toaineet)  Kyllä 
(molem ­
mat polt ­
toaineet)  Kyllä 
(molemmat 
poltto ­
aineet)  Kyllä 
(molemmat poltto ­
aineet)  Kyllä  —  —  
Hiukkasmassa 
(tyyppi 1 -testi)  Kyllä2 — —  —  Kyllä2 
(vain ben ­
siini)  Kyllä2 
(vain ben ­
siini)  Kyllä2 
(vain bensii ­
ni) Kyllä2 
(molemmat poltto ­
aineet)  Kyllä  —  —  
Hiukkasmäärä  Kyllä2 — —  —  Kyllä2 
(vain ben ­
siini)  Kyllä2 
(vain ben ­
siini)  Kyllä2 
(vain bensii ­
ni) Kyllä2 
(molemmat poltto ­
aineet)  Kyllä  —  —  
Kaasumaiset epäpuhtaudet, 
RDE (tyyppi 1A -testi)  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä(4 ) Kyllä (mo ­
lemmat 
polttoai ­
neet)  Kyllä (mo ­
lemmat 
polttoai ­
neet)  Kyllä (mo ­
lemmat 
poltto ­
aineet)  Kyllä (molemmat 
polttoaineet)  Kyllä  -  -  
Hiukkasmäärä, RDE 
(tyyppi 1A -testi)  Kyllä  —  —  —  Kyllä (mo ­
lemmat 
polttoai ­
neet)  Kyllä (mo ­
lemmat 
polttoai ­
neet)  Kyllä (mo ­
lemmat 
poltto ­
aineet)  Kyllä (molemmat 
polttoaineet)  Kyllä  —  —  
Joutokäyntipäästöt 
(tyyppi 2 -testi)  Kyllä  Kyllä  Kyllä  —  Kyllä 
(molem ­
mat polt ­
toaineet)  Kyllä 
(molem ­
mat polt ­
toaineet)  Kyllä 
(vain bensii ­
ni) Kyllä 
(molemmat poltto ­
aineet)  — —  —  
Kampikammiopäästöt 
(tyyppi 3 -testi)  Kyllä  Kyllä  Kyllä  —  Kyllä 
(vain ben ­
siini)  Kyllä 
(vain ben ­
siini)  Kyllä 
(vain bensii ­
ni) Kyllä 
(vain bensiini)  — —  —
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/23
 Ajoneuvoluokka  Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, mukaan lukien hybridiajoneuvot1 Puristussytytysmootto ­
rilla varustetut 
ajoneuvot, mukaan 
lukien hybridiajoneuvot  Täyssähkö ­
ajoneuvot  Vetypoltto ­
kennoajoneu ­
vot 
Yhdellä polttoaineella toimivat ajoneuvot  Kahdella polttoaineella toimivat ajoneuvot3 Flex-fuel-ajoneuvot3 
Haihtumispäästöt 
(tyyppi 4 -testi)  Kyllä  —  —  —  Kyllä 
(vain ben ­
siini)  Kyllä 
(vain ben ­
siini)  Kyllä 
(vain bensii ­
ni) Kyllä 
(vain bensiini)  — —  —  
Kestävyys 
(tyyppi 5 -testi)  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä 
(vain ben ­
siini)  Kyllä 
(vain ben ­
siini)  Kyllä 
(vain bensii ­
ni) Kyllä 
(vain bensiini)  Kyllä  —  —  
Päästöt matalassa lämpöti ­
lassa 
(tyyppi 6 -testi)  Kyllä  —  —  —  Kyllä 
(vain ben ­
siini)  Kyllä 
(vain ben ­
siini)  Kyllä 
(vain bensii ­
ni) Kyllä 
(molemmat poltto ­
aineet)  — —  —  
Käytönaikainen vaatimus ­
tenmukaisuus  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä 
(molem ­
mat polt ­
toaineet)  Kyllä 
(molem ­
mat polt ­
toaineet)  Kyllä 
(molemmat 
poltto ­
aineet)  Kyllä 
(molemmat poltto ­
aineet)  Kyllä  —  —  
OBD-järjestelmät  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  —  —  
Hiilidioksidipäästöt, polt ­
toaineenkulutus, sähköe ­
nergiankulutus ja sähkö ­
käyttöinen toimintasäde  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä 
(molem ­
mat polt ­
toaineet)  Kyllä 
(molem ­
mat polt ­
toaineet)  Kyllä 
(molemmat 
poltto ­
aineet)  Kyllä 
(molemmat poltto ­
aineet)  Kyllä  Kyllä  Kyllä  
Savun tiheys  —  —  —  —  —  —  —  —  Kyllä  —  —  
Moottorin teho  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä  Kyllä
 3. TYYPPIHYVÄKSYNTIEN LAAJENNUKSET  
3.1. Pakokaasupäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 1- ja 2 -testit)  
3.1.1. Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka täyttävät 2 artiklan 1 kohdassa esitetyt kriteerit.  
3.1.2. Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetut ajoneuvot  
Liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksen 1 (WLTP) mukaisesti tehtyjen Ki-testien tapauksessa tyyppihyväksyntä laa ­
jennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka täyttävät liitteessä XXI olevassa 5.9 kohdassa esitetyt kriteerit.  
E-säännön nro 83 liitteen 13 (NEDC) mukaisesti tehtyjen Ki-testien tapauksessa tyyppihyväksyntä laajennetaan 
koskemaan ajoneuvoja asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä I olevan 3.1.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.  
3.2. Haihtumispäästöjä koskevat laajennukset (tyyppi 4 -testi)  
3.2.1. Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmällä varustettuja ajoneuvoja, 
jotka täyttävät seuraavat edellytykset:  
3.2.1.1. Polttoaineen ja ilman annostelujärjestelmän perusperiaate (esimerkiksi yksipisteruiskutus) on sama.  
3.2.1.2. Polttoainesäiliön muoto sekä polttoainesäiliön ja polttoaineletkujen materiaali ovat samat.  
3.2.1.3. Testi tehdään ajoneuvolla, joka edustaa letkun likimääräisen pituuden ja poikkipinnan osalta huonointa tapausta. 
Tyyppihyväksyntätesteistä vastaava tutkimuslaitos päättää, voidaanko erilaiset haihtuneen ja nestemäisen poltto ­
aineen erottimet hyväksyä.  
3.2.1.4. Polttoainesäiliön tilavuuden toleranssi on ± 10 prosenttia.  
3.2.1.5. Säiliön paineventtiilin säätö on sama.  
3.2.1.6. Polttoainekaasun varastointimenetelmä on sama, ts. loukun muoto ja tilavuus, väliaine, ilmanpuhdistin (jos sitä 
käytetään haihtumispäästöjen valvontaan) jne.  
3.2.1.7. Varastoidun polttoainehöyryn poistumismenetelmä on sama (esimerkiksi ilmavirta, poistumisaika tai poistumis ­
tilavuus esivakautussyklin aikana).  
3.2.1.8. Polttoaineen syöttöjärjestelmän tiivistys- ja tuuletusmenetelmät ovat samat.  
3.2.2. Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, joissa on  
3.2.2.1. eri moottorikoot  
3.2.2.2. eri moottoritehot  
3.2.2.3. automaattiset ja käsivalintaiset vaihteistot  
3.2.2.4. kaksi- ja nelipyörävedot  
3.2.2.5. eri korimallit ja  
3.2.2.6. eri pyörä- ja rengaskoot.  
3.3. Pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyyttä koskevat laajennukset (tyyppi 5 -testi)  
3.3.1. Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan erilaisia ajoneuvotyyppejä, kunhan ajoneuvon, moottorin tai pilaan ­
tumista rajoittavan järjestelmän seuraavassa kuvatut ominaisuudet ovat identtiset tai annettujen toleranssien 
sisällä.FI L 175/24 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.3.1.1. Ajoneuvo:  
Inertialuokka: kaksi välittömästi seuraavaa ylempää inertialuokkaa tai mikä tahansa alempi inertialuokka.  
Kokonaisajovastus nopeudella 80 km/h: +5 prosenttia suurempi tai mikä tahansa pienempi arvo.  
3.3.1.2. Moottori  
a) sylinterin iskutilavuus (± 15 prosenttia)  
b) ohjausventtiilien lukumäärä  
c) polttoainejärjestelmä  
d) jäähdytysjärjestelmän tyyppi  
e) palamisprosessi.  
3.3.1.3. Pilaantumista rajoittavan järjestelmän ominaisuudet:  
a) Katalysaattorit ja hiukkassuodattimet:  
katalysaattorien, suodattimien ja katalyyttielementtien lukumäärä  
katalysaattorien ja suodattimien koko (monoliitin massa ± 10 prosenttia)  
katalyyttitoiminnan tyyppi (hapettava, kolmitie, LNT, SCR, LNC tai muu)  
jalometallimäärä (sama tai suurempi)  
jalometallityyppi ja -suhde (± 15 prosenttia)  
substraatti (rakenne ja materiaali)  
kennotiheys  
enintään 50 K:n lämpötilavaihtelu katalysaattorin tai hiukkasloukun ilmansyöttöaukossa. Lämpötilanvaihtelu 
tarkistetaan tasaisissa olosuhteissa ajoneuvon nopeuden ollessa 120 km/h ja kuorma-asetuksen tyyppi I -testin 
mukainen.  
b) Ilmansyöttö:  
käytössä vai ei  
tyyppi (sykähdysilma, ilmapumput, muut).  
c) Pakokaasujen takaisinkierrätys:  
käytössä vai ei  
tyyppi (jäähdytetty tai jäähdyttämätön, aktiivinen tai passiivinen ohjaus, korkea paine tai matala paine).  
3.3.1.4. Kestävyystesti voidaan suorittaa ajoneuvolla, jonka korimalli, vaihteisto (automaattinen tai käsivalintainen) ja 
pyörä- tai rengaskoko ovat erilaiset kuin tyyppihyväksyntähakemuksen kohteena olevassa ajoneuvotyypissä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/25
 
3.4. OBD-järjestelmää koskevat laajennukset  
3.4.1. Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan erilaisia ajoneuvoja, joissa on samanlainen liitteen XI lisäyksessä 
2 määritelty moottori ja päästöjenrajoitusjärjestelmä. Tyyppihyväksynnän laajentamiseen eivät vaikuta seuraavat 
ajoneuvon ominaisuudet:  
a) moottorin apulaitteet  
b) renkaat  
c) ekvivalentti-inertia  
d) jäähdytysjärjestelmä  
e) kokonaisvälityssuhde  
f) vaihteiston tyyppi ja  
g) korityyppi.  
3.5. Matalassa lämpötilassa tehtävää testiä (tyyppi 6 -testi) koskevat laajennukset  
3.5.1. Ajoneuvot, joiden vertailumassat ovat erilaiset  
3.5.1.1. Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan ainoastaan ajoneuvoja, joiden vertailumassa edellyttää kahden 
seuraavaksi korkeamman ekvivalentti-inertialuokan tai minkä tahansa alemman ekvivalentti-inertialuokan käyt ­
tämistä.  
3.5.1.2. Luokkaan N kuuluvien ajoneuvojen tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan vain ajoneuvoja, joiden 
vertailumassa on pienempi, jos tyyppihyväksytyn ajoneuvon päästöt vastaavat sille ajoneuvolle, jolle tyyppihy ­
väksynnän laajennusta haetaan, määriteltyjä raja-arvoja.  
3.5.2. Ajoneuvot, joilla on eri kokonaisvälityssuhteet  
3.5.2.1. Tyyppihyväksyntä voidaan laajentaa koskemaan ajoneuvoja, joilla on eri välityssuhteet, vain tietyin edellytyksin.  
3.5.2.2. Tyyppihyväksynnän laajentamismahdollisuuden selvittämiseksi on määriteltävä jokaiselle tyyppi 1- ja tyyppi 6 
-testissä käytettävälle välityssuhteelle suhde  
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
jossa V  1 on hyväksytyn ajoneuvotyypin nopeus ja V  2 laajennushakemuksen kohteena olevan ajoneuvotyypin 
nopeus moottorin pyörimisnopeudella 1 000 rpm.  
3.5.2.3. Jos jokaisella välityssuhteella E ≤ 8 prosenttia, on laajennus annettava uusimatta tyyppi 6 -testiä.  
3.5.2.4. Jos vähintään yhdellä välityssuhteella E > 8 prosenttia ja jokaisella välityssuhteella E ≤ 13 prosenttia, on tyyppi 6 
-testi uusittava. Testit voidaan tehdä valmistajan valitsemassa laboratoriossa tutkimuslaitoksen suostumuksella. 
Testausselosteet on lähetettävä tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle.  
3.5.3. Ajoneuvot, joilla on eri vertailumassat ja eri välityssuhteet  
Tyyppihyväksyntä laajennetaan koskemaan ajoneuvoja, jotka eroavat hyväksytystä tyypistä vertailumassaltaan ja 
välityssuhteiltaan, jos kaikki 3.5.1 ja 3.5.2 kohdassa määrätyt edellytykset täyttyvät.FI L 175/26 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS  
4.1. Johdanto  
4.1.1. Jokainen tämän asetuksen mukaisen tyyppihyväksynnän nojalla valmistettava ajoneuvo on valmistettava tässä 
asetuksessa vahvistettujen tyyppihyväksyntävaatimusten mukaiseksi. Valmistajan on toteutettava riittävät järjes ­
telyt ja kirjalliset valvontasuunnitelmat ja tehtävä hyväksytyn tyypin jatkuvan vaatimustenmukaisuuden tarkas ­
tamiseksi tässä asetuksessa täsmennetyin määrävälein tarvittavat päästö- ja OBD-testit. Hyväksyntäviranomaisen 
on varmennettava ja hyväksyttävä nämä valmistajan järjestelyt ja valvontasuunnitelmat sekä tehtävä tarkastuksia 
ja päästö- ja OBD-testejä tässä asetuksessa täsmennetyin määrävälein valmistajan tiloissa, myös tuotanto- ja 
testaustiloissa, osana direktiivin 2007/46/EY liitteessä X kuvattuja tuotteen vaatimustenmukaisuuteen ja jatkuviin 
tarkastuksiin liittyviä järjestelyjä.  
4.1.2. Valmistajan on tarkastettava tuotannon vaatimustenmukaisuus testaamalla epäpuhtauspäästöt (esitetään asetuk ­
sen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2), hiilidioksidipäästöt (yhdessä sähköenergian kulutuksen mittaa ­
misen kanssa), kampikammiopäästöt, haihtumispäästöt ja OBD-järjestelmä. Tarkastukseen on sen vuoksi sisäl ­
lyttävä tyyppi 1-, 3- ja 4 -testi ja OBD-järjestelmän testi, jotka kuvataan tämän liitteen 2.4 kohdassa ja siinä 
mainituissa asiaankuuluvissa liitteissä. Tuotannon vaatimustenmukaisuutta koskevat erityiset menettelyt esitetään 
4.2–4.7 kohdassa ja lisäyksissä 1 ja 2.  
4.1.3. Valmistajan tuotannon vaatimustenmukaisuuden testaamista varten perheellä tarkoitetaan tyyppi 1- ja 3-testien 
osalta CO  2 -interpolointiperhettä, mukaan luettuna tyyppi 4 -testiä varten tämän liitteen 3.2 kohdassa kuvatut 
laajennukset, ja OBD-perhettä, mukaan luettuina OBD-testejä varten tämän liitteen 3.3 kohdassa kuvatut laa ­
jennukset.  
4.1.4. Valmistajan tekemän tuotteen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen tiheys perustuu standardin ISO 
31000:2009  Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet  mukaisiin riskinarviointimenetelmiin, ja ainakin tyyppi 1 -testi 
on tehtävä vähintään yhdelle jokaista 5 000:ta valmistettua ajoneuvoa kohti tai kerran vuodessa sen mukaan, 
kumpi toteutuu ensin.  
4.1.5 Tyyppihyväksynnän myöntänyt hyväksyntäviranomainen voi milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantolaitok ­
sessa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät.  
Tämän asetuksen soveltamiseksi hyväksyntäviranomaisen on tehtävä valmistajan tiloissa tarkastuksia, joissa 
varmennetaan valmistajan järjestelyt ja kirjalliset valvontasuunnitelmat ja jotka perustuvat standardin ISO 
31000:2009 Riskienhallinta. Periaatteet ja ohjeet mukaisiin riskinarviointimenetelmiin ja jotka joka tapauksessa 
tehdään vähintään kerran vuodessa.  
Jos hyväksyntäviranomainen ei pidä valmistajan tarkastusmenetelmää tyydyttävänä, tehdään fysikaalinen testi 
tuotantoajoneuvoille 4.2–4.9 kohdan mukaisesti.  
4.1.6. Hyväksyntäviranomaisen tekemien fysikaalisten varmennustestien tavanomaisen suoritusvälin on perustuttava 
valmistajan tarkastusmenettelyn tuloksiin ja riskinarviointimenetelmiin siten, että vähintään tehdään yksi var ­
mennustesti kolmen vuoden välein. Hyväksyntäviranomaisen on tehtävä nämä fysikaaliset päästötestit ja OBD- 
testit tuotantoajoneuvoille 4.2–4.9 kohdan mukaisesti.  
Jos fysikaaliset testi tekee valmistaja, hyväksyntäviranomaisen on seurattava niitä valmistajan tiloissa.  
4.1.7. Hyväksyntäviranomaisen on laadittava seloste kaikista tarkastuksista ja fysikaalisista testeistä, joilla varmennetaan 
valmistajien vaatimustenmukaisuus, ja säilytettävä sitä vähintään 10 vuoden ajan. Selosteet on annettava pyyn ­
nöstä muiden tyyppihyväksyntäviranomaisten ja Euroopan komission käyttöön.  
4.1.8. Vaatimustenvastaisuuksien tapauksessa sovelletaan direktiivin 2007/46/EY 30 artiklaa.  
4.2. Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus tyyppi 1 -testin perusteella  
4.2.1. Tyyppi 1 -testi tehdään tuotantoajoneuvolle, joka on CO  2 -interpolointiperheen validi jäsen ja vastaa tyyppihy ­
väksyntätodistuksen kuvausta. Epäpuhtauksien vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa noudatettavat raja-arvotFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/27
 
annetaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2. Hiilidioksidipäästöjä koskeva raja-arvo on arvo, 
jonka valmistaja on määrittänyt valitulle ajoneuvolle liitteen XXI alaliitteessä 7 esitetyllä interpolointimenetel ­
mällä. Hyväksyntäviranomaisen on tarkastettava interpolointilaskelma.  
4.2.2. Perheestä valitaan satunnaisesti kolmen ajoneuvon otos. Sen jälkeen kun hyväksyntäviranomainen on valinnut 
ajoneuvot, valmistaja ei saa tehdä säätöjä valittuihin ajoneuvoihin.  
4.2.2.1. Otokseen saa valita vain valmiiksi saatettuja tuotantoajoneuvoja, joilla on ajettu enintään 80 km. Näitä ajo ­
neuvoja kutsutaan nollakilometriajoneuvoiksi testattaessa vaatimustenmukaisuutta tyyppi 1 -testillä. Ajoneuvo 
testataan tämän asetuksen liitteessä XXI kuvatulla sovellettavalla WLTP-syklillä testien toistamista tai ajoneuvon 
ajokilometrejä koskevista vaatimuksista riippumatta. Testin tuloksiksi kirjataan arvot, joille on tehty kaikki tämän 
asetuksen mukaiset korjaukset.  
4.2.3. Testikriteerien laskennassa käytettävä tilastollinen menetelmä kuvataan lisäyksessä 1.  
Perheen tuotantoa pidetään vaatimusten vastaisena, jos yhden tai useamman epäpuhtauden ja hiilidioksidiarvojen 
osalta tehdään kielteinen päätös lisäyksessä 1 vahvistettujen testikriteerien mukaisesti.  
Perheen tuotantoa pidetään vaatimusten mukaisena, jos kaikkien epäpuhtauksien ja hiilidioksidiarvojen osalta 
tehdään myönteinen päätös lisäyksessä 1 vahvistettujen testikriteerien mukaisesti.  
Jos yhden epäpuhtauden osalta tehdään myönteinen päätös, muiden epäpuhtauksien ja hiilidioksidin osalta 
tehtävien päätösten yhteydessä tehtävät täydentävät testit eivät vaikuta päätökseen.  
Jos kaikkien epäpuhtauksien ja hiilidioksidiarvojen osalta ei tehdä myönteistä päätöstä, tehdään testi toisella 
ajoneuvolla (yhteensä enintään 16 ajoneuvolla) ja toistetaan lisäyksessä 1 kuvattu menettely myönteisen tai 
kielteisen päätöksen tekemiseksi (ks. kuva I.4.2).FI L 175/28 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva I.4.2
  
4.2.4. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan tehdä testejä perheeseen kuuluvalle 
ajoneuvolle, jolla on ajettu enintään 15 000 km, jotta voidaan määrittää epäpuhtauksia ja hiilidioksidia koskevat 
mitatut muutoskertoimet kullekin perheelle. Sisäänajon suorittaa valmistaja, joka sitoutuu olemaan tekemättä 
näihin ajoneuvoihin mitään säätöjä.  
4.2.4.1. Mitattu muutoskerroin määritetään sisäänajetulle ajoneuvolle seuraavalla menettelyllä:  
a) Mitataan epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöt enintään 80 km:n ajomatkan ja x km:n ajomatkan kohdalla 
ensimmäisen testattavan ajoneuvon osalta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/29
 
b) Lasketaan epäpuhtaus- ja hiilidioksidipäästöjen muutoskerroin EvC välillä 80–x km seuraavasti:  
EvC  meas ¼ arvot kohdalla x km =arvot kohdalla 80 km : 
c) Muita interpolointiperheen ajoneuvoja ei sisäänajeta, mutta niiden arvot ”päästöt 0 km:n kohdalla / sähköe ­
nergiankulutus / CO  2 ” kerrotaan ensimmäisen sisäänajetun ajoneuvon muutoskertoimella. Tässä tapauksessa 
otetaan lisäyksen 1 mukaisesti testattaessa huomioon seuraavat arvot:  
i) ensimmäisen ajoneuvon osalta arvot kohdalla x km  
ii) muiden ajoneuvojen osalta arvot kohdalla 0 km asianomaisella muutoskertoimella kerrottuna.  
4.2.4.2. Kaikki nämä testit tehdään markkinoilla saatavissa olevalla polttoaineella. Valmistajan pyynnöstä voidaan kui ­
tenkin käyttää liitteessä IX kuvailtuja vertailupolttoaineita.  
4.2.4.3. Vaihtoehtona 4.2.4.1 kohdassa tarkoitetulle menettelylle valmistaja voi varmistaa tuotannon vaatimustenmukai ­
suuden hiilidioksidipäästöjen osalta siten, että muutoskertoimelle EvC käytetään kiinteää arvoa 0,98 ja kaikki 
nollan kilometrin kohdalla mitatut hiilidioksidipäästöarvot kerrotaan tällä kertoimella.  
4.2.5. Testit nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla käyvien ajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuden 
osoittamiseksi voidaan tehdä markkinoilla saatavissa olevalla polttoaineella, jonka C3/C4-suhde on vertailupolt ­
toaineiden C3/C4-suhteiden välillä nestekaasun osalta, tai jollakin lämpöarvoltaan korkealla tai matalalla poltto ­
aineella maakaasun/biometaanin osalta. Kaikissa tapauksissa hyväksyntäviranomaiselle on esitettävä polttoainea ­
nalyysi.  
4.2.6. Ekoinnovaatioilla varustetut ajoneuvot  
4.2.6.1. Ajoneuvotyypissä, joka on varustettu yhdellä tai useammalla asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa (luokan 
M 1 ajoneuvot) tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa (luokan N  1 ajoneuvot) tarkoitetulla 
ekoinnovaatiolla, tuotannon vaatimustenmukaisuus on ekoinnovaatioiden osalta osoitettava tarkastamalla, että 
ajoneuvossa todella on kyseiset ekoinnovaatiot.  
4.3. Täyssähköajoneuvot  
4.3.1. Toimenpiteet, joilla varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus ajoneuvojen sähköenergian kulutuksen osal ­
ta, tarkastetaan tämän liitteen lisäyksen 4 mukaisen tyyppihyväksyntätodistuksen perusteella.  
4.3.2. Sähköenergian kulutuksen toteaminen tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi  
4.3.2.1. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä korvataan tyyppi 1 -testausmenettelyä koskeva tä ­
män asetuksen liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 3.4.4.1.3 kohdan (perättäisten syklien menettely) ja 3.4.4.2.3 
kohdan mukainen (lyhennetty testausmenettely) lopetuskriteeri seuraavasti:  
Lopetuskriteeri saavutetaan tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä, kun ensimmäinen sovel ­
lettava WLTP-testisykli on päättynyt.  
4.3.2.2. Kyseisen ensimmäisen sovellettavan WLTP-testisyklin aikana mitataan REESS-järjestelmistä tuleva tasavirta tämän 
asetuksen liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 3 kuvatulla menetelmällä ja jaetaan se kyseisen WLTP-testisyklin 
aikana ajetulla matkalla.  
4.3.2.3. Verrataan 4.3.2.2 kohdan mukaisesti määritettyä arvoa lisäyksessä 2 olevan 1.2 kohdan mukaisesti määritettyyn 
arvoon.  
4.3.2.4. Sähköenergian kulutuksen vaatimustenmukaisuus tarkistetaan käyttämällä 4.2 kohdassa ja lisäyksessä 1 kuvattuja 
tilastomenetelmiä. Tässä vaatimustenmukaisuustarkastuksessa korvataan termit ”epäpuhtaudet/hiilidioksidi” ter ­
millä ”sähköenergian kulutus”.FI L 175/30 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.4. Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC-HEV)  
4.4.1. Toimenpiteet, joilla varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneu ­
vojen hiilidioksidipäästöjen massan ja sähköenergiankulutuksen osalta, tarkastetaan tämän liitteen lisäyksen 4 
mukaisessa tyyppihyväksyntätodistuksessa olevan kuvauksen perusteella.  
4.4.2. Hiilidioksidipäästöjen massan toteaminen tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi  
4.4.2.1. Ajoneuvo testataan tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteessä 8 olevassa 3.2.5 kohdassa kuvatulla varausta 
ylläpitävällä tyyppi 1 -testillä.  
4.4.2.2. Testin aikana määritetään varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidioksidipäästöjen massa tämän asetuksen liitteen 
XXI alaliitteen 8 taulukon A8/5 mukaisesti ja verrataan sitä lisäyksessä 2 olevan 2.3 kohdan mukaisesti mää ­
ritettyyn varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidioksidipäästöjen massaan.  
4.4.2.3 Hiilidioksidipäästöjen vaatimustenmukaisuus tarkistetaan käyttämällä 4.2 kohdassa ja lisäyksessä 1 kuvattuja 
tilastomenetelmiä.  
4.4.3. Sähköenergian kulutuksen toteaminen tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi  
4.4.3.1. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä korvataan tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteessä 8 
olevan 3.2.4.4 kohdan mukaisen varausta purkavan tyyppi 1 -testausmenettelyn päättyminen seuraavasti:  
Varausta purkava tyyppi 1 -testausmenettely päättyy tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä, 
kun ensimmäinen sovellettava WLTP-testisykli on päättynyt.  
4.4.3.2. Kyseisen ensimmäisen sovellettavan WLTP-testisyklin aikana mitataan REESS-järjestelmistä tuleva tasavirta tämän 
asetuksen liitteen XXI alaliitteen 8 lisäyksessä 3 kuvatulla menetelmällä ja jaetaan se kyseisen WLTP-testisyklin 
aikana ajetulla matkalla.  
4.4.3.3. Verrataan tämän säännön 4.5.3.2 kohdan mukaisesti määritettyä arvoa lisäyksessä 2 olevan 2.4 kohdan mu ­
kaisesti määritettyyn arvoon.  
4.4.1.4. Sähköenergian kulutuksen vaatimustenmukaisuus tarkistetaan käyttämällä 4.2 kohdassa ja lisäyksessä 1 kuvattuja 
tilastomenetelmiä. Tässä vaatimustenmukaisuustarkastuksessa korvataan termit ”epäpuhtaudet/hiilidioksidi” ter ­
millä ”sähköenergian kulutus”.  
4.5. Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus tyyppi 3 -testin perusteella  
4.5.1. Jos tyyppi 3 -testi varmennetaan, se on tehtävä seuraavasti:  
4.5.1.1. Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu on epätyydyttävä, ajoneuvoperheestä otetaan satun ­
naisesti ajoneuvo, jolle tehdään liitteessä V kuvatut testit.  
4.5.1.2. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ajoneuvo täyttää liitteessä V esitetyt testivaatimukset.  
4.5.1.3. Jos testattu ajoneuvo ei täytä 4.5.1.1 kohdan vaatimuksia, otetaan samasta perheestä uusi neljän ajoneuvon 
satunnaisotos, jolle tehdään liitteessä VI kuvatut tai ainakin E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 7 kohdan 
mukaiset testit. Testit voidaan tehdä ajoneuvoille, joita on sisäänajettu enintään 15 000 kilometriä ilman muu ­
toksia.  
4.5.1.4. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos vähintään kolme ajoneuvoa täyttää liitteessä V esitetyt testivaa ­
timukset.  
4.6. Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus tyyppi 4 -testin perusteella  
4.6.1. Jos tyyppi 4 -testi varmennetaan, se on tehtävä seuraavasti:FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/31
 
4.6.1.1. Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu on epätyydyttävä, ajoneuvoperheestä otetaan satun ­
naisesti ajoneuvo, jolle tehdään liitteessä VI kuvatut tai ainakin E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 7 kohdan 
mukaiset testit.  
4.6.1.2. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ajoneuvo täyttää liitteessä VI tai E-säännön nro 83 liitteessä 7 
olevassa 7 kohdassa kuvattujen testien vaatimukset sen mukaan, mikä testi sille tehdään.  
4.6.1.3. Jos testattu ajoneuvo ei täytä 4.6.1.1 kohdan vaatimuksia, otetaan samasta perheestä uusi neljän ajoneuvon 
satunnaisotos, jolle tehdään liitteessä VI kuvatut tai ainakin E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 7 kohdan 
mukaiset testit. Testit voidaan tehdä ajoneuvoille, joita on sisäänajettu enintään 15 000 kilometriä ilman muu ­
toksia.  
4.6.1.4. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ainakin kolme ajoneuvoa täyttää liitteessä VI tai E-säännön nro 
83 liitteessä 7 olevassa 7 kohdassa kuvattujen testien vaatimukset sen mukaan, mikä testi niille tehdään.  
4.7. Ajoneuvon vaatimustenmukaisuus OBD-järjestelmän osalta  
4.7.1. Jos OBD-järjestelmän suorituskyky tarkastetaan, se on tehtävä seuraavasti:  
4.7.1.1. Jos hyväksyntäviranomainen katsoo, että tuotannon laatu on epätyydyttävä, ajoneuvoperheestä otetaan satun ­
naisesti ajoneuvo, jolle tehdään liitteen XI lisäyksessä 1 kuvatut testit.  
4.7.1.2. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ajoneuvo täyttää liitteen XI lisäyksessä 1 esitetyt testivaatimuk ­
set. 
4.7.1.3. Jos testattu ajoneuvo ei täytä 4.7.1.1 kohdan vaatimuksia, otetaan samasta perheestä uusi neljän ajoneuvon 
satunnaisotos, jolle tehdään liitteen XI lisäyksessä 1 esitetyt testit. Testit voidaan tehdä ajoneuvoille, joita on 
sisäänajettu enintään 15 000 kilometriä ilman muutoksia.  
4.7.1.4. Tuotanto katsotaan vaatimusten mukaiseksi, jos ainakin kolme ajoneuvoa täyttää liitteen XI lisäyksessä 1 esitetyt 
testivaatimukset.FI L 175/32 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 1  
Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen tyyppi 1 -testin osalta – tilastomenetelmä  
1. Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jota käytetään tarkastettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuutta epäpuhtauk ­
sien ja hiilidioksidin osalta koskevat vaatimukset tyyppi 1 -testissä, mukaan luettuina täyssähköajoneuvoja ja ulko ­
puolelta ladattavia hybridisähköajoneuvoja koskevat vaatimustenmukaisuusvaatimukset.  
2. Asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 mainittuja epäpuhtauksia ja hiilidioksidipäästöjä koskevia mitta ­
uksia tehdään vähintään kolmelle ajoneuvolle siihen saakka, että voidaan tehdä myönteinen tai kielteinen päätös.  
Lukumäärän  N testeistä määritetään kaikkien mittausten  N osalta  x 1, x 2, … x  N, keskiarvo  Xtests  ja varianssi  VAR : 
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
ja 
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Kunkin testimäärän osalta epäpuhtauksille voidaan tehdä jokin kolmesta seuraavasta päätöksestä (ks. i–iii alakohta 
jäljempänä) käyttäen perustana kunkin epäpuhtauden raja-arvoa  L, kaikkien testien  N keskiarvoa  X tests , testitulosten 
varianssia  VAR  ja testien lukumäärää  N: 
i) perhe hyväksytään, jos  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) perhe hylätään, jos  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii) tehdään toinen mittaus, jos 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Mittausepätarkkuuksien ottamiseksi huomioon asetetaan epäpuhtauksien mittaamisessa tekijän A arvoksi 1,05.  
4. Hiilidioksidin (CO  2 ) ja sähköenergian kulutuksen (EC) osalta käytetään normalisoituja CO  2 - ja EC-arvoja:  
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
CO  2 :n ja EC:n osalta asetetaan tekijän A arvoksi 1,01 ja tekijän L arvoksi 1. CO  2 :n ja EC:n tapauksessa kriteerit 
yksinkertaistetaan näin ollen seuraavasti:  
i) perhe hyväksytään, jos  X tests< A Ä VAR  
ii) perhe hylätään, jos  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii) tehdään toinen mittaus, jos 
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
Epäpuhtauksia, EC:tä ja CO  2 :ta koskevia tekijän A arvoja tarkistetaan, ja niitä voidaan muuttaa käytettävissä olevan 
näytön perusteella. Tämän vuoksi tyyppihyväksyntäviranomaisten on toimitettava komissiolle kaikki asian kannalta 
merkitykselliset tiedot aluksi ainakin viiden vuoden ajan.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/33
 
Lisäys 2  
Sähköajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät laskelmat  
1. Täyssähköajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät laskelmat  
1.1 Yksittäisen täyssähköajoneuvon sähköenergian kulutuksen interpolointi 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
jossa  
EC DC–ind,COP  on yksittäisen ajoneuvon sähköenergian kulutus tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi 
[Wh/km]  
EC DC–L,COP  on ajoneuvon L sähköenergian kulutus tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi [Wh/km]  
EC DC–H,COP  on ajoneuvon H sähköenergian kulutus tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi [Wh/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
1.2 Täyssähköajoneuvojen sähkönkulutus  
Kirjataan seuraava arvo ja käytetään sitä tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa sähkönkulutuksen 
osalta: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
jossa  
EC DC,COP  on sähköenergian kulutus, joka perustuu REESS-järjestelmän purkautumiseen ensimmäisessä so ­
vellettavassa WLTC-testisyklissä, joka tehdään todentamista varten tuotannon vaatimustenmukai ­
suuden tarkastusmenettelyssä  
EC DC,CD,first WLTC  on sähköenergian kulutus, joka perustuu REESS-järjestelmän purkautumiseen ensimmäisessä so ­
vellettavassa WLTC-testisyklissä, joka tehdään liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.3 kohdan mu ­
kaisesti [Wh/km]  
AF EC on mukautuskerroin, jolla kompensoidaan varausta purkavassa menettelyssä hyväksynnän aikana 
tehdyn tyyppi 1 -testin jälkeen ilmoitetun sähköenergian kulutuksen arvon ja tuotannon vaa ­
timustenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä mitatun testituloksen välinen ero  
ja 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
jossa  
EC WLTC,declared  on liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.1.2.3 kohdan mukaisesti saatu täyssähköajoneuvon ilmoitettu 
sähköenergian kulutus  
EC WLTC  on liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.3.4.2 kohdan mukaisesti mitattu sähköenergian kulutus.  
2. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen tuotannon vaatimustenmukaisuuteen liittyvät laskelmat  
2.1 Yksittäisen ulkopuolelta ladattavan hybridisähköajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien hiilidioksidipäästöjen 
massa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞFI L 175/34 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
jossa  
M CO2–ind,CS,COP  on yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa tuotannon vaa ­
timustenmukaisuuden tarkastamiseksi [g/km]  
M CO2–L,CS,COP  on ajoneuvon L varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa tuotannon vaatimustenmu ­
kaisuuden tarkastamiseksi [g/km]  
M CO2–H,CS,COP  on ajoneuvon H varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa tuotannon vaatimustenmu ­
kaisuuden tarkastamiseksi [g/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
2.2 Yksittäisen ulkopuolelta ladattavan hybridisähköajoneuvon sähköenergian kulutus varausta purettaessa tuotannon 
vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
jossa  
EC DC–ind,CD,COP  on yksittäisen ajoneuvon sähköenergian kulutus varausta purettaessa tuotannon vaatimustenmukai ­
suuden tarkastamiseksi [Wh/km]  
EC DC–L,CD,COP  on ajoneuvon L sähköenergian kulutus varausta purettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuuden 
tarkastamiseksi [Wh/km]  
EC DC–H,CD,COP  on ajoneuvon H sähköenergian kulutus varausta purettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuuden 
tarkastamiseksi [Wh/km];  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
2.3 Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi  
Kirjataan seuraava arvo ja käytetään sitä tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO  2 -päästöjen massan osalta: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
jossa  
M CO2,CS,COP  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa varausta ylläpidettäessä suoritettavassa 
tyyppi 1 -testissä, joka tehdään todentamista varten tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusme ­
nettelyssä  
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa varausta ylläpidettäessä liitteessä XXI olevan 
4.1.1 kohdan mukaisesti suoritettavassa tyyppi 1 -testissä [g/km]  
AF CO2,CS  on mukautuskerroin, jolla kompensoidaan hyväksynnän aikana tehdyn tyyppi 1 -testin jälkeen saadun 
varausta purkavassa menettelyssä mitatun arvon ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusme ­
nettelyssä mitatun testituloksen välinen ero  
ja 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
jossa  
M CO2,CS,c,declared  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen ilmoitettu massa varausta ylläpidettäessä suo ­
ritettavassa tyyppi 1 -testissä liitteen XXI alaliitteen 8 taulukon A8/5 vaiheen 7 mukaisestiFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen mitattu massa varausta ylläpidettäessä suori ­
tettavassa tyyppi 1 -testissä liitteen XXI alaliitteen 8 taulukon A8/5 vaiheen 6 mukaisesti.  
2.4 Sähköenergian kulutus varausta purettaessa tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi  
Kirjataan seuraava arvo ja käytetään sitä tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa varausta purettaessa 
mitatun sähköenergiankulutuksen osalta: 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
jossa  
EC DC,CD,COP  on sähköenergian kulutus varausta purettaessa perustana REESS-järjestelmän purkautuminen en ­
simmäisessä sovellettavassa WLTC-testisyklissä, joka kuuluu varausta purettaessa tehtävään tyyppi 
1-testiin, joka suoritetaan todentamista varten tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusme ­
nettelyssä  
EC DC,CD,first WLTC  on sähköenergian kulutus varausta purettaessa perustana REESS-järjestelmän purkautuminen en ­
simmäisessä sovellettavassa WLTC-testisyklissä, joka kuuluu varausta purettaessa tehtävään tyyppi 
1-testiin, joka suoritetaan liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
AF EC,AC,CD  on sähköenergian kulutukseen varausta purettaessa sovellettava mukautuskerroin, jolla kompen ­
soidaan hyväksynnän aikana tehdyn tyyppi 1 -testin jälkeen saadun varausta purkavassa menette ­
lyssä mitatun arvon ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä mitatun testitu ­
loksen välinen ero  
ja 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
jossa  
EC AC,CD,declared  on liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.1.2.3 kohdan mukaisesti varausta purettaessa tehdyssä tyyppi 
1 -testissä saatu varausta purettaessa ilmoitettu sähköenergian kulutus  
EC AC,CD  on liitteen XXI alaliitteessä 8 olevan 4.3.1 kohdan mukaisesti varausta purettaessa tehdyssä tyyppi 1 
-testissä saatu varausta purettaessa mitattu sähköenergian kulutus.FI L 175/36 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 3  
MALLI  
ILMOITUSLOMAKE N:o …,  
JOKA LIITTYY AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN PÄÄSTÖJEN SEKÄ AJONEUVON KORJAAMISEEN JA HUOLTAMISEEN 
TARVITTAVIEN TIETOJEN SAATAVUUDEN OSALTA  
Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset 
piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. 
Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.  
Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot 
niiden ominaisuuksista. 
0. YLEISTÄ  
0.1.  Merkki (valmistajan toiminimi): .............................................................................................. ...............................  
0.2.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
0.2.1.  Kaupalliset nimet (jos saatavissa): .......................................................................................... ................................  
0.4.  Ajoneuvoluokka (  c ): ............................................................................................................................ ........................  
0.8.  Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: ...................................................................................... ......................  
0.9.  Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: ..................................................................... .............  
1. YLEISET RAKENTEELLISET OMINAISUUDET  
1.1.  Valokuvat ja/tai piirustukset tyyppiä edustavasta ajoneuvosta / komponentista / erillisestä teknisestä 
yksiköstä (  1 ): 
1.3.3.  Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): ....................................................................... .................  
2. MASSAT JA MITAT(  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kg, mm) (viitataan tarvittaessa piirustukseen)  
2.6.  Ajokuntoisen ajoneuvon massa (  h ) 
a) kunkin variantin suurin ja pienin massa: ................................................................................... ................... 
b) kunkin version massa (on esitettävä matriisi): ............................................................................. ................  
2.8.  Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu kokonaismassa (  i ) ( 3 ): .......................................................  
3. KÄYTTÖENERGIANMUUNNIN (  k ) 
3.1.  Käyttöenergianmuuntimien valmistaja: ......................................................................................... ........................  
3.1.1.  Valmistajan merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergianmuuntimeen, tai muut tunnistustavat): .............  
3.2.  Polttomoottori  
3.2.1.1.  Toimintaperiaate: kipinäsytytys/puristussytytys/dual-fuel (  1 ) 
Sykli: nelitahtinen/kaksitahtinen/kiertomoottori (  1 ) 
3.2.1.2.  Sylinterien lukumäärä ja järjestely: ......................................................................................... ...............................FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/37
 
3.2.1.2.1.  Halkaisija (  l ): ............................................................................................................................ .......................... mm  
3.2.1.2.2.  Iskunpituus (  l ): ............................................................................................................................ ...................... mm  
3.2.1.2.3.  Sytytysjärjestys: ............................................................................................................ ...............................................  
3.2.1.3.  Sylinteritilavuus (  m ): ............................................................................................................................ ............ cm  3 
3.2.1.4.  Volumetrinen puristussuhde (  2 ): ............................................................................................................................ . 
3.2.1.5.  Piirustukset palotilasta, männänpäästä ja kipinäsytytysmoottorien osalta männänrenkaista: .................  
3.2.1.6.  Moottorin nimellinen joutokäyntinopeus (  2 ): ............................................................................................. rpm  
3.2.1.6.1.  Moottorin suuri joutokäyntinopeus (  2 ): ....................................................................................................... rpm  
3.2.1.8.  Nimellisteho: (  n ) ............................. KW nopeudella .............................. rpm (valmistajan ilmoittama arvo)  
3.2.1.9.  Valmistajan ilmoittama moottorin suurin sallittu pyörimisnopeus:. .................................................... rpm  
3.2.1.10.  Suurin nettovääntömomentti (n): ...... Nm pyörimisnopeudella ......rpm (valmistajan ilmoittama arvo)  
3.2.2.  Polttoaine  
3.2.2.1.  Kevyet hyötyajoneuvot: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / maakaasu tai biometaani / etanoli (E85) / 
biodiesel / vety / H  2 NG (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  RON-luku, lyijytön: .......................................................................................................... .........................................  
3.2.2.4.  Ajoneuvon polttoainetyyppi: yhdellä tai kahdella polttoaineella toimiva tai polttoainevaatimuksiltaan 
joustava (flex-fuel) (  1 ) 
3.2.2.5.  Biopolttoaineen suurin sallittu määrä polttoaineessa (valmistajan ilmoittama arvo): ... tilavuusprosent ­
tia 
3.2.4.  Polttoaineensyöttö  
3.2.4.1.  Kaasuttimilla: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.4.2.  Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan puristussytytys tai kaksipolttoaine): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Järjestelmä (yhteispaineruiskutus / yksikkösuuttimet / jakajapumppu jne.): ...............................................  
3.2.4.2.2.  Toimintaperiaate: suoraruiskutus / esikammio / pyörrekammio (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Ruiskutuspumppu/jakelupumppu  
3.2.4.2.3.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.2.3.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.4.2.3.3.  Suurin polttoaineen virtausmäärä (  1 ) ( 2 ): ..................................... mm  3 /isku tai jakso moottorin pyöri ­
misnopeudella: .................. rpm tai vaihtoehtoisesti ominaiskaavio:...................................... (Jos mootto ­
rissa on ahtopaineen säätö, ilmoitetaan polttoaineen virtausmäärän ja ahtopaineen suhde moottorin 
pyörimisnopeuteen)  
3.2.4.2.4.  Moottorin nopeudenrajoitin  
3.2.4.2.4.2.1.  Nopeus, jossa rajoitus alkaa kuormitettuna: .................................................................................. ............ rpm  
3.2.4.2.4.2.2.  Suurin pyörimisnopeus kuormittamattomana: .................................................................................... ...... rpm  
3.2.4.2.6.  Ruiskutussuuttimet  
3.2.4.2.6.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.2.6.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................FI L 175/38 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.4.2.8.  Apukäynnistyslaite  
3.2.4.2.8.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.2.8.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.4.2.8.3.  Järjestelmän kuvaus: ......................................................................................................... .........................................  
3.2.4.2.9.  Elektronisesti ohjattu ruiskutus: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.2.9.2.  Tyypit:  
3.2.4.2.9.3  Järjestelmän kuvaus: ......................................................................................................... .........................................  
3.2.4.2.9.3.1.  Moottorinohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi: ............................................................................... .............  
3.2.4.2.9.3.1.1.  ECU-yksikön ohjelmistoversio: ................................................................................................ ...............................  
3.2.4.2.9.3.2.  Polttoaineensäätimen merkki ja tyyppi: ....................................................................................... ........................  
3.2.4.2.9.3.3.  Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi: ........................................................................................ ..........................  
3.2.4.2.9.3.4.  Polttoaineenjakajan merkki ja tyyppi: ........................................................................................ ...........................  
3.2.4.2.9.3.5.  Kuristustilan merkki ja tyyppi: .............................................................................................. .................................  
3.2.4.2.9.3.6.  Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ................................................  
3.2.4.2.9.3.7.  Ilmanlämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ................................................................ ...... 
3.2.4.2.9.3.8.  Ilmanpaine-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: .................................................................... .........  
3.2.4.3.  Polttoaineen suihkutuksella (vain kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Toimintaperiaate: imusarja (yksi/monipiste/suoraruiskutus (  1 )/muu (määritellään): ................... .................  
3.2.4.3.2.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.3.3.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.4.3.4.  Järjestelmän kuvaus (muiden kuin jatkuvaruiskutteisten järjestelmien osalta annetaan vastaavat tie ­
dot): ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.4.3.4.1.  Moottorinohjausyksikön (ECU) merkki ja tyyppi: ............................................................................... .............  
3.2.4.3.4.1.1.  ECU-yksikön ohjelmistoversio: ................................................................................................ ...............................  
3.2.4.3.4.3.  Ilmavirta-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ..................................................................... .............  
3.2.4.3.4.8.  Kuristustilan merkki ja tyyppi: .............................................................................................. .................................  
3.2.4.3.4.9.  Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ................................................  
3.2.4.3.4.10.  Ilmanlämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ................................................................ ...... 
3.2.4.3.4.11.  Ilmanpaine-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: .................................................................... .........  
3.2.4.3.5.  Ruiskutussuuttimet:  
3.2.4.3.5.1.  Merkki: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.3.5.2.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/39
 
3.2.4.3.7.  Kylmäkäynnistysjärjestelmä  
3.2.4.3.7.1.  Toimintaperiaatteet: ......................................................................................................... ..........................................  
3.2.4.3.7.2.  Toimintasäädöt/-asetukset (  1 ) ( 2 ): ............................................................................................................................  
3.2.4.4.  Syöttöpumppu  
3.2.4.4.1.  Paine (  2 ): .......................................................... KPa tai ominaiskaavio (  2 ): ..........................................................  
3.2.4.4.2.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.4.4.3.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.5.  Sähköjärjestelmä  
3.2.5.1.  Nimellisjännite: ..................................................................................... V, positiivinen/negatii vinen maatto (  1 ) 
3.2.5.2.  Laturi  
3.2.5.2.1.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.5.2.2.  Nimellisteho: ................................................................................................................ ......................................... VA  
3.2.6.  Sytytysjärjestelmä (vain kipinäsytytysmoottorit)  
3.2.6.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.6.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.6.3.  Toimintaperiaate: ............................................................................................................ ............................................  
3.2.6.6.  Sytytystulpat  
3.2.6.6.1.  Merkki: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.6.6.2.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.6.6.3.  Kärkiväli: ................................................................................................................... .......................................... mm  
3.2.6.7.  Sytytyspuolat  
3.2.6.7.1.  Merkki: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.6.7.2.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.7.  Jäähdytysjärjestelmä: neste/ilma (  1 ) 
3.2.7.1.  Moottorin lämpötilan ohjausmekanismin vakioasetusarvo: ............................................................ ........... ...... 
3.2.7.2.  Neste  
3.2.7.2.1.  Nestelaji: ................................................................................................................... ....................................................  
3.2.7.2.2.  Kiertopumput: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Ominaisuudet: ............................................................ .................................................... ......................................... tai  
3.2.7.2.3.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.7.2.3.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.7.2.4.  Välityssuhteet: .............................................................................................................. ...............................................  
3.2.7.2.5.  Tuulettimen ja sen käyttömekanismin kuvaus: .................................................................................. ...............FI L 175/40 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.7.3.  Ilma  
3.2.7.3.1.  Tuuletin: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Ominaisuudet: ............................................................ .................................................... ....................................... tai  
3.2.7.3.2.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.7.3.2.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.7.3.3.  Välityssuhteet: .............................................................................................................. ...............................................  
3.2.8.  Imujärjestelmä  
3.2.8.1.  Ahdin: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.8.1.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.8.1.3.  Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: ............. kPa, ohivirtausläppä, jos sellainen on): .............  
3.2.8.2.  Välijäähdytin: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Tyyppi: ilma-ilma/ilma-vesi (  1 ) 
3.2.8.3.  Imun alipaine moottorin nimellispyörimisnopeudella ja 100 prosentin kuormituksella (vain puristus ­
sytytysmoottorit):  
3.2.8.4.  Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuau ­
kot jne.): .................................................................................................................... ...................................................  
3.2.8.4.1.  Imusarjan kuvaus (myös piirustukset ja/tai valokuvat): ................... .................................................... ............  
3.2.8.4.2.  Ilmansuodatin, piirustukset: ................................................................................................. ............................. tai  
3.2.8.4.2.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.8.4.2.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.8.4.3.  Imuäänenvaimennin, piirustukset: ............................................................................................. ....................... tai  
3.2.8.4.3.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.8.4.3.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.9.  Pakojärjestelmä  
3.2.9.1.  Pakosarjan kuvaus ja/tai piirustus: .......................................................................................... ...............................  
3.2.9.2.  Pakojärjestelmän kuvaus ja/tai piirustus: .................................................................................... ..........................  
3.2.9.3.  Suurin sallittu pakokaasun vastapaine moottorin nimellispyörimisnopeudella ja 100 prosentin kuor ­
mituksella (vain puristussytytysmoottorit): ................................................................................... ............... kPa  
3.2.10.  Imu- ja pakoaukkojen pienimmät poikkipinnat: ................................................................................. ..............  
3.2.11.  Venttiilien ajoitus tai vastaavat tiedot  
3.2.11.1.  Suurin venttiilin nosto, avautumis- ja sulkeutumiskulmat tai vaihtoehtoisten jakojärjestelmien ajoi ­
tuksen yksityiskohdat ylä- ja alakuolokohtaan nähden. Pienin ja suurin ajoitus muuttuvassa ajoitus ­
järjestelmässä: ............................................................................................................... ..............................................  
3.2.11.2.  Vertailu- ja/tai säätöalueet (  1 ): ............................................................................................................................ .....FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/41
 
3.2.12.  Ilman pilaantumisen estämiseksi toteutetut toimenpiteet  
3.2.12.1.  Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi (kuvaus ja piirustukset): ...................................................  
3.2.12.2.  Muut pilaantumista rajoittavat laitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muussa kohdassa)  
3.2.12.2.1.  Katalysaattori  
3.2.12.2.1.1.  Katalysaattorien ja katalyyttielementtien lukumäärä (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä): ...  
3.2.12.2.1.2.  Katalysaattorien mitat, muoto ja tilavuus: ................................................................................... ........................  
3.2.12.2.1.3.  Katalysaattorin toimintatapa: ................................................................................................ ..................................  
3.2.12.2.1.4.  Jalometallien kokonaismäärä: ................................................................................................. .................................  
3.2.12.2.1.5.  Suhteellinen pitoisuus: ...................................................................................................... ........................................  
3.2.12.2.1.6.  Substraatti (rakenne ja materiaali): ......................................................................................... ................................  
3.2.12.2.1.7.  Kennotiheys: ................................................................................................................. ...............................................  
3.2.12.2.1.8.  Katalysaattorien kotelointityyppi: ........................................................................................... ................................  
3.2.12.2.1.9.  Katalysaattorien sijainti (paikka ja vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): ................................................... .... 
3.2.12.2.1.10.  Lämpökilpi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.1.11.  Tavanomainen käyttölämpötila: ................................................................................................ ..........................°C  
3.2.12.2.1.12.  Katalysaattorin merkki: ...................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.1.13.  Yksilöivä osanumero: ......................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.2.  Anturit  
3.2.12.2.2.1.  Happianturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Merkki: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.1.2.  Sijainti: .................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.1.3.  Säätöalue: ................................................................................................................... ..................................................  
3.2.12.2.2.1.4.  Tyyppi tai toimintaperiaate, ................................................................................................. ...................................  
3.2.12.2.2.1.5.  Yksilöivä osanumero: ......................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.2.2.  NO  x -anturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Merkki: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.2.2.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.2.3.  Sijainti  
3.2.12.2.2.3.  Hiukkasanturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Merkki: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.3.2.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.2.3.3.  Sijainti: .................................................................................................................... ......................................................FI L 175/42 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.12.2.3.  Ilman suihkutus: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): ........................................................................................ .........................  
3.2.12.2.4.  Pakokaasujen takaisinkierrätys (EGR): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus, korkea paine / matala paine / yhdistetty paine jne.): .............  
3.2.12.2.4.2.  Vesijäähdytteinen järjestelmä (täsmennetään kunkin EGR-järjestelmän osalta, esim. korkea paine / 
matala paine / yhdistetty paine): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus: ......................................................................................... ............................  
3.2.12.2.5.2.  Piirustus haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmästä: ............................................................ ............. ..................  
3.2.12.2.5.3.  Piirustus hiilisäiliöstä: .................................................................................................... ............................................  
3.2.12.2.5.4.  Säiliössä olevan hiilen massa: ............................................................................................... .............................. g  
3.2.12.2.5.5.  Polttonestesäiliön kaavio tilavuus- ja materiaalitietoineen (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset mootto ­
rit): ......................................................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.5.6.  Piirustus ja kaavio polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän välisestä lämpökilvestä: ..................................  
3.2.12.2.6.  Hiukkasloukku: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Hiukkasloukun mitat, muoto ja tilavuus: ...................................................................................... ......................  
3.2.12.2.6.2.  Hiukkasloukun rakenne: ....................................................................................................... ....................................  
3.2.12.2.6.3.  Sijainti (vertailuetäisyys pakojärjestelmässä): .............................................................................. .........................  
3.2.12.2.6.4.  Hiukkasloukun merkki: ........................................................................................................ ....................................  
3.2.12.2.6.5.  Yksilöivä osanumero: ......................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.7  OBD-järjestelmä: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta: .......................................................................... ...................  
3.2.12.2.7.2.  Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista komponenteista ja niiden tarkoituksesta: ......................  
3.2.12.2.7.3.  Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusperiaatteet) seuraavista:  
3.2.12.2.7.3.1  Kipinäsytytysmoottorit  
3.2.12.2.7.3.1.1.  Katalysaattorin valvonta: .................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Sytytyskatkojen havaitseminen: ............................................................................................... ...............................  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Happianturin valvonta: ....................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo: .............................................................................. .............  
3.2.12.2.7.3.2.  Puristussytytysmoottorit: .................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Katalysaattorin valvonta: .................................................................................................... ......................................  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Hiukkasloukun valvonta: ...................................................................................................... ....................................  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta: ........................................................................... ...............FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5.  Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo: .............................................................................. .............  
3.2.12.2.7.4.  Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajokertamäärä tai tilastollinen menetelmä): ..........................  
3.2.12.2.7.5.  Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettu ­
na): .......................................................................................................................... .......................................................  
3.2.12.2.7.6.  Ajoneuvon valmistajan on toimitettava seuraavat lisätiedot, jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteenso ­
pivien varaosien sekä vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mah ­
dollista.  
3.2.12.2.7.6.1.  Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien syklien tyypin ja lukumää ­
rän kuvaus.  
3.2.12.2.7.6.2.  Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä OBD-järjestelmän valvoman komponentin osalta käy ­
tetyn OBD-järjestelmän demonstraatiosyklin tyypin kuvaus.  
3.2.12.2.7.6.3.  Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki ne komponentit, joita tarkkaillaan anturilla vianmääritykseen 
ja vianilmaisimen aktivoitumiseen liittyvän järjestelmän yhteydessä (käyntijaksojen kiinteä lukumäärä 
tai tilastollinen menetelmä), mukaan luettuna anturilla tarkkailtujen merkityksellisten toissijaisten 
parametrien luettelo kunkin OBD-järjestelmällä valvotun komponentin osalta. Luettelo kaikista 
OBD-järjestelmän niistä tulostuskoodeista ja niiden tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna), 
jotka koskevat päästöihin liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttövoimajärjestelmän 
komponentteja, kun komponentin valvontaa käytetään vianilmaisimen aktivoitumisen määrittämi ­
seen, mukaan luettuna tyhjentävä selitys erityisesti palvelussa $05 (testiarvot ID $21–FF) ja palvelussa 
$06 annetuista tiedoista. 
Jos kyse on ajoneuvotyypeistä, jotka käyttävät tietoyhteyttä standardin ISO 15765-4 ”Road vehicles – 
Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems” 
mukaisesti, palvelussa $06 (testiarvot ID $00-FF) annetuista tiedoista on annettava tyhjentävä selitys 
jokaisen tuetun OBD-valvonta-ID:n osalta.  
3.2.12.2.7.6.4.  Edellä vaaditut tiedot voidaan määrittää täydentämällä taulukko jäljempänä kuvatulla tavalla.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Kevyet hyötyajoneuvot  
Kompo ­
nentti  Vikakoo ­
di Valvontastra ­
tegia  Vianmäärityspe ­
rusteet  Vianilmaisi ­
men akti ­
voitumispe ­
rusteet  Toissijaiset 
parametrit  Esivakautus  Demonst ­
raatiotesti  
Katalyyt ­
ti P0420  Happiantu ­
rien 1 ja 2 
signaalit  Sensori 1:n 
ja 2:n sig ­
naalien erot  3. sykli  Moottorin 
pyörimisno ­
peus ja kuor ­
mitus, A/F- 
moodi, kata ­
lyytin lämpö ­
tila Kaksi 
tyyppi I 
-sykliä  Tyyppi I  
3.2.12.2.8.  Muu järjestelmä: ............................................................................................................. ............................................  
3.2.12.2.8.2.  Kuljettajan toimenpiteitä vaativa järjestelmä  
3.2.12.2.8.2.3.  Toimintaa vaativan järjestelmän tyyppi: vain tietty käynnistysmäärä / ei käynnistystä polttoainetäy ­
dennyksen jälkeen / polttoainesäiliön lukitus / toimintatehon rajoittaminen  
3.2.12.2.8.2.4.  Toimintaa vaativan järjestelmän kuvaus  
3.2.12.2.8.2.5.  Vastaa ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä polttoainesäiliöllä: ............................................ Km  
3.2.12.2.10.  Jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä: (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä)  
3.2.12.2.10.1.  Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus .............................................................. ......FI L 175/44 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.12.2.10.2.  Tyypin 1 käyttöjaksojen tai vastaavien moottoritestipenkkijaksojen lukumäärä kahden sellaisen jakson 
välissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu tyyppi 1 -testiä vastaavissa olosuhteissa (etäisyys D 
asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksen 1 kuvassa A6.App1/1 tai E-säännön 
nro 83 liitteen 13 kuvassa A13/1 (tapauksen mukaan)): ......................................................................... ...... 
3.2.12.2.10.2.1.  Sovellettava tyyppi 1 -sykli (ilmoitetaan sovellettava menettely: liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 
83 ............................................................................................................................ ......................................................  
3.2.12.2.10.3.  Kuvaus menetelmästä, jonka avulla on määritetty jaksojen lukumäärä kahden sellaisen jakson välissä, 
joiden aikana regenerointi tapahtuu: ................... ....................................................................... ..........................  
3.2.12.2.10.4.  Parametrit, joiden avulla määritetään regeneroinnin tapahtumiseksi tarvittavan latauksen taso (esim. 
lämpötila, paine jne.): ....................................................................................................... ......... ...............................  
3.2.12.2.10.5.  Kuvaus menetelmästä, jonka avulla järjestelmä ladataan E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevassa 3.1 
kohdassa kuvatussa testimenettelyssä: ......................................................................................... .........................  
3.2.12.2.11.  Kuluvia reagensseja käyttävät katalysaattorit (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä) kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: .................................................................................. .......................  
3.2.12.2.11.2.  Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: ................................................................................ ................  
3.2.12.2.11.3.  Kansainvälinen standardi: .................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.11.4.  Reagenssin täyttöväli: jatkuva/huolto (tapauksen mukaan):  
3.2.12.2.11.5.  Reagenssimäärän ilmaisin (kuvaus ja sijainti)  
3.2.12.2.11.6.  Reagenssisäiliö  
3.2.12.2.11.6.1.  Kapasiteetti: ................................................................................................................ .................................................  
3.2.12.2.11.6.2.  Lämmitysjärjestelmä: kyllä/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Kuvaus tai piirustus  
3.2.12.2.11.7.  Reagenssinvalvontayksikkö: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Merkki: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.11.7.2.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.11.8.  Reagenssinsuihkutin (merkki, tyyppi ja sijainti): ............................................................................ ...................  
3.2.13.  Savun tiheys  
3.2.13.1.  Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan puristussytytysmoottorit): .........................................  
3.2.14.  Polttoaineenkulutuksen vähentämiseksi suunniteltujen laitteiden ominaisuudet (jos niitä ei ilmoiteta 
muissa kohdissa):.  
3.2.15.  Nestekaasun syöttöjärjestelmä: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.15.1.  Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, 
s. 1): ........................................................................................................................ .....................................................FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/45
 
3.2.15.2.  Elektroninen moottorinohjausyksikkö nestekaasusyötön osalta  
3.2.15.2.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.15.2.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.15.2.3.  Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: .................................................................................... .........................  
3.2.15.3.  Lisäasiakirjat  
3.2.15.3.1.  Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä nestekaasuun tai päinvas ­
toin: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.15.3.2.  Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.): ....................................  
3.2.15.3.3.  Piirros tunnuksesta: ......................................................................................................... ...........................................  
3.2.16.  Maakaasunsyöttöjärjestelmä: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.16.1.  Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukaisesti: ..........................................................  
3.2.16.2.  Elektroninen moottorinohjausyksikkö maakaasusyötön osalta  
3.2.16.2.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.16.2.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.16.2.3.  Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: .................................................................................... .........................  
3.2.16.3.  Lisäasiakirjat  
3.2.16.3.1.  Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä maakaasuun tai päinvas ­
toin: ......................................................................................................................... ......................................................  
3.2.16.3.2.  Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.): ....................................  
3.2.16.3.3.  Piirros tunnuksesta: ......................................................................................................... ...........................................  
3.2.18.  Vedynsyöttöjärjestelmä: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.18.1.  EY-tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 79/2009 mukaisesti: ........................................................  
3.2.18.2.  Elektroninen moottorinohjausyksikkö vedynsyötön osalta  
3.2.18.2.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.2.18.2.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.2.18.2.3.  Päästöihin liittyvät säätömahdollisuudet: .................................................................................... .........................  
3.2.18.3.  Lisäasiakirjat  
3.2.18.3.1.  Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä vetyyn tai päinvastoin: ........  
3.2.18.3.2.  Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.): ....................................  
3.2.18.3.3.  Piirros tunnuksesta: ......................................................................................................... ...........................................  
3.2.19.4.  Lisäasiakirjat  
3.2.19.4.1.  Kuvaus katalysaattorin suojauksesta vaihdettaessa polttoaine bensiinistä vety-maakaasuseokseen tai 
päinvastoin: .................................................................................................................. ...............................................FI L 175/46 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.19.4.2.  Järjestelmän kokoonpano (sähkökytkennät, alipainekytkennät, tasausletkut jne.): ....................................  
3.2.19.4.3.  Piirros tunnuksesta: ......................................................................................................... ...........................................  
3.2.20.  Tiedot lämmön varastoinnista  
3.2.20.1.  Aktiivinen lämmönvaraaja: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpia: .................................................................................................................... ............................................... (J)  
3.2.20.2.  Eristysmateriaalit  
3.2.20.2.1.  Eristysmateriaali: ........................................................................................................... ..............................................  
3.2.20.2.2.  Eristyksen tilavuus: ................... ...................................................................................... ............................................  
3.2.20.2.3.  Eristyksen paino: ............................................................................................................ ............................................  
3.2.20.2.4.  Eristyksen sijainti: ......................................................................................................... ..............................................  
3.3.  Sähkömoottori  
3.3.1.  Tyyppi (käämitys, magnetointi): .............................................................................................. ..............................  
3.3.1.2.  Käyttöjännite: ............................................................................................................... ........................................... V  
3.4.  Käyttövoimaenergiamuuntimien yhdistelmät  
3.4.1.  Hybridisähköajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.4.2.  Hybridisähköajoneuvon luokka: ulkoisesti ladattava / vain sisäisesti ladattava: (  1 ) 
3.4.3.  Käyttötilan vaihtokytkin: kyllä/ei (  1 ) 
3.4.3.1.  Valittavissa olevat toimintatilat  
3.4.3.1.1.  Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Pelkkä polttoaineen käyttö kyllä/ei (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hybriditilat: kyllä/ei (  1 ) 
(jos kyllä, lyhyt kuvaus): .................................................................................................... ......................................  
3.4.4.  Kuvaus energianvarastointilaitteesta: (REESS, kondensaattori, vauhtipyörä/laturi)  
3.4.4.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.4.4.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.4.4.3.  Tunnistusnumero: ............................................................................................................. ..........................................  
3.4.4.4.  Sähkökemiallisen kytkennän laji: ............................................................................................. ..............................  
3.4.4.5.  Energia: ............................... (REESS: jännite ja 2 tunnin Ah-teho, kondensaattori: J .............................. . ) 
3.4.4.6.  Laturi: ajoneuvossa / ulkoinen / ei ole (  1 ) 
3.4.5.  Sähkökoneet (kuvataan kukin sähkökonetyyppi erikseen)FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/47
 
3.4.5.1.  Merkki: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.4.5.2.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.4.5.3.  Ensisijainen käyttö: ajomoottori/laturi (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Käytettäessä ajomoottorina: yksi moottori / monta moottoria (lukumäärä) (  1 ): .......................................  
3.4.5.4.  Suurin teho: ................................................................................................................. ........................................ kW  
3.4.5.5.  Toimintaperiaate  
3.4.5.5.5.1  Tasavirta / vaihtovirta / vaiheiden lukumäärä: ............................................................................... ....................  
3.4.5.5.2.  Erillinen magnetointi / sarja / yhdistelmä (  1 ): 
3.4.5.5.3.  Synkroninen/asynkroninen (  1 ) 
3.4.6.  Ohjausyksikkö  
3.4.6.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.4.6.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.4.6.3.  Tunnistusnumero: ............................................................................................................. ..........................................  
3.4.7.  Tehonsäädin  
3.4.7.1.  Merkki: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.4.7.2.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.4.7.3.  Tunnistusnumero: ............................................................................................................. ..........................................  
3.4.9.  Valmistajan esivakautussuositus: ............................................................................................. ...............................  
3.5.  Valmistajan ilmoittamat arvot, joiden perusteella arvioidaan hiilidioksidipäästöt / polttoaineenkulutus 
/ sähkönkulutus / sähkökäyttöinen toimintasäde, sekä mahdollisen ekoinnovaatioiden yksityiskoh ­
dat (  о ) 
3.5.7.  Valmistajan ilmoittamat arvot  
3.5.7.1.  Testiajoneuvon parametrit  
3.5.7.1.1  Ajoneuvo H  
3.5.7.1.1.1.  Syklin energiantarve (J): .................................................................................................... ........................................  
3.5.7.1.1.2.  Ajovastuskertoimet  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.2.  Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
3.5.7.1.2.1.  Syklin energiantarve (J)  
3.5.7.1.2.2.  Ajovastuskertoimet  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................FI L 175/48 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.1.3.  Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
3.5.7.1.3.1.  Syklin energiantarve (J)  
3.5.7.1.3.2.  Ajovastuskertoimet  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N/(km/h): ................................................................................................................... ............................................  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N/(km/h)  2 : ............................................................................................................................. .................................  
3.5.7.2.  Yhdistetty CO  2 -päästöjen massa  
3.5.7.2.1.  Polttomoottorin yhdistetty CO  2 -päästöjen massa  
3.5.7.2.1.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio): ........................................................................................... ............... g/km  
3.5.7.2.1.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mukaan) ...................................................................... g/ km 
3.5.7.2.2.  Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa – ulkopuolelta ladattavat ja vain sisäisesti 
ladattavat hybridisähköajoneuvot  
3.5.7.2.2.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio): ........................................................................................... ............... g/km  
3.5.7.2.2.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mukaan) ...................................................................... g/ km 
3.5.7.2.2.3.  Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): ............................................................ g/km  
3.5.7.2.3.  Varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massa – ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot  
3.5.7.2.3.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio): ........................................................................................... ............... g/km  
3.5.7.2.3.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mukaan) ...................................................................... g/ km 
3.5.7.2.3.3.  Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): ............................................................ g/km  
3.5.7.3.  Sähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde  
3.5.7.3.1.  Täyssähköajoneuvon toimintasäde (Pure Electric Range, PER)  
3.5.7.3.1.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio): ........................................................................................... .................. km  
3.5.7.3.1.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mukaan) .........................................................................  km  
3.5.7.3.2.  Sähkökäyttöinen toimintasäde pelkällä sähköllä (All Electric Range, AER) – ulkopuolelta ladattavat 
hybridisähköajoneuvot  
3.5.7.3.2.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio): ........................................................................................... .................. km  
3.5.7.3.2.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mukaan) .........................................................................  km  
3.5.7.3.2.3.  Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): ............................................................... km  
3.5.7.4.  Polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutus (FC) varausta ylläpidettäessä  
3.5.7.4.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio): ........................................................................................... .... kg/100 kmFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/49
 
3.5.7.4.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mukaan) ............................................................ kg/100 km  
3.5.7.4.3.  Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): .................................................. kg/100 km  
3.5.7.5.  Sähköajoneuvojen sähköenergiankulutus  
3.5.7.5.1.  Täyssähköajoneuvojen yhdistetty sähköenergiankulutus (EC  WLTC  ) 
3.5.7.5.1.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio): ........................................................................................... .......... Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mukaan) ................................................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.  Käyttötekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähkönkulutus EC  AC,CD  (yhdistetty)  
3.5.7.5.2.1.  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio): ........................................................................................... .......... Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (tapauksen mukaan) ................................................................. Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): ........................................................ Wh/km  
3.5.8.  Asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa (luokan M1 ajoneuvot) tai asetuksen (EU) N:o 510/2011 
12 artiklassa (luokan N1 ajoneuvot) tarkoitettu ekoinnovaatiolla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.5.8.1.  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 5 artiklassa (luokan M1 ajoneuvot) tai täytäntöönpa ­
noasetuksen (EU) N:o 427/2014 5 artiklassa (luokan N1 ajoneuvot) tarkoitetun verrokkiajoneuvon 
tyyppi/variantti/versio (tapauksen mukaan): ................................................................................... .....................  
3.5.8.2.  Onko ekoinnovaatioiden välillä vuorovaikutusta: kyllä/ei (  1 ) 
3.5.8.3.  Ekoinnovaatioiden käyttöön liittyvät päästötiedot (taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupoltto ­
aineen osalta) (  w1 ) 
Päätös 
ekoinnovaa ­
tion hyväk ­
symises ­
tä (  w2 ) Ekoinno ­
vaation 
koodi (  w3 ) 1. Verrok ­
kiajoneu ­
von CO  2 - 
päästöt 
(g/km)  2. Ekoinno ­
vaatioajoneu ­
von CO  2 - 
päästöt 
(g/km)  3. Verrokki ­
ajoneuvon 
CO  2 -päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana (  w4 ) 4. Ekoinno ­
vaatioajoneu ­
von CO  2 - 
päästöt 
tyyppi 1 -tes ­
tisyklin aika ­
na 5. Käyttöte ­
kijä (UF) eli 
tekniikan käy ­
tön osuus 
ajassa mitat ­
tuna normaa ­
leissa käyttöo ­
losuhteissa  CO  2 -pääs ­
tövähennys 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä (g/km) (  w5 ) 
(w) Ekoinnovaatiot. 
(w1) Taulukkoa laajennetaan tarvittaessa siten, että kullekin ekoinnovaatiolle varataan oma rivi. 
(w2) Ekoinnovaation hyväksymisestä annetun komission päätöksen numero. 
(w3) Vahvistettu ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission päätöksessä. 
(w3) Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sovelletaan tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksynnällä mallintamismene ­
telmää, arvoksi on merkittävä mallintamismenetelmällä saatu arvo. 
(w5) Kullakin yksittäisellä ekoinnovaatiolla saavutettu yhteenlaskettu CO  2 -päästöjen vähentyminen.  
3.6.  Valmistajan sallimat lämpötilat  
3.6.1.  JäähdytysjärjestelmäFI L 175/50 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.6.1.1.  Nestejäähdytys 
Suurin lämpötila poistokanavassa: ............................................................................................. ........................ K  
3.6.1.2.  Ilmajäähdytys  
3.6.1.2.1.  Tarkistuspiste: .............................................................................................................. ...............................................  
3.6.1.2.2.  Suurin lämpötila tarkistuspisteessä: ......................................................................................... .......................... K  
3.6.2.  Välijäähdyttimen suurin ulostulolämpötila: ................................................................................... .................. K  
3.6.3.  Pakokaasujen suurin lämpötila pakoputkien ja pakosarjan ulkolaippojen tai turboahtimen liitoskoh ­
dassa: ........................................................................................................................ ................................................. K  
3.6.4.  Polttoaineen lämpötila 
Pienin: ....................................................................... K — suurin: ................................... ................................... K 
dieselmoottorien osalta ruiskutuspumpun syötössä, kaasumoottorien osalta paineentasaajan viimei ­
sessä vaiheessa  
3.6.5.  Voiteluaineen lämpötila 
Pienin: ....................................................................... K – suurin: ................................... .................................... K  
3.8.  Voitelujärjestelmä  
3.8.1.  Järjestelmän kuvaus  
3.8.1.1.  Voiteluainesäiliön sijainti: ................................................................................................. .......................................  
3.8.1.2.  Syöttöjärjestelmä (pumppu / ruiskutus imusarjaan / sekoitus polttoaineeseen jne.) (  1 ) 
3.8.2.  Voitelupumppu  
3.8.2.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.8.2.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
3.8.3.  Sekoitus polttoaineeseen  
3.8.3.1.  Prosenttiosuus: ............................................................ .................................................. ...............................................  
3.8.4.  Öljynjäähdytin: kyllä/ei (  1 ) 
3.8.4.1.  Piirustukset: ................................................................................................................ ............................................ tai  
3.8.4.1.1.  Merkit: ...................................................................................................................... ....................................................  
3.8.4.1.2.  Tyypit: ...................................................................................................................... .....................................................  
4. VOIMANSIIRTO (  p ) 
4.3.  Moottorin vauhtipyörän hitausmomentti: ....................................................................................... ....................  
4.3.1.  Lisähitausmomentti vaihde vapaalla: .......................................................................................... ...........................  
4.4.  Kytkimet  
4.4.1.  Tyyppi: ...................................................................................................................... ....................................................  
4.4.2.  Suurin momentinmuuntosuhde: .................................................................................................. ..........................  
4.5.  Vaihdelaatikko  
4.5.1.  Tyyppi (käsivalintainen / automaattinen / CVT (portaattomasti säätyvä vaihteisto)) (  1 )FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/51
 
4.5.1.1.  Pääasiallinen ajotila: kyllä/ei (  1 ) 
4.5.1.2.  Paras ajotila (ellei pääasiallista ajotilaa) ................................................................................. ...............................  
4.5.1.3.  Huonoin ajotila (ellei pääasiallista ajotilaa) ............................................................................... ..........................  
4.5.1.4.  Vääntömomenttiarvo: .......................................................................................................... ......................................  
4.5.1.5.  Kytkimien lukumäärä: ......................................................................................................... ....... ...............................  
4.6.  Välityssuhteet  
Vaihde  Vaihteiston sisäiset väli ­
tyssuhteet (moottorin ja 
vaihdelaatikon ulostuloak ­
selin kierroslukujen suh ­
teet)  Vetopyörästön välityssuh ­
teet (vaihdelaatikon ulos ­
tuloakselin ja vetävien 
pyörien kierroslukujen 
suhde)  Kokonaisvälityssuhteet  
Suurin CVT:n osalta  
1 
2 
3 
… 
Pienin CVT:n osalta  
Peruutusvaihde  
4.7.  Ajoneuvon suurin rakenteellinen nopeus (km/h) (  q ) .........................................................................................  
6. PYÖRÄNTUENTA  
6.6.  Renkaat ja pyörät  
6.6.1.  Rengas-pyöräyhdistelmät  
6.6.1.1.  Akselit  
6.6.1.1.1.  Akseli 1: .................................................................................................................... ...................................................  
6.6.1.1.1.1.  Renkaan kokomerkintä  
6.6.1.1.2.  Akseli 2: .................................................................................................................... ...................................................  
6.6.1.1.2.1.  Renkaan kokomerkintä  
jne. 
6.6.2.  Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja  
6.6.2.1.  Akseli 1: .................................................................................................................... ...................................................  
6.6.2.2.  Akseli 2: .................................................................................................................... ...................................................  
6.6.3.  Ajoneuvon valmistajan suosittelemat rengaspaineet: ........................................................................... ..... kPa  
9. KORI  
9.1.  Korityypit ilmoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa C osassa vahvistetuin koodein: ...  
9.10.3.  Istuimet  
9.10.3.1.  Istuinpaikkojen lukumäärä (s): ............................................................................................... ................................FI L 175/52 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
16. AJONEUVOJEN KORJAAMISEEN JA HUOLTAMISEEN TARVITTAVIEN TIETOJEN SAATAVUUS  
16.1.  Tärkein verkkosivusto, jolta ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavia tietoja on saatava ­
na: ........................................................................................................................... .......................................................  
16.1.1.  Päivämäärä, josta lähtien tiedot ovat saatavilla (kuuden kuukauden kuluessa tyyppihyväksynnän päi ­
vämäärästä): .................................................................................................................. ...............................................  
16.2.  Sivuston käyttöehdot: ........................................................................................................ ........ ...............................  
16.3.  Ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen muoto verkkosivustolla: .....................FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/53
 
Lisäys ilmoituslomakkeeseen  
TIETOJA TESTILOLOSUHTEISTA  
1. Käytetyt voiteluaineet  
1.1. Moottorin voiteluaine  
1.1.1. Merkki: …  
1.1.2. Tyyppi: …  
1.2. Vaihdelaatikon voiteluaine  
1.2.1. Merkki: …  
1.2.2. Tyyppi: …  
(öljyn osuus prosentteina, jos voiteluaine on sekoitettu polttoaineeseen)  
2. Ajovastustiedot  
2.1. Vaihdelaatikon tyyppi (käsivalintainen / automaattinen / portaattomasti säätyvä)  
Ajoneuvo L (matala konfiguraatio) (jos on)  Ajoneuvo H (korkea konfiguraatio)  
2.2. Ajoneuvon korityyppi (variantti/versio)  2.2. Ajoneuvon korityyppi (variantti/versio)  
2.3. Ajovastuksen määritysmenetelmä (mittaus tai 
laskettu ajovastusperheen perusteella)  2.3. Ajovastuksen määritysmenetelmä (mittaus tai 
laskettu ajovastusperheen perusteella)  
2.4. Testistä saadut ajovastustiedot  2.4. Testistä saadut ajovastustiedot  
2.4.1. Renkaiden merkki ja tyyppi:  2.4.1. Renkaiden merkki ja tyyppi:  
2.4.2. Renkaiden mitat (edessä/takana):  2.4.2. Renkaiden mitat (edessä/takana):  
2.4.4. Rengaspaine (edessä/takana) (kPa):  2.4.4. Rengaspaine (edessä/takana) (kPa):  
2.4.5. Renkaiden vierintävastus (edessä/takana) 
(kg/t):  2.4.5. Renkaiden vierintävastus (edessä/takana) 
(kg/t):  
2.4.6. Ajoneuvon testimassa (kg)  2.4.6. Ajoneuvon testimassa (kg)  
2.4.7. Delta C  d .A -arvo verrattuna ajoneuvoon H 
(m 2 ) 
2.4.8. Ajovastuskertoimet f  0 , f 1 , f 2 2.4.8. Ajovastuskertoimet f  0 , f 1 , f 2FI L 175/54 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 4  
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN MALLI  
(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)  
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS  
Viranomaisen leima  
Ilmoitus  
— EY-tyyppihyväksynnästä (  1 ) 
— EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (  1 ) 
— EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (  1 ) 
— EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (  1 ) 
— joka koskee järjestelmätyyppiä / ajoneuvotyyppiä järjestelmän osalta (  1 ) asetuksen (EY) N:o 715/2007 (  2 ) ja asetuksen 
(EU) 2017/1151 (  3 ) mukaisesti  
EY-tyyppihyväksyntänumero: …  
Laajennuksen syy: …  
I OSA  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): …  
0.2. Tyyppi: …  
0.2.1. Kaupalliset nimet (jos saatavissa): …  
0.3. Tyypin tunniste, jos se on merkitty ajoneuvoon: (  4 ) 
0.3.1. Merkinnän sijainti: …  
0.4. Ajoneuvoluokka (  5 ) 
0.5. Valmistajan nimi ja osoite: …  
0.8. Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: …  
0.9. Valmistajan edustaja: ….  
II OSA–  toistetaan kunkin liitteessä XXI olevassa 5.6 kohdassa määritellyn interpolointiperheen osalta  
0. Interpolointiperheen tunniste liitteessä XXI olevan 5.0 kohdan mukaisesti  
1. Lisätiedot (tapauksen mukaan): (ks. liite)  
2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: …  
3. Tyyppi 1- testin selosteen päivämäärä: …  
4. Tyyppi 1- testin selosteen numero: …  
5. Mahdolliset huomautukset: (ks. liite)FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/55
 
6. Paikka: …  
7. Päiväys: …  
8. Allekirjoitus: …  
Liitteet:  Hyväksyntäasiakirjat (  6 ).FI L 175/56 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Liite EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro …  
joka koskee ajoneuvon tyyppihyväksyntää päästöjen sekä ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen 
tarvittavien tietojen saatavuuden osalta asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti  
Tyyppihyväksyntätodistusta täytettäessä olisi vältettävä ristiinviittauksia testausselosteeseen tai ilmoituslomakkeeseen.  
0. INTERPOLOINTIPERHEEN TUNNISTE LIITTEESSÄ XXI OLEVAN 5.0 KOHDAN MUKAISESTI ...  
1. LISÄTIETOJA  
1.1. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: …  
1.2. Suurin massa: …  
1.3. Vertailumassa: …  
1.4. Istuinten lukumäärä: …  
1.6. Korityyppi:  
1.6.1. Luokat M  1 ja M  2 : sedan, viistoperä, farmari, coupé, avoauto, monikäyttöajoneuvo (  1 ) 
1.6.2. Luokat N  1 ja N  2 : kuorma-auto, pakettiauto (  1 ) 
1.7. Vetävät pyörät: etupyörävetoinen/takapyörävetoinen/nelipyörävetoinen (  1 ) 
1.8. Täyssähköajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
1.9. Hybridisähköajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
1.9.1. Hybridisähköajoneuvon luokka: ulkopuolelta ladattava / vain sisäisesti ladattava / polttokenno (  1 ) 
1.9.2. Käyttötilan vaihtokytkin: kyllä/ei (  1 ) 
1.10. Moottorin tunniste:  
1.10.1. Moottorin iskutilavuus:  
1.10.2. Polttoaineensyöttöjärjestelmä: suora ruiskutus / epäsuora ruiskutus (  1 ) 
1.10.3. Valmistajan suosittelema polttoaine:  
1.10.4.1. Suurin teho: kW pyörimisnopeudella …rpm  
1.10.4.2. Suurin vääntömomentti: Nm pyörimisnopeudella …rpm  
1.10.5. Ahdin: kyllä/ei (  1 ) 
1.10.6. Sytytysjärjestelmä: puristussytytys/kipinäsytytys (  1 ) 
1.11. Voimalaite (täyssähköajoneuvossa tai hybridisähköajoneuvossa) (  1 ) 
1.11.1. Suurin nettoteho: … kW pyörimisnopeudella ... – ... rpm  
1.11.2. 30 minuutin suurin teho: …… kW  
1.11.3 Suurin nettovääntömomentti: ... Nm pyörimisnopeudella …rpmFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/57
 
1.12. Ajoakku (täyssähköajoneuvossa tai hybridisähköajoneuvossa)  
1.12.1. Nimellisjännite: V  
1.12.2. Kapasiteetti (2 h): Ah  
1.13. Voimansiirto: …, …  
1.13.1. Vaihdelaatikon tyyppi: käsikäyttöinen/automaattinen/portaaton (  1 ) 
1.13.2. Välityssuhteiden määrä:  
1.13.3. Kokonaisvälityssuhteet (joissa otettu huomioon renkaan vierimissäde kuormitettuna): (ajoneuvon nopeus 
(km/h)) / moottorin pyörimisnopeus (1 000 rpm)) 
Ykkösvaihde: …  Kuutosvaihde: …  
Kakkosvaihde: …  Seitsemäs vaihde: …  
Kolmosvaihde: …  Kahdeksas vaihde: …  
Nelosvaihde: …  Ylivaihde: …  
Viitosvaihde: …  
1.13.4. Vetopyörästön välityssuhde:  
1.14. Renkaat: …, …, …  
Tyyppi: vyörengas/ristikudosrengas/... (  7 ) 
Mitat: …  
Vierintäkehä kuormitettuna:  
Tyyppi 1 -testissä käytettyjen renkaiden vierintäkehä  
2. TESTITULOKSET  
2.1. Päästötestin tulokset  
Päästöjen luokitus: Euro 6  
Tyyppi 1 -testin tulokset (tapauksen mukaan)  
Tyyppihyväksyntänumero, ellei kyseessä ole kanta-ajoneuvo: (  1 ) …  
Testi 1  
Tyyppi 1 -testin tulos  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  Hiukkas ­
massa 
(mg/km)  Hiukkas ­
määrä 
(#.10  11 / 
km) 
Mitattu (  8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Keskiarvo laskettuna Ki- 
kertoimella (M.Ki tai M + 
Ki) (  9 ) ( 12 )FI L 175/58 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Tyyppi 1 -testin tulos  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC + 
NO  x 
(mg/km)  Hiukkas ­
massa 
(mg/km)  Hiukkas ­
määrä 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Lopullinen keskiarvo lask- 
ettuna Ki-kertoimella ja 
DF-kertoimella (  13 ) 
Raja-arvo  
Testi 2  (tapauksen mukaan)  
Täytetään testin 1 taulukkoa vastaava taulukko toisen testin tuloksilla.  
Testi 3  (tapauksen mukaan)  
Täytetään testin 1 taulukkoa vastaava taulukko kolmannen testin tuloksilla.  
Toistetaan testi 1, testi 2 (tapauksen mukaan) ja testi 3 (tapauksen mukaan) ajoneuvolle L (tapauksen 
mukaan) ja ajoneuvolle M (tapauksen mukaan).  
Regenerointistrategiaa koskevat tiedot  
D — kahden regenerointijakson välillä olevien käyttöjaksojen lukumäärä: …  
d — regeneroinnin vaatima käyttöjaksojen lukumäärä: …  
Sovellettava tyyppi 1 -sykli: (liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83) (  14 ): …  
ATCT-testi  
CO  2 -päästöt [g/km]  Yhdistetty  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tyyppi 1 (23 °C) M  CO2,23 °  
Perheen korjauskerroin (FCF)  
Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen keskilämpötilan viimeisten 3 tunnin ajalta 
erotus ΔT_ATCT (°C): …  
Vähimmäisseisonta-aika t  soak _ATCT (s): …  
Lämpötila-anturin sijainti: …  
Tyyppi 2: (mukaan luettuina katsastusta varten tarvittavat tiedot):  
Testi  CO-arvo 
(til.-%)  Lambda (  7 ) Moottorin pyörimis ­
nopeus 
(rpm)  Moottoriöljyn lämpötila 
(°C) 
Testi pienellä joutokäynti ­
nopeudella  Ei sovelleta  
Testi suurella joutokäynti ­
nopeudellaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/59
 
Tyyppi 3: …  
Tyyppi 4: …g/testi  
Tyyppi 5: — Kestävyystesti: koko ajoneuvon testaus / vanhenemistesti koepenkissä / ei testiä (  1 ) 
— Huononemiskerroin DF: laskettu/kiinteä (  1 ) 
— Ilmoitetaan arvot: …  
— Sovellettava tyyppi 1 -sykli (liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83): (  14 ) …  
Tyyppi 6  CO (g/km)  THC (g/km)  
Mitattu arvo  
2.1.1. Kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen osalta toistetaan kumpaakin polttoainetta koskeva tyyppi 1 
-taulukko. Kun tyyppi 1 -testi testi tehdään flex-fuel-ajoneuvoille molempien polttoaineiden osalta liitteessä I 
olevan kuvan I.2.4 mukaisesti ja sellaisille ajoneuvoille, jotka toimivat nestekaasulla tai maakaasulla/biometaa ­
nilla, joko yhdellä tai kahdella polttoaineella, taulukko toistetaan testissä käytettyjen eri vertailukaasujen osalta 
ja huonoimmat saavutetut tulokset esitetään lisätaulukossa. Tarvittaessa on osoitettava E-säännön nro 83 
liitteessä 12 olevan 3.1.4 kohdan mukaisesti, onko tulokset saavutettu laskemalla vai mittaamalla.  
2.1.2. Kirjallinen kuvaus ja/tai piirros vianilmaisimesta: …  
2.1.3. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän valvomista osista ja niiden tarkoituksesta: …  
2.1.4. Kirjallinen kuvaus (toiminnan perusperiaatteet) seuraavista: …  
2.1.4.1. Sytytyskatkojen havaitseminen (  15 ): …  
2.1.4.2. Katalysaattorin valvonta: (  15 ) …  
2.1.4.3. Happianturin valvonta: (  15 ) …  
2.1.4.4. Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo: (  15 ) …  
2.1.4.5. Katalysaattorin valvonta: (  16 ) …  
2.1.4.6. Hiukkasloukun valvonta: (  16 ) …  
2.1.4.7. Sähköisen polttoaineensyöttöjärjestelmän valvonta: (  16 ) …  
2.1.4.8. Muut komponentit, joita OBD-järjestelmä valvoo: …  
2.1.5. Vianilmaisimen aktivoitumisehdot (kiinteä ajosyklimäärä tai tilastollinen menetelmä): …  
2.1.6. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän tulostuskoodeista ja tietojen esitysmuodosta (selityksin varustettuna): …  
2.2. Varattu  
2.3. Katalysaattorit kyllä/ei (  1 ) 
2.3.1. Alkuperäinen katalysaattori, joka on testattu tämän asetuksen asiaankuuluvien vaatimusten mukaisesti: kyl ­
lä/ei (  1 ) 
2.4. Savuntiheystestin tulokset (  1 ) 
2.4.1. Tasaisella moottorin pyörimisnopeudella: ks. tutkimuslaitoksen testausseloste nro …FI L 175/60 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.4.2. Ryntäystestit  
2.4.2.1. Absorptiokertoimen mitattu arvo: … m  –1 
2.4.2.2. Absorptiokertoimen korjattu arvo: … m  –1 
2.4.2.3. Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti ajoneuvossa: …  
2.5. CO  2 -päästöjä ja polttoaineenkulutusta koskevien testien tulokset  
2.5.1. Polttomoottorilla varustetut ajoneuvot ja vain sisäisesti ladattavat hybridisähköajoneuvot  
2.5.1.1 Ajoneuvo H  
2.5.1.1.1. Syklin energiantarve: … (J)  
2.5.1.1.2. Ajovastuskertoimet  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …  
2.5.1.1.3. CO  2 -päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9 kohta)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Testi  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Polttoaineenkulutus (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9 kohta)  
Polttoaineenkulutus l/100 km tai m  3 /100 
km tai kg/100 km (  1 ) Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2 Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
2.5.1.2.1. Syklin energiantarve: … (J)  
2.5.1.2.2. Ajovastuskertoimet  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: …  
2.5.1.2.2.2. f  1, N/(km/h): …  
2.5.1.2.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/61
 
2.5.1.2.2 CO  2 -päästöjen massa (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9 kohta)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Testi  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Polttoaineenkulutus (ilmoitetaan arvot kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta, vaiheiden osalta mitatut 
arvot, yhdistetyistä arvoista ks. liitteen XXI alaliitteessä 6 oleva 1.1.2.3.8 ja 1.1.2.3.9 kohta)  
Polttoaineenkulutus l/100 km tai m  3 /100 
km tai kg/100 km (  1 ) Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3. Kun kyseessä ovat pelkästään polttomoottorilla käyvät ajoneuvot, jotka on varustettu tämän asetuksen 
2 artiklan 6 kohdassa määritellyllä jaksoittaisesti regeneroituvalla päästöjen vähentämisjärjestelmällä, tuloksiin 
sovelletaan liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 1 määriteltyä Ki-kerrointa.  
2.5.1.3.1. Regenerointistrategiaa koskevat tiedot CO  2 -päästöjen ja polttoaineenkulutuksen osalta  
D — kahden regenerointijakson välillä olevien käyttöjaksojen lukumäärä: …  
d — regeneroinnin vaatima käyttöjaksojen lukumäärä: …  
Sovellettava tyyppi 1 -sykli (liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83): (  14 ) …  
Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Ki (summaava/kertova) (  1 ) 
Hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenku ­
lutusarvot (  10 ) 
2.5.2. Täyssähköajoneuvot (  1 ) 
2.5.2.1. Sähköenergiankulutus (ilmoitettu arvo)  
2.5.2.1.1. Sähköenergiankulutus:  
EC [Wh/km]  Testi  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
Laskettu sähköenergiankulutus  1 
2 
3 
Ilmoitettu arvo  —FI L 175/62 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.5.2.1.2. Kokonaisaika, jona testijaksolla poikettiin toleransseista: … s  
2.5.2.2. Täyssähköajoneuvon toimintasäde (PER)  
PER [km]  Testi  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
Mitattu sähkökäyttöinen toimintasäde  1 
2 
3 
Ilmoitettu arvo  —  
2.5.3. Ulkoisesti ladattava hybridisähköajoneuvo:  
2.5.3.1. Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa  
Ajoneuvo H  
CO  2 -päästöt [g/km]  Testi  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Testi  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Testi  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. Varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massa  
Ajoneuvo H  
CO  2 -päästöt [g/km]  Testi  Yhdistetty  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,HFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/63
 
Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Testi  Yhdistetty  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  
Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Testi  Yhdistetty  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. CO  2 -päästöjen massa (painotettu, yhdistetty): (  17 ) 
Ajoneuvo H: M  CO2,weighted  … g/km  
Ajoneuvo Low (tapauksen mukaan) M  CO2,weighted  … g/km  
Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
Ajoneuvo H  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,H /  FC c,H 
Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,L / FC c,L 
Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5. Polttoaineenkulutus varausta purettaessa  
Ajoneuvo H  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Testi  Yhdistetty  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,HFI L 175/64 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Testi  Yhdistetty  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Testi  Yhdistetty  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6. Polttoaineenkulutus (painotettu, yhdistetty): (  17 ) 
Ajoneuvo H: FC  weighted  … l/100 km  
Ajoneuvo Low (tapauksen mukaan) FC  weighted  … l/100 km  
Ajoneuvo M (keskitason konfiguraatio) (tapauksen mukaan): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Toimintasäteet:  
2.5.3.7.1. Sähkökäyttöinen toimintasäde AER  
AER (km)  Testi  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
AER-arvot  1  
2 
3 
Lopulliset AER-arvot  
2.5.3.7.2. Vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde EAER  
EAER (km)  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
EAER-arvot  
2.5.3.7.3. Todellinen varausta purkava toimintasäde R  CDA  
R CDA (km)  Yhdistetty  
R CDA -arvot  
2.5.3.7.4. Varausta purkava toimintasäde R  CDC  
R CDC (km)  Testi  Yhdistetty  
R CDC -arvot  1 
2 
3 
Lopulliset R  CDC -arvotFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/65
 
2.5.3.8. Sähkönkulutus  
2.5.3.8.1. Sähkönkulutus EC  
EC [Wh/km]  Hidas  Keskino ­
pea Nopea  Moottoritie  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
Sähkönkulutusarvot  
2.5.3.8.2. Käyttötekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähkönkulutus EC  AC,CD  (yhdistetty)  
EC AC,CD  [Wh/km]  Testi  Yhdistetty  
EC AC,CD  -arvot  1 
2 
3 
Lopulliset EC  AC,CD  -arvot  
2.5.3.8.3. Käyttötekijällä (UF) painotettu sähkönkulutus EC  AC, weighted  (yhdistetty)  
EC AC,weighted  [Wh/km]  Testi  Yhdistetty  
EC AC,weighted  -arvot  1 
2 
3 
Lopulliset EC  AC,weighted  -arvot  
2.6. Ekoinnovaatioiden testitulokset  ( 18 ) ( 19 ) 
Ekoinnovaatioi ­
den testitulok- 
set (  20 ) Ekoinno ­
vaation 
koodi (  21 ) Tyyppi 1- 
/ tyyppi I 
-sykli (  22 ) 1. Ver ­
rokkiajo ­
neuvon 
CO  2 - 
päästöt 
(g/km)  2. Ekoin ­
novaatio ­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs ­
töt (g/km)  3. Verrokki ­
ajoneuvon 
CO  2 -päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana. (  23 ) 4. Ekoinno ­
vaatioajo ­
neuvon 
CO  2 -päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana  5. Käyttötekijä 
(UF) eli teknii ­
kan käytön 
ajallinen osuus 
normaaleissa 
käyttöolosuh ­
teissa  CO  2 -päästö ­
jen vähen ­
tyminen 
((1 - 2) - 
(3 - 4)) * 5  
xxx/201x  
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä, NEDC [g/km] (  24 ) 
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä, NEDC [g/km] (  25 ) 
2.6.1.  Ekoinnovaation yleinen koodi:  ( 26 ): …  
3. AJONEUVON KORJAAMISEEN TARVITTAVAT TIEDOT  
3.1. Verkkosivusto, jolta on saatavissa ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavia tietoja: …  
3.1.1. Päivämäärä, josta lähtien se on käytettävissä (6 kuukauden kuluessa tyyppihyväksynnän päivämäärästä): …FI L 175/66 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2. Edellä 3.1 kohdassa tarkoitettujen verkkosivustojen saatavuuden ehdot (eli käytön kesto ja tunti-, päivä-, 
kuukausi-, vuosi- ja toimikohtainen käyttöhinta): …  
3.3. Muoto, jossa edellä 3.1 kohdassa tarkoitetulla verkkosivustolla tarjotaan ajoneuvon korjaamiseen ja huolta ­
miseen tarvittavia tietoja: …  
3.4. Valmistajan todistus ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta: …  
4. TEHON MITTAUS  
Polttomoottorin suurin nettoteho sekä sähköisen ajolaitteen nettoteho ja 30 minuutin enimmäisteho  
4.1. Polttomoottorin nettoteho  
4.1.1. Moottorin pyörimisnopeus [rpm] ...  
4.1.2. Mitattu polttoaineenvirtaus [g/h] …  
4.1.3. Mitattu vääntömomentti [Nm] …  
4.1.4. Mitattu teho [kW] …  
4.1.5. Ilmanpaine [kPa] …  
4.1.6. Vesihöyryn paine [kPa] …  
4.1.7. Imuilman lämpötila [K] …  
4.1.8. Tehon korjauskerroin, jos sovelletaan …  
4.1.9. Korjattu teho [kW] …  
4.1.10. Apulaitteiden teho [kW] …  
4.1.11. Nettoteho [kW] …  
4.1.12. Nettovääntömomentti [Nm] …  
4.1.13. Korjattu polttoaineen ominaiskulutus [g/kWh] …  
4.2. Sähköiset ajolaitteet:  
4.2.1. Ilmoitetut tiedot  
4.2.2. Suurin nettoteho: ... kW pyörimisnopeudella …rpm  
4.2.3. Suurin nettovääntömomentti: ... Nm pyörimisnopeudella …rpm  
4.2.4. Suurin nettovääntömomentti moottorin pyörimisnopeudella nolla: … Nm  
4.2.5. 30 minuutin suurin teho: …… kW  
4.2.6. Sähköisen ajolaitteen olennaiset ominaisuudet  
4.2.7. Testaustasajännite: … V  
4.2.8. Toimintaperiaate: …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/67
 
4.2.9. Jäähdytysjärjestelmä:  
4.2.10. Moottori: neste/ilma (  1 ) 
4.2.11. Muunnin: neste/ilma (  1 ) 
5. HUOMAUTUKSET: …  
Selittävät huomautukset  
( 1 ) Tarpeeton viivataan yli (joissakin tapauksissa ei tarvitse viivata yli mitään, jos soveltuvia vaihtoehtoja on useampia).  
( 2 ) EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1.  
( 3 ) EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1.  
( 4 ) Jos tyypin tunnisteessa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, komponentin ta i 
erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).  
( 5 ) Sellaisena kuin se on määritelty liitteessä II olevassa A jaksossa.  
( 6 ) Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 39 kohdan määritelmän mukaisesti.  
( 7 ) Renkaan tyyppi E-säännön nro 117 mukaisesti.  
( 8 ) Tapauksen mukaan.  
( 9 ) Pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.  
( 10 ) Pyöristetään neljän desimaalin tarkkuuteen.  
( 11 ) Ei sovelleta.  
( 12 ) Keskiarvoa varten lasketaan yhteen THC- and NOx-päästöjen keskiarvot (M.Ki).  
( 13 ) Pyöristetään yhden desimaalin verran tarkemmin kuin raja-arvoa.  
( 14 ) Ilmoitetaan sovellettava menettely.  
( 15 ) Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot.  
( 16 ) Puristussytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot.  
( 17 ) Mitattuna yhdistetyssä syklissä.  
( 18 ) Taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta.  
( 19 ) Taulukkoa laajennetaan tarvittaessa siten, että kullekin ekoinnovaatiolle varataan oma rivi.  
( 20 ) Ekoinnovaation hyväksymisestä annetun komission päätöksen numero.  
( 21 ) Vahvistettu ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission päätöksessä.  
( 22 ) Sovellettava tyyppi 1 -sykli: liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83.  
( 23 ) Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sovelletaan mallintamismenetelmää, arvoksi on merkittävä mallintamismenetelmällä saatu arvo.  
( 24 ) E-säännön nro 83 mukaisessa tyyppi I -testissä yksittäisille ekoinnovaatioille saatujen päästövähennysten summa.  
( 25 ) Tämän asetuksen liitteen XXI lisäyksen 4 mukaisessa tyyppi 1 -testissä yksittäisille ekoinnovaatioille saatujen päästövähenny sten 
summa.  
( 26 ) Ekoinnovaatioiden yleinen koodi koostuu seuraavista tekijöistä, jotka erotetaan toisistaan tyhjällä välillä: 
— direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII määritellyn hyväksyntäviranomaisen koodi 
— yksilöllinen koodi kullekin ekoinnovaatiolle, jolla ajoneuvo on varustettu, ilmoitetaan komission hyväksymispäätösten mukai ­
sessa aikajärjestyksessä. 
(Esimerkiksi yleisen koodin kolmelle ekoinnovaatiolle, jotka on hyväksytty kronologisessa järjestyksessä numeroilla 10, 15 ja 1 6 ja 
jotka on asennettu saksalaisen tyyppihyväksyntäviranomaisen sertifioimaan ajoneuvoon, pitäisi olla ”e1 10 15 16”).FI L 175/68 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Tyyppihyväksyntätodistuksen liitteen lisäys  
Siirtymäaika (korrelaatiotulos)  
(Siirtymäsäännös):  
1. CO2MPAS-simulaattorin antamat CO  2 -päästötulokset  
1.1 CO2MPAS-simulaattorin versio  
1.2. Ajoneuvo H  
1.2.1. CO  2 -päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Kaupunkiajo  Maantieajo  Yhdistetty  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
1.3.1. CO  2 -päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Kaupunkiajo  Maantieajo  Yhdistetty  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. CO  2 -päästötestitulokset (tapauksen mukaan)  
2.1. Ajoneuvo H  
2.1.1. CO  2 -päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Kaupunkiajo  Maantieajo  Yhdistetty  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
2.2.1. CO  2 -päästöjen massa (kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta)  
CO  2 -päästöt [g/km]  Kaupunkiajo  Maantieajo  Yhdistetty  
M CO2,NEDC_L,test  
3. Poikkeamakertoimet (määritetty asetuksen (EU) 2017/1152 ja 2017/1153 3.2.8 kohdan mukaisesti)  
Poikkeamakertoimet  Ajoneuvo H  Ajoneuvo L 
(tapauksen mukaan)  
DeFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/69
 
Lisäys 5  
Ajoneuvon OBD-järjestelmään liittyvät tiedot  
1. Ajoneuvon valmistajan on toimitettava tässä lisäyksessä esitetyt tiedot, jotta OBD-järjestelmän kanssa yhteensopivien 
varaosien sekä vianmääritykseen käytettävien välineiden ja testilaitteiden valmistus on mahdollista.  
2. Seuraavat tiedot on toimitettava pyynnöstä ja syrjimättömällä tavalla komponenttien, vianmääritykseen käytettävien 
välineiden tai testilaitteiden valmistajien saataville:  
2.1. Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä käytettyjen esivakauttavien syklien tyypin ja lukumäärän kuvaus.  
2.2. Ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä OBD-järjestelmän valvoman komponentin osalta käytetyn OBD-jär ­
jestelmän demonstraatiosyklin tyypin kuvaus.  
2.3. Kattava asiakirja, jossa kuvataan kaikki ne komponentit, joita tarkkaillaan anturilla vianmääritykseen ja vianilmaisi ­
men aktivoitumiseen liittyvän järjestelmän yhteydessä (ajosyklien kiinteä lukumäärä tai tilastollinen menetelmä), 
mukaan luettuna anturilla tarkkailtujen merkityksellisten toissijaisten parametrien luettelo kunkin OBD-järjestelmällä 
valvotun komponentin osalta. Luettelo kaikista OBD-järjestelmän niistä tulostuskoodeista ja niiden tietojen esitys ­
muodosta (selityksin varustettuna), jotka koskevat päästöihin liittyviä ja päästöihin liittymättömiä yksittäisiä käyttö ­
voimajärjestelmän komponentteja, kun komponentin valvontaa käytetään vianilmaisimen aktivoitumisen määrittä ­
miseen. Erityisesti palveluissa $05 (testiarvot ID $21–FF) ja $06 annetuista tiedoista on esitettävä tyhjentävä selitys. 
Jos kyse on ajoneuvotyypeistä, jotka käyttävät tietoyhteyttä standardin ISO 157654 ”Road vehicles – Diagnostics on 
Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for emissions-related systems” mukaisesti, palvelussa $06 
(testiarvot ID $00–FF) annetuista tiedoista on annettava tyhjentävä selitys jokaisen tuetun OBD-valvonta-ID:n osalta.  
Nämä tiedot voidaan antaa taulukon muodossa seuraavasti:  
Komponentti  Vikakoo ­
di Valvontastra ­
tegia  Vianmääritys ­
perusteet  Vianilmaisi ­
men aktivoi ­
tumisperusteet  Toissijaiset 
parametrit  Esivakautus  Demonstraatiotesti  
Katalyytti  P0420  Happiantu ­
rien 1 ja 2 
signaalit  Anturien 1 
ja 2 signaa ­
lien erotus  3. sykli  Moottorin 
pyörimisno ­
peus, moot ­
torin kuor ­
mitus, A/F- 
moodi, kata ­
lysaattorin 
lämpötila  Esim. kaksi 
tyyppi 1 -sykliä 
(sellaisena kuin 
se on kuvattu 
asetuksen (EY) 
N:o 692/2008 
liitteessä III tai 
asetuksen (EU) 
2017/1151 
liitteessä XXI)  Esim. tyyppi 1 
-sykli (sellaisena 
kuin se on ku ­
vattu asetuksen 
(EY) 
N:o 692/2008 
liitteessä III tai 
asetuksen (EU) 
2017/1151 liit ­
teessä XXI)  
3. VIANMÄÄRITYSTYÖKALUJEN VALMISTAMISEEN TARVITTAVAT TIEDOT  
Jotta usean merkin korjaajien olisi helpompi hankkia yleisiä vianmääritystyökaluja, ajoneuvojen valmistajien on 
saatettava 3.1–3.3 kohdassa tarkoitetut tiedot saataville korjaamiseen tarvittavat tiedot esittävän verkkosivustonsa 
kautta. Tietoihin sisältyvät kaikki vianmääritystyökalujen toiminnot ja kaikki linkit korjaamiseen tarvittaviin tietoihin 
ja vianetsintää koskeviin ohjeisiin. Tietojen käytöstä voidaan periä kohtuullinen maksu.  
3.1. Yhteyskäytäntöä koskevat tiedot  
Seuraavat tiedot on esitettävä ajoneuvon merkin, mallin ja variantin mukaan tai muun toimivan määritelmän, kuten 
ajoneuvon tunnistenumeron tai ajoneuvon ja järjestelmän tunnisteen mukaan:  
a) mahdolliset yhteyskäytäntöä koskevat lisätiedot, jotka tarvitaan täydelliseen vianmääritykseen liitteessä XI olevassa 
4 kohdassa asetettujen vaatimusten lisäksi, mukaan lukien yhteyskäytäntötiedot, jotka liittyvät laitteistoihin tai 
ohjelmistoihin, parametrien tunnisteisiin, siirtotoimintoihin, vikamuistien vaatimuksiin tai virhetilanteisiinFI L 175/70 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
b) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten hankitaan ja tulkitaan kaikkia virhekoodeja, jotka eivät vastaa liitteessä XI 
olevassa 4 kohdassa asetettuja vaatimuksia  
c) luettelo kaikista saatavilla olevista muuttuvien tietojen parametreista mukaan luettuina tiedot mittakaavan muut ­
tamisesta ja tietojen saatavuudesta  
d) luettelo kaikista saatavilla olevista toiminnallisista testeistä mukaan luettuna laitteiden aktivointi tai ohjaus sekä 
testien toteuttaminen  
e) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten hankitaan tietoa komponenteista ja tilasta, aikaleimoista, käsiteltävänä olevista 
vikakoodeista ja tallennetuista tilatiedoista  
f) opetusparametrien asetusten, vaihtoehtoisten koodien ja varaosien asetusten sekä asiakkaiden mieltymysten mu ­
kaisten asetusten palauttaminen  
g) ECU-yksikön ja varianttien koodit  
h) yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten huoltovalojen asetukset palautetaan  
i) vianmääritysliittimen sijainti ja liittimen tiedot  
j) moottorin koodin tunniste.  
3.2. OBD-järjestelmällä valvottavien komponenttien testaus ja vianmääritys  
Seuraavat tiedot on esitettävä:  
a) kuvaus testeistä, joilla varmistetaan järjestelmän toiminta komponentin tai johdotuksen tasolla  
b) testausmenetelmä mukaan luettuina testin parametrit ja komponenttien tiedot  
c) liittimiä koskevat tiedot mukaan luettuina pienimmät ja suurimmat lähtö- ja tuloarvot sekä ajo- ja kuormitusarvot  
d) tietyissä käyttöolosuhteissa odotettavat arvot joutokäynti mukaan luettuna  
e) komponentin lepo- ja toimintatilan sähköarvot  
f) kaikkia edellä esitettyjä tilanteita koskevat vikatyypin arvot  
g) vikatyyppien vianmääritysjaksot mukaan luettuina vikapuut ja ohjattu eliminointi vianmäärityksessä.  
3.3. Korjaamiseen tarvittavat tiedot  
Seuraavat tiedot on esitettävä:  
a) ECU-yksikön ja komponenttien käyttöönotto (vaihto-osien asentamisen yhteydessä)  
b) uusien tai korvaavien elektronisten valvontayksiköiden käyttöönotto tarvittaessa (uudelleen-)ohjelmointitekniikoi ­
den avulla.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/71
 
Lisäys 6  
EY-tyyppihyväksyntätodistuksen numerointijärjestelmä  
1. EY-tyyppihyväksyntänumeron, joka on annettu 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti, osa 3 koostuu EY-tyyppihyväksyn ­
tään sovellettavan täytäntöönpanosäädöksen tai viimeisimmän muutossäädöksen numerosta. Tämän numeron jäljessä 
on yksi tai useampi merkki, joka vastaa eri ajoneuvoluokkia taulukon 1 mukaisesti.  
Kirjain ­
tunnus  Päästöstandar ­
di OBD-standar ­
di Ajoneuvon 
luokka ja 
alaluokka  Moottori  Täytäntöönpa ­
nopäivä: uudet 
tyypit  Täytäntöönpa ­
nopäivä: uudet 
ajoneuvot  Viimeinen re ­
kisteröintipäivä  
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 ala ­
luokka I  PI, CI  31.8.2018  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 alaluokka 
II PI, CI  31.8.2019  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 alaluokka 
III, N2  PI, CI  31.8.2019  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 ala ­
luokka I  PI, CI  1.9.2018  31.8.2019  
AE Euro 6c  Euro 6-2  N1 alaluokka 
II PI, CI  1.9.2019  31.8.2020  
AF Euro 6c  Euro 6-2  N1 alaluokka 
III, N2  PI, CI  1.9.2019  31.8.2020  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 ala ­
luokka I  PI, CI  1.9.2017  1.9.2019  31.12.2020  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 alaluokka 
II PI, CI  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 alaluokka 
III, N2  PI, CI  1.9.2018  1.9.2020  31.12.2021  
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 ala ­
luokka I  PI, CI  1.1.2020  1.1.2021FI L 175/72 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kirjain ­
tunnus  Päästöstandar ­
di OBD-standar ­
di Ajoneuvon 
luokka ja 
alaluokka  Moottori  Täytäntöönpa ­
nopäivä: uudet 
tyypit  Täytäntöönpa ­
nopäivä: uudet 
ajoneuvot  Viimeinen re ­
kisteröintipäivä  
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 alaluokka 
II PI, CI  1.1.2021  1.1.2022  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 alaluokka 
III, N2  PI, CI  1.1.2021  1.1.2022  
AX —  —  Kaikki ajoneu ­
vot Akkukäyttöinen 
täyssähkömoot ­
tori 1.9.2009  1.1.2011  
AY —  —  Kaikki ajoneu ­
vot Akkukäyttöinen 
täyssähkömoot ­
tori 1.9.2009  1.1.2011  
AZ —  —  Kaikki ajoneu ­
vot, joiden 
osalta käyte ­
tään liitteessä I 
olevan 2.1.1 
kohdan mu ­
kaisia todis ­
tuksia  PI, CI  1.9.2009  1.1.2011  
Selitykset:  
Euro 6-1 -OBD-standardi = täydet Euro 6 -OBD-vaatimukset, kuitenkin alustavat OBD-kynnysarvot liitteessä XI olevan 2.3.4 kohdan  
määritelmän mukaisesti ja osittain väljennetty käytönaikainen tehokkuussuhde (IUPR).  
Euro 6-2 -OBD-standardi = täydet Euro 6 -OBD-vaatimukset ja lopulliset OBD-kynnysarvot liitteessä XI olevan 2.3.3 kohdan mää ­
ritelmän mukaisesti ja osittain väljennetty käytönaikainen tehokkuussuhde (IUPR). 
Euro 6c -päästöstandardi = RDE-testaus ainoastaan seurantaan (NTE-päästörajoja ei sovelleta), muutoin täydet Euro 6 -päästövaa ­
timukset. 
Euro 6d-TEMP -päästöstandardi = RDE-testaus väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, muutoin täydet Euro 6 
-päästövaatimukset. 
Euro 6d -päästöstandardi = RDE-testaus lopullisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja soveltaen, muutoin täydet Euro 6 -päästöv aa ­
timukset.  
2. ESIMERKKEJÄ TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUSTEN NUMEROISTA  
2.1 Seuraavassa on esimerkki Euro 6 -standardia vastaavan kevyen henkilöajoneuvon hyväksynnästä Euro 6d -päästös ­
tandardin ja Euro 6-2 -OBD-standardin mukaisesti, mistä osoituksena on taulukon 1 mukainen kirjainmerkintä AJ. 
Hyväksyntä on myönnetty Luxemburgissa, jonka tunniste on e13. Hyväksyntä on myönnetty perusasetuksen (EY) 
N:o 715/2007 ja sen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/xxx mukaisesti, jota ei ole muutettu. Kyse on 17:nnestä 
tällaisesta hyväksynnästä ilman laajennuksia, joten hyväksyntätodistuksen numeron neljäs osa on 0017 ja viides 
osa 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2 Toisessa esimerkissä kyse on Euro 6 -standardia vastaavan, luokan N  1 alaluokan II kevyen henkilöajoneuvon hyväk ­
synnästä Euro 6d-TEMP -päästöstandardin ja Euro 6-2 -OBD-standardin mukaisesti, mistä osoituksena on taulukon 1 
mukainen kirjainmerkintä AH. Hyväksyntä on myönnetty Romaniassa, jonka tunniste on e19. Hyväksyntä on 
myönnetty perusasetuksen (EY) N:o 715/2007 ja sen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti sellaisina kuin ne on 
viimeksi muutettu asetuksella (EU) 2018/xyz. Kyse on ensimmäisestä tällaisesta hyväksynnästä ilman laajennuksia, 
joten hyväksyntätodistuksen numeron neljäs osa on 0001 ja viides osa 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/73
 
Lisäys 7
FI L 175/74 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 8 a  
Testausseloste  
Testausselosteen antaa tutkimuslaitos, joka vastaa testien suorittamisesta tämän asetuksen mukaisesti.  
Kunkin liitteessä XXI olevassa 5.6 kohdassa määritellyn interpolointiperheen osalta laaditaan erillinen testausseloste.  
Tyyppi 1 -testistä ja ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävän korjaustestin (ATCT) (tapauksen mukaan) osalta 
on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.  
SELOSTEEN numero 
HAKIJA  
Valmistaja  
AIHE  Ajoneuvon ajovastuksen määrittäminen  
Testauksen kohde  
Merkki  :  
Tyyppi  :  
PÄÄTELMÄ  Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.  
PAIKKA,  PP/KK/VVVV  
Huomautukset:  
— Viittaukset asetuksen (EY) N:o 692/2008 asianomaisiin kohtiin on  merkitty harmaalla.  
— (ATCT) = koskee ainoastaan ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävän korjaustestin (ATCT) testausselostetta.  
— (ei ATCT) = ei merkityksellinen ATCT-testausselosteen kannalta.  
— Ei viittausta ATCT-testiin = vaaditaan sekä tyyppi 1 -testin että ATCT-testin testausselosteissa.  
Yleiset huomautukset:  
Jos vaihtoehtoja (viittauksia) on useita, testausselosteessa kuvataan testattu vaihtoehto.  
Jos vaihtoehtoja ei ole useita, riittää yksi viittaus ilmoituslomakkeessa testin alussa.  
Tutkimuslaitokset voivat vapaasti merkitä lisätietoja.  
(a) koskee kipinäsytytysmoottoria.  
(b) koskee puristussytytysmoottoria.  
1. TESTATTUJEN AJONEUVOJEN KUVAUS HIGH (H), LOW (L) JA M (TAPAUKSEN MUKAAN)  
1.1.  YLEISTÄ  
Ajoneuvojen numerot  :  Prototyypin numero ja valmistenumeroFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/75
 
Luokka  
Liite I, lisäys 3 ja lisäys 4, 0.4 kohta  : 
Istuinten lukumäärä kuljettaja mukaan 
luettuna  
Liite I, lisäys 3, 9.10.3 kohta sekä lisäyk ­ 
sen 4 liite, 1.4 kohta  : 
Kori  
Liite I, lisäys 3, 9.1 kohta sekä lisäyksen  
4 liite, 1.6 kohta  : 
Vetävät pyörät  
Liite I, lisäys 3, 1.3.3 kohta sekä lisäyk ­ 
sen 4 liite, 1.7 kohta  : 
1.1.1.  VOIMALAITE  
Voimalaite  :  polttomoottori, hybridi, sähkö tai polttokenno  
1.1.2.  POLTTOMOOTTORI (tapauksen mukaan)  
Jos polttomoottoreita on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi  
Liite I, lisäys 3, 3.1.1 kohta sekä lisäyk ­ 
sen 4 liite, 1.10 kohta  : 
Toimintaperiaate  
Liite I, lisäys 3, 3.2.1.1 kohta  : kaksitahti/nelitahti  
Sylinterien lukumäärä ja järjestely  
Liite I, lisäys 3, 3.2.1.2 kohta  : 
Sylinteritilavuus (cm  3 ) 
Liite I, lisäys 3, 3.2.1.3 kohta sekä lisä ­ 
yksen 4 liite, 1.10.1 kohta  : 
Moottorin joutokäyntinopeus (rpm)  
Liite I, lisäys 3, 3.2.1.6 kohta  : + 
– 
Moottorin suuri joutokäyntinopeus 
(rpm) (a)  
Liite I, lisäys 3, 3.2.1.6.1 kohta  : + 
– 
n min drive  (rpm)  :  
Moottorin nimellisteho  
Liite I, lisäys 3, 3.2.1.8 kohta sekä lisä ­ 
yksen 4 liite, 1.10.4 kohta  : kW  nopeudella  rpm  
Suurin nettovääntömomentti  
Liite I, lisäys 3, 3.2.1.10 kohta sekä li ­ 
säyksen 4 liite, 1.11.3 kohta  : Nm  nopeudella  rpmFI L 175/76 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Moottorin voiteluaine  :  Valmistajan eritelmä (jos ilmoituslomakkeessa on useita viit ­
tauksia)  
Jäähdytysjärjestelmä  
Liite I, lisäys 3, 3.2.7 kohta  : Tyyppi: ilma/vesi/öljy  
Eristys  :  materiaali, määrä, sijainti, tilavuus ja paino  
1.1.3.  TESTIPOLTTOAINE tyyppi 1 -testissä  (tapauksen mukaan)  
Jos testipolttoaineita on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi  
Liite I, lisäys 3, 3.2.2.1 kohta sekä lisä ­ 
yksen 4 lisäys, 1.10.3 kohta  : bensiini E10 – dieselöljy B7 – nestekaasu – maakaasu – …  
Tiheys 15 °C:ssa  
Liite IX  : 
Rikkipitoisuus  
Liitteen XXI alaliite 3  : Ainoastaan dieselöljy B7 ja bensiini E10  
Liite IX  :  
Erän numero  :  
Willanin kertoimet (polttomoottorit) 
CO  2 -päästöille (g CO  2 /km)  : 
1.1.4.  POLTTOAINEENSYÖTTÖJÄRJESTELMÄ  (tapauksen mukaan)  
Jos polttoaineensyöttöjärjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Suoraruiskutus  :  kyllä/ei tai kuvaus  
Ajoneuvon polttoainetyyppi  
Liite I, lisäys 3, 3.2.2.4 kohta  : yksi polttoaine / kaksi polttoainetta / flex-fuel  
Ohjausyksikkö  
Osan tiedot  
Liite I, lisäys 3, 3.2.4.2.9.3.1 kohta  : sama kuin ilmoituslomakkeessa  
Testattu ohjelmisto  
Liite I, lisäys 3, 3.2.4.2.9.3.1.1 kohta  : luettu lukulaitteella (esimerkiksi)  
Ilmanvirtausmittari  
Liite I, lisäys 3, 3.2.4.2.9.3.3.3 kohta  : 
Kaasunsäätimen runko  
Liite I, lisäys 3, 3.2.4.2.9.3.5 kohta  : 
Paineanturi  
Liite I, lisäys 3, 3.2.4.3.4.11 kohta  :FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/77
 
Ruiskutuspumppu  
Liite I, lisäys 3, 3.2.4.2.3 kohta  : 
Ruiskutussuuttimet  
Liite I, lisäys 3, 3.2.4.2.6 kohta  : 
1.1.5.  IMUJÄRJESTELMÄ  (tapauksen mukaan)  
Jos imujärjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Ahdin  
Liite I, lisäys 3, 3.2.8.1 kohta  : Kyllä/ei 
merkki ja tyyppi (  1 ) 
Välijäähdytin  
Liite I, lisäys 3, 3.2.8.2 kohta  : kyllä/ei 
tyyppi (ilma/ilma, ilma/vesi) (  1 ) 
Ilmansuodatin (elementti) (  1 ) 
Liite I, lisäys 3, 3.2.8.4.2 kohta  : merkki ja tyyppi  
Imuäänenvaimennin (  1 ) 
Liite I, lisäys 3, 3.2.8.4.3 kohta  : merkki ja tyyppi  
1.1.6.  PAKOJÄRJESTELMÄ JA HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN RAJOITUSJÄRJESTELMÄ  (tapauksen mukaan)  
Jos järjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Ensimmäinen katalysaattori  
Liite I, lisäys 3, 3.2.12.2.1.12. ja  
3.2.12.2.1.13 kohta  : merkki ja viite (  1 ) 
periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / selektiivinen ka ­
talyyttinen pelkistys  
Toinen katalysaattori  :  merkki ja viite (  1 ) 
periaate: kolmitie / hapetus / NOx-loukku / selektiivinen ka ­
talyyttinen pelkistys  
Hiukkasloukku  
Liite I, lisäys 3, 3.2.12.2.6 kohta  : on / ei / ei sovellettavissa 
merkki ja viite (  1 ) 
Happianturien tiedot ja sijainti  
Liite I, lisäys 3, 3.2.12.2.2 kohta  : ennen katalysaattoria / katalysaattorin jälkeen  
Ilmansyöttö  
Liite I, lisäys 3, 3.2.12.2.3 kohta  : on / ei / ei sovellettavissa  
Pakokaasun takaisinkierrätys  
Liite I, lisäys 3, 3.2.12.2.4 kohta  : on / ei / ei sovellettavissa 
jäähdytetty/jäähdyttämätön  
Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä  
Liite I, lisäys 3, 3.2.12.2.5 kohta  : on / ei / ei sovellettavissa  
NOx-anturien tiedot ja sijainti  :  Ennen/jälkeen  
Yleiskuvaus (  1 ) 
Liite I, lisäys 3, 3.2.9.2 kohta  :FI L 175/78 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.1.7.  LÄMMÖNVARAIN (tapauksen  mukaan)  
Jos lämmönvaraimia on useita, kohta toistetaan. 
Lämmönvarain  :  kyllä/ei  
Lämpökapasiteetti (varastoitu entalpia J)  :  
Aika lämmön luovutukseen (s)  :  
1.1.8.  VOIMANSIIRTO (tapauksen  mukaan)  
Jos voimansiirtojärjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Vaihdelaatikko  
Liite I, lisäys 3, 4.5.1. kohta sekä lisäyk ­ 
sen 4 lisäys, 1.13.1 kohta  : käsivalintainen/automaattinen/portaaton  
Vaihteenvaihtomenetelmä  
Pääasiallinen ajotila  :  kyllä/ei 
normaali/ajo/taloudellinen/...  
Paras ajotila CO  2 -päästöjen ja poltto ­
aineenkulutuksen kannalta (tapauk ­
sen mukaan)  : 
Huonoin ajotila CO  2 -päästöjen ja 
polttoaineenkulutuksen kannalta (ta ­
pauksen mukaan)  : 
Ohjausyksikkö  :  
Vaihdelaatikon voiteluaine  :  Valmistajan eritelmä (jos ilmoituslomakkeessa on useita viit ­
tauksia)  
Renkaat  
Liite I, lisäys 3, 6.6 kohta sekä lisäyksen 4 lisäys, 1.14 kohta  
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Mitat (edessä/takana)  
Liite I, lisäys 3, 6.6.1 kohta  : 
Vierimissäde (m)  :  
Rengaspaine (kPa)  
Liite I, lisäys 3, 6.6.3 kohta  : 
Välityssuhteet (R.T.), ensisijaiset välityssuhteet (R.P.) ja (ajoneuvon nopeus (km/h)) / moottorin pyörimisno ­
peus (1 000 rpm)) (V  1 000  ) vaihteiston kunkin välityssuhteen (R.B.) osalta  
Liite I, lisäys 3, 4.6 kohta sekä lisäyksen 4 liite, 1.13.3 kohta  
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
1. 1/1  
2. 1/1FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/79
 
R.B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
3. 1/1  
4. 1/1  
5. 1/1  
… 
1.1.9.  SÄHKÖKONE (tapauksen  mukaan)  
Jos sähkökoneita on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Huipputeho  :  
1.1.10.  AJO-REESS-JÄRJESTELMÄ  (tapauksen mukaan)  
Jos ajo-REESS-järjestelmiä on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Kapasiteetti  :  
Nimellisjännite  :  
1.1.12.  POLTTOKENNO  (tapauksen mukaan)  
Jos polttokennoja on useita, kohta toistetaan. 
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Enimmäisteho  :  
Nimellisjännite  :  
1.1.13.  TEHOELEKTRONIIKKA (tapauksen  mukaan)  
Tehoelektroniikkajärjestelmiä voi olla useita (käyttövoimanmuunnin, pienjännitejärjestelmä tai laturi) 
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Teho  :FI L 175/80 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2.  H-AJONEUVON KUVAUS (TYYPPI 1) TAI AJONEUVON KUVAUS (ATCT)  
1.2.1.  MASSA  
H-ajoneuvon testimassa (kg)  :  
1.2.2.  AJOVASTUSPARAMETRIT  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Syklin energiantarve (Ws)  
Liite XXI, 3.5.6 kohta  : 
Ajovastustestin selosteen viite  :  
1.2.3.  SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT  
Sykli (supistamaton)  :  Luokka 1 / 2 / 3a / 3b  
Nimellistehon ja ajokuntoisen ajo ­
neuvon massan suhde (PMR)(W/kg)  : (tapauksen mukaan)  
Mittauksen aikana käytetty nopeu ­
denrajoitusmenettely  
Liite XXI, alaliite 1, 9 kohta  : kyllä/ei  
Ajoneuvon suurin nopeus  
Liite I, lisäys 3, 4.7 kohta  : 
Supistaminen (tapauksen mukaan)  :  kyllä/ei  
Supistustekijä f  dsc : 
Syklin ajomatka (m)  :  
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennet ­
tyä testausmenetelmää)  : tapauksen mukaan  
1.2.4.  VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Vaihteenvaihto  :  Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään 
neljän desimaalin tarkkuuteen  
1.3.  L-AJONEUVON KUVAUS (TAPAUKSEN MUKAAN)  
1.1.3.  MASSA  
L-ajoneuvon testimassa (kg)  :FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/81
 
1.3.2.  AJOVASTUSPARAMETRIT  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Syklin energiantarve (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Ajovastustestin selosteen viite  :  
1.3.3.  SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT  
Sykli (supistamaton)  :  Luokka 1 / 2 / 3a / 3b  
Nimellistehon ja ajokuntoisen ajo ­
neuvon massan suhde (PMR)(W/kg)  : (tapauksen mukaan)  
Mittauksen aikana käytetty nopeu ­
denrajoitusmenettely  
Liite XXI, alaliite 1, 9 kohta  : kyllä/ei  
Ajoneuvon suurin nopeus  
Liite I, lisäys 3, 4.7 kohta  : 
Supistaminen (tapauksen mukaan)  :  kyllä/ei  
Supistustekijä f  dsc : 
Syklin ajomatka (m)  :  
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennet ­
tyä testausmenetelmää)  : tapauksen mukaan  
1.3.4.  VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Vaihteenvaihto  :  Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään 
neljän desimaalin tarkkuuteen  
1.4.  M-AJONEUVON KUVAUS (TAPAUKSEN MUKAAN)  
1.4.1.  MASSA  
L-ajoneuvon testimassa (kg)  :  
1.4.2.  AJOVASTUSPARAMETRIT  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Syklin energiantarve (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :FI L 175/82 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.4.3.  SYKLIN VALINNAN PARAMETRIT  
Sykli (supistamaton)  :  Luokka 1 / 2 / 3a / 3b  
Nimellistehon ja ajokuntoisen ajo ­
neuvon massan suhde (PMR)(W/kg)  : (tapauksen mukaan)  
Mittauksen aikana käytetty nopeu ­
denrajoitusmenettely  
Liite XXI, alaliite 1, 9 kohta  : kyllä/ei  
Ajoneuvon suurin nopeus  
Liite I, lisäys 3, 4.7 kohta  : 
Supistaminen (tapauksen mukaan)  :  kyllä/ei  
Supistustekijä f  dsc : 
Syklin ajomatka (m)  :  
Tasainen nopeus (jos käytetään lyhennet ­
tyä testausmenetelmää)  : tapauksen mukaan  
1.4.4.  VAIHTEENVAIHTOKOHTA (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Vaihteenvaihto  :  Keskimääräinen vaihde nopeuksilla v ≥ 1 km/h, pyöristetään 
neljän desimaalin tarkkuuteen  
2. TESTITULOKSET  
2.1.  TYYPPI 1 -TESTI  TAI ATCT-TESTI 
Alustadynamometrin asetusten säätöme ­
netelmä  : Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä  
Toiminta alustadynamometrillä  
Liite XXI, alaliite 6, 1.2.4.2.2 kohta  kyllä/ei  
Vapaarullaustila  
Liite XXI, alaliite 4, 4.2.1.8.5 kohta  : kyllä/ei  
Lisävakauttaminen  :  kyllä/ei 
kuvaus  
Huononemiskertoimet  :  kiinteät/testatut  
2.1.1.  H-ajoneuvo (käytetään myös ATCT-testissä)  
Testien päivämäärä  :  (päivä/kuukausi/vuosi)  
Testipaikka  :  
Jäähdytystuulettimen matalamman reu ­
nan korkeus maasta (cm)  : 
Tuulettimen keskipisteen sijainti sivu ­
suunnassa (jos muutettu valmistajan 
pyynnöstä)  : ajoneuvon keskilinjalla / ...  
Etäisyys ajoneuvon etuosasta (cm)  :FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/83
 
2.1.1.1.  Epäpuhtauspäästöt (tapauksen mukaan)  
2.1.1.1.1.  Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladatta ­
vien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä  
Seuraavat kohdat toistetaan kunkin testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen 
mukaan).  
Testi 1  
Epäpuhtaudet  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Hiukkaset 
(mg/km)  Hiukkas ­
määrä 
(#.10  11 /km)  
Mitatut arvot  
Regenerointitekijät (Ki) (2), 
summaavat  
Regenerointitekijät (Ki) (2), 
kertovat  
Huononemiskertoimet 
(DF), summaavat  
Huononemiskertoimet 
(DF), kertovat  
Lopulliset arvot  
Raja-arvot  
(2) Ks. Ki-perhettä koskevat selosteet  :  
Tyyppi 1- / tyyppi I -testi suoritettu Ki:n 
määrittämiseksi  : Liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83 (  1 ) 
( 1 ) Ilmoitetaan tapauksen mukaan.  
Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO  2 (d CO2 1 ) / perustana epäpuhtaudet (90 % raja-arvoista) / perustana 
molemmat  
Sama kohta  
Testi 3 (tapauksen mukaan): perustana CO  2 (d CO2 2 ) 
Sama kohta  
2.1.1.1.2.  Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt varausta purkavassa tyyppi 1 -tes ­
tissä  
Testi 1  
Epäpuhtauspäästöjen raja-arvoja on noudatettava ja seuraava kohta on toistettava kunkin testisyklin osalta.  
Epäpuhtaudet  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Hiukkaset 
(mg/km)  Hiukkasmäärä 
(#.10  11 /km)  
Mitatut yksittäisen syklin 
arvot  
Raja-arvon mukaiset yk ­
sittäisen syklin arvotFI L 175/84 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Testi 2 (tapauksen mukaan): perustana CO  2 (d CO2 1 ) / perustana epäpuhtaudet (90 % raja-arvoista) / perustana 
molemmat  
Sama kohta  
Testi 3 (tapauksen mukaan): perustana CO  2 (d CO2 2 ) 
Sama kohta  
2.1.1.1.3.  Käyttötekijäpainotetut ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen epäpuhtauspäästöt  
Epäpuhtaudet  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Hiukkaset 
(mg/km)  Hiukkasmäärä 
(#.10  11 /km)  
Lasketut arvot  
2.1.1.2.  CO  2 -päästöt  (tapauksen mukaan)  
2.1.1.2.1.  Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladatta ­
vien hybridisähköajoneuvojen CO  2 -päästöt varausta ylläpidettäessä tehtävässä tyyppi 1 -testissä (ei 
ATCT)  
Seuraavat kohdat toistetaan kunkin testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen 
mukaan).  
Testi 1  
CO  2 -päästöt  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Mitattu arvo M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB-korjauskerroin: (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Regenerointitekijät (Ki) 
summaavat  
Regenerointitekijät (Ki) 
kertovat  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT-korjaus (FCF) (  1 ) 
Väliaikaiset arvot M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Ilmoitettu arvo  —  —  —  —  
d CO2 1 * ilmoitettu arvo  —  —  —  —  
( 1 ) FCF: perheen korjauskerroin, jolla tehdään korjaus edustavien alueellisten lämpötilaolojen (ATCT) perusteella 
Ks. perhettä koskevat FCF-selosteet: 
( 2 ) tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksessä 2 tarkoitettu korjaus polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen 
osalta, K  CO2 hybridisähköajoneuvojen osalta  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta käyttäen arvoa d  CO2 2 
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Sama kohtaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/85
 
Päätelmät  
CO  2 -päästöt (g/km)  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Keskiarvo M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Tasaus M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Lopulliset arvot M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  Vähintään yhdellä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladatta ­
vien hybridisähköajoneuvojen ATCT-CO  2 -päästöt varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä (ATCT)  
Testi lämpötilassa 14 °C (ATCT)  
CO  2 -päästöt (g/km)  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Mitattu arvo M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB-korjauskerroin (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Päätelmät (ATCT)  
CO  2 -päästöt (g/km)  Yhdistetty  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
Tyyppi 1 (23 °C) M  CO2,23  ° 
Perheen korjauskerroin (FCF)  
2.1.1.2.3.  Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO  2 -päästöt varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä  
Testi 1:  
CO  2 -päästöjen massa (g/km)  Yhdistetty  
Laskettu arvo M  CO2,CD  
Ilmoitettu arvo  
d CO2 1 
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta käyttäen arvoa d  CO2 2 
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Päätelmät  
CO  2 -päästöjen massa (g/km)  Yhdistetty  
Keskiarvo M  CO2,CD  
Lopullinen arvo M  CO2,CDFI L 175/86 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.1.1.2.4.  Käyttötekijäpainotettu ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen CO  2 -päästöjen massa  
CO  2 -päästöjen massa (g/km)  Yhdistetty  
Laskettu arvo M  CO2,weighted  
2.1.1.3  POLTTOAINEENKULUTUS (TAPAUKSEN MUKAAN, EI ATCT)  
2.1.1.3.1.  Pelkällä polttomoottorilla varustettujen, vain sisäisesti ladattavien sekä ulkopuolelta ladattavien hybridi ­
sähköajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä  
Seuraavat kohdat toistetaan kunkin testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen 
mukaan).  
Kulutus (l/100km)  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Lopulliset arvot FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Laskettu tasatuista CO  2 -arvoista  
2.1.1.3.2.  Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta purkavassa tyyppi 1 
-testissä  
Testi 1:  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Yhdistetty  
Laskettu arvo FC  CD 
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Päätelmät  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Yhdistetty  
Keskiarvo FC  CD 
Lopullinen arvo FC  CD 
2.1.1.3.3.  Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus  
Polttoaineenkulutus [l/100km]  Yhdistetty  
Laskettu arvo FC  weighted  
2.1.1.3.4.  Vain sisäisesti ladattavien polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta purkavassa 
tyyppi 1 -testissä  
Seuraavat kohdat toistetaan kunkin testatun ajotilan osalta (ensisijainen, paras ja huonoin ajotila tapauksen 
mukaan).  
Kulutus (l/100km)  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
Mitatut arvotFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/87
 
Kulutus (l/100km)  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Yhdistetty  
RCB-korjauskerroin  
Lopulliset arvot FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  TOIMINTASÄTEET (TAPAUKSEN MUKAAN)  
2.1.1.4.1.  Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen toimintasäteet (tapauksen mukaan)  
2.1.1.4.1.1.  Sähkökäyttöinen toimintasäde (AER)  
Testi 1  
AER (km)  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
Mitatut/lasketut AER-arvot  
Ilmoitettu arvo  —  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Päätelmät  
AER (km)  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
AER-keskiarvo (tapauksen mukaan)  
Lopulliset AER-arvot  
2.1.1.4.1.2.  Vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde (EAER)  
EAER (km)  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
Lopulliset EAER-arvot  
2.1.1.4.1.3.  Todellinen toimintasäde varausta purettaessa  
R CDA (km)  Yhdistetty  
Lopullinen arvo R  CDA 
2.1.1.4.1.4.  Toimintasäde varausta purkavassa syklissä  
Testi 1  
R CDC (km)  Yhdistetty  
Lopullinen arvo R  CDC 
Siirtymäsyklin indeksinumero  
Vahvistussyklin REEC-arvo (%)FI L 175/88 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
2.1.1.4.2.  Täyssähköajoneuvojen toimintasäteet – sähkökäyttöinen toimintasäde (PER) (tapauksen mukaan)  
Testi 1  
PER [km]  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
Yhdistetyt PER-arvot  
Ilmoitettu arvo  —  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Päätelmät  
PER [km]  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
PER-keskiarvo  
Lopulliset PER-arvot  
2.1.1.5.  SÄHKÖNKULUTUS (TAPAUKSEN MUKAAN)  
2.1.1.5.1.  Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen sähkönkulutus (tapauksen mukaan)  
2.1.1.5.1.1.  Sähkönkulutus (EC)  
EC [Wh/km]  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
Lopulliset EC-arvot  
2.1.1.5.1.2.  Käyttötekijäpainotettu varausta purkava sähkönkulutus  
Testi 1  
EC AC,CD  (Wh/km)  Yhdistetty  
Laskettu arvo EC  AC,CD  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Sama kohtaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/89
 
Päätelmät (tapauksen mukaan)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Yhdistetty  
Keskiarvo EC  AC,CD  
Lopullinen arvo  
2.1.1.5.1.3.  Käyttötekijäpainotettu sähkönkulutus  
Testi 1  
EC AC,weighted  (Wh)  Yhdistetty  
Laskettu arvo EC  AC,weighted  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Päätelmät (tapauksen mukaan)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Yhdistetty  
Keskiarvo EC  AC,weighted  
Lopullinen arvo  
2.1.1.5.2.  Täyssähköajoneuvojen sähkönkulutus (tapauksen mukaan)  
Testi 1  
EC [Wh/km]  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
Lasketut EC-arvot  
Ilmoitettu arvo  —  
Testi 2 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
Testi 3 (tapauksen mukaan)  
Sama kohta  
EC [Wh/km]  Hidas  Keskinopea  Nopea  Moottoritie  Kaupunkiajo  Yhdistetty  
EC-keskiarvo  
Lopulliset EC-arvot  
2.1.2.  AJONEUVO L (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Toistetaan 2.1.1 kohta.FI L 175/90 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.1.3.  AJONEUVO M (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Toistetaan 2.1.1 kohta.  
2.1.4.  LOPULLISET KRITEERIPÄÄSTÖJEN ARVOT (TAPAUKSEN MUKAAN)  
Epäpuhtaudet  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Hiukkas ­
massa 
(mg/km)  Hiukkas ­
määrä 
(#.10  11 /km)  
Suurimmat arvot (  1 ) 
( 1 ) kunkin epäpuhtauden osalta ajoneuvojen H, L (tapauksen mukaan) ja M (tapauksen mukaan) kaikista testituloksista  
2.2.  TYYPPI  2 -TESTI (a) (ei ATCT)  
Mukaan luettuina katsastusta varten tarvittavat päästötiedot  
Testi  CO (til.-%)  Lambda  Moottorin pyörimisnopeus 
(rpm)  Öljyn lämpötila (°C)  
Joutokäynti  —  
Joutokäynti suurella no ­
peudella  
2.3.  TYYPPI  3 -TESTI (a) (ei ATCT)  
Kampikammiokaasupäästöt ilmakehään: ei ole  
2.4.  TYYPPI  4 -TESTI (a) (ei ATCT) 
Ks. selosteet  :  
2.5.  TYYPPI  5 -TESTI (ei ATCT) 
Ks. perhettä koskevat kestävyysselosteet  :  
Tyyppi 1- / tyyppi I -testi kriittisten pääs ­
töjen testaamiseksi  : Liitteen XXI alaliite 4 tai E-sääntö nro 83 (  1 ) 
( 1 ) Ilmoitetaan tapauksen mukaan.  
2.6.  RDE-TESTI  (ei ATCT) 
RDE-perheen numero  :  MSxxxx  
Ks. perhettä koskevat selosteet  :  
2.7.  TYYPPI  6 -TESTI (a) (ei ATCT) 
Testien päivämäärä  :  (päivä/kuukausi/vuosi)  
Testipaikka  :  
Alustadynamometrin asetusten säätöme ­
netelmä  : vapaa rullaus (ajovastustiedot)  
Inertiamassa (kg)  :FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/91
 
Jos poikkeaa tyyppi 1 -testin ajoneuvosta  : 
Renkaat  :  
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Mitat (edessä/takana)  :  
Vierimissäde (m)  :  
Rengaspaine (kPa)  :  
Epäpuhtaudet  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Testi  1 
2 
3 
Keskiarvo  
Raja-arvo  
2.8.  AJONEUVON SISÄINEN VALVONTAJÄRJESTELMÄ  (ei ATCT) 
Ks. perhettä koskevat selosteet  :  
2.9.  SAVUNTIHEYSTESTI  (b) (ei ATCT)  
2.9.1.  VAKIONOPEUSTESTIT  
Ks. perhettä koskevat selosteet  :  
2.9.2.  RYNTÄYSTESTI  
Mitattu absorptioarvo (m  –1 ) :  
Korjattu absorptioarvo (m  –1 ) :  
2.10.  MOOTTORIN TEHO  (ei ATCT) 
Ks. perhettä koskevat selosteet  :  
2.11.  LÄMPÖTILATIEDOT AJONEUVOSTA H (VH)  
Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila seisonnan lopussa (°C)  
alaliite 6 a, 3.9.2 kohta  : 
Seisonta-alueen keskilämpötila viimeisten 3 tunnin ajalta (°C)  
alaliite 6 a, 3.9.2 kohta  :FI L 175/92 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Moottorin jäähdytysnesteen loppulämpötilan ja seisonta-alueen kes ­
kilämpötilan viimeisten 3 tunnin ajalta erotus Δ T_ATCT  (°C) 
alaliite 6 a, 3.9.3 kohta  : 
Vähimmäisseisonta-aika t  soak_ATCT  (s) 
alaliite 6 a, 3.9.1 kohta  : 
Lämpötila-anturin sijainti  
alaliite 6 a, 3.9.5 kohta  : 
Testausselosteen liite (ei koske ATCT-testiä eikä täyssähköajoneuvoja)  
1 – Sähköisessä muodossa kaikki korrelaatiovälineen syöttötiedot, jotka luetellaan täytäntöönpanoasetusten (EU) 
2017/1152 ja 2017/1153 liitteessä 1 olevassa 2.4 kohdassa.  
Syöttötiedoston tunniste: …  
2 – CO2MPAS-simulaattorin antama tulos:  
3 – NEDC-testin tulokset (tapauksen mukaan):FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/93
 
Lisäys 8 b  
Ajovastustestin seloste  
Ajovastuksen määrittämistestin (tapauksen mukaan) osalta on esitettävä vähintään seuraavat tiedot.  
SELOSTEEN numero 
HAKIJA  
Valmistaja  
AIHE  Ajoneuvon ajovastuksen määrittäminen  
Testauksen kohde  
Merkki  :  
Tyyppi  :  
PÄÄTELMÄ  Testauksen kohde on aihekentässä mainittujen vaatimusten mukainen.  
PAIKKA,  PP/KK/VVVV  
1. KOHTEENA OLEVAT AJONEUVOT  
Merkit  :  
Tyypit  :  
Kauppanimi  :  
Suurin nopeus (km/h)  :  
Vetävät akselit  :  
2. TESTATTUJEN AJONEUVOJEN KUVAUS  
2.1.  YLEISTÄ  
Jos interpolointia ei tehdä, kuvataan (energiantarpeeltaan) heikoin ajoneuvo.  
2.1.1.  Ajoneuvo H  
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Versio  :  
Syklin energiantarve WLTC-syklin koko ­
naisen luokan 3 syklin ajalta ajoneuvon 
luokasta riippumatta  : 
Poikkeama tuotantosarjaan nähden  :  
Ajokilometrit  :FI L 175/94 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.1.2.  Ajoneuvo L  
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Versio  :  
Syklin energiantarve WLTC-syklin koko ­
naisen luokan 3 syklin ajalta ajoneuvon 
luokasta riippumatta  : (4–35 %, perustana H  R ) 
Poikkeama tuotantosarjaan nähden  :  
Ajokilometrit  :  
2.1.3.  Ajovastusperhettä edustava ajoneuvo (tapauksen mukaan)  
Merkki  :  
Tyyppi  :  
Versio  :  
Syklin energiantarve kokonaisen WLTC- 
syklin ajalta  : 
Poikkeama tuotantosarjaan nähden  :  
Ajokilometrit  :  
2.2.  MASSAT  
2.2.1.  Ajoneuvo H  
Testimassa (kg)  :  
Keskimääräinen massa m  av (kg) :  (keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen)  
Pyörimismassa m  r (kg) :  3 % x (ajokuntoinen massa + 25 kg) tai mitattu  
Painon jakautuminen  
Edessä  :  
Takana  :  
2.2.2.  Ajoneuvo L  
Toistetaan 2.2.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.  
2.2.3.  Ajovastusperhettä edustava ajoneuvo (tapauksen mukaan)  
Testimassa (kg)  :  
Keskimääräinen massa m  av (kg) :  (keskiarvo ennen testiä ja testin jälkeen)  
Suurin teknisesti sallittu massa kuormi ­
tettuna ( ≥3 000 kg)  :FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/95
 
Lisävarusteiden massan arvioitu aritmeet ­
tinen keskiarvo  : 
Painon jakautuminen  
Edessä  :  
Takana  :  
2.3.  RENKAAT  
2.3.1.  Ajoneuvo H  
Kokomerkintä  :  edessä/takana (jos erilaiset)  
Merkki  :  edessä/takana (jos erilaiset)  
Tyyppi  :  edessä/takana (jos erilaiset)  
Vierintävastus (kgf/1 000 kg)  
Edessä  :  
Takana  :  
Rengaspaine edessä (kPa)  :  
Rengaspaine takana (kPa)  :  
2.3.2.  Ajoneuvo L  
Toistetaan 2.3.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.  
2.3.3.  Ajovastusperhettä edustava ajoneuvo (tapauksen mukaan)  
Toistetaan 2.3.1 kohta edustavan ajoneuvon tiedoilla.  
2.4.  KORI  
2.4.1.  Ajoneuvo H  
Tyyppi  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Versio  :  
Aerodynaamiset laitteet  
Liikuteltavat aerodynaamiset korino ­
sat : kyllä/ei, luetellaan tapauksen mukaan  
Asennettujen aerodynaamisten lisä ­
varusteiden luettelo  : 
2.4.2.  Ajoneuvo L  
Toistetaan 2.4.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla. 
Delta (C  d *A f ) LH verrattuna ajoneuvoon H  :FI L 175/96 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.4.3.  Ajovastusperhettä edustava ajoneuvo (tapauksen mukaan)  
Korin muodon kuvaus  :  Neliö (jos kokonaiselle ajoneuvolle ei voida määrittää edustavaa 
korinmuotoa)  
Toistetaan 2.4.1 kohta edustavan ajoneuvon tiedoilla (tapauksen mukaan). 
Otsapinta-ala A  fr : 
2.5.  VOIMALAITE  
2.5.1.  Ajoneuvo H  
Moottorin tunnus  :  
Voimansiirron tyyppi  :  käsivalintainen, automaattinen, portaaton  
Voimansiirron malli 
(valmistajan tunnukset)  : (vääntömomenttiarvo ja kytkinten lukumäärä → kirjataan ilmoitus ­
lomakkeeseen)  
Katetut voimansiirron mallit 
(valmistajan tunnukset)  : 
Moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajo ­
neuvon nopeudella (N/V-suhde)  : Vaihde  Välityssuhde  N/V-suhde  
1. 1/..  
2. 1..  
3. 1/..  
4. 1/..  
5. 1/..  
6. 1/..  
.. 
.. 
Vapaa-asennossa (N) kytketyt sähköko ­
neet  : – (ei sähkökonetta tai ei vapaarullaustilaa)  
Sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä  :  rakennetyyppi: asynkroninen/synkroninen…  
Jäähdytysaineen tyyppi  :  ilma, neste, …  
2.5.2.  Ajoneuvo L  
Toistetaan 2.5.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.  
2.6.  TESTITULOKSET  
2.6.1.  Ajoneuvo H  
Testien päivämäärät  :  pp/kk/vvvvFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/97
 
TIETESTI  (liite XXI, alaliite 4, 4 kohta)  
Testausmenetelmä  :  vapaa rullaus  (liite XXI, alaliite 4, 4.3 kohta) 
tai vääntömomenttimittarilla  (liite XXI, alaliite 4, 4.4 kohta)  
Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan 
tunnistetiedot)  : 
Vapaarullaustila  :  kyllä/ei  
Pyörien suuntaus  :  Aurauskulma ja pyörän kallistuma  
Suurin vertailunopeus (km/h)  
Liite XXI, alaliite 4, 4.2.4.1.2 kohta  : 
Tuulenmittaus  :  paikallaan 
tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (c  d *A), korjattu vai ei?  
Katkojen lukumäärä  :  
Tuuli  :  keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan  
Ilmanpaine  :  
Lämpötila (keskiarvo)  :  
Tuulikorjaus  :  kyllä/ei  
Rengaspaineen säätäminen  :  kyllä/ei  
Raakatulokset  :  Vääntömomenttimenetelmä: 
c0= 
c1= 
c2= 
Vapaa rullaus: 
f0 
f1 
f2 
Lopulliset tulokset  Vääntömomenttimenetelmä: 
c0= 
c1= 
c2= 
ja 
f0= 
f1= 
f2= 
Vapaa rullaus: 
f0= 
f1= 
f2=FI L 175/98 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
tai 
TUULITUNNELI  (liite XXI, alaliite 4, 4 kohta)  
Testauspaikka (nimi, sijainti, dynamo ­
metrin tunnistetiedot)  : 
Testauspaikan luokitus  :  Raportin viitetiedot ja päiväys  
Dynamometri  
Dynamometrin tyyppi  :  hihna-/alustadynamometri  
Menetelmä  :  vakiintuneet nopeudet tai hidastus  
Lämmitys  :  lämmitys dynamometrilla tai ajoneuvoa ajamalla  
Kuormituskäyrän korjaus  
(Liite XXI, alaliite 4, 6.6.3 kohta)  : (alustadynamometrille tapauksen mukaan)  
Alustadynamometrin asetusten sää ­
tömenetelmä  : Kiinteä ajo / iteratiivinen / vaihteleva omalla lämmityssyklillä  
Mitattu ilmanvastuskerroin kerrottuna 
otsapinta-alalla  : Nopeus (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Tulos  :  f0= 
f1= 
f2= 
tai 
AJOVASTUSMATRIISI  (liite XXI, alaliite 4, 5 kohta)  
Testausmenetelmä  :  vapaa rullaus  (liite XXI, alaliite 4, 4.3 kohta) 
tai vääntömomenttimittarilla  (liite XXI, alaliite 4, 4.4 kohta)  
Testauspaikka (nimi, sijainti, testausradan 
tunnistetiedot)  : 
Vapaarullaustila  :  kyllä/ei  
Pyörien suuntaus  :  Aurauskulma ja pyörän kallistuma  
Suurin vertailunopeus (km/h)  
Liite XXI, alaliite 4, 4.2.4.1.2 kohta  : 
Tuulenmittaus  :  paikallaan 
tai ajoneuvossa: tuulennopeuden vaikutus (cd*A), korjattu vai ei?  
Katkojen lukumäärä  :  
Tuuli  :  keskiarvo, huiput ja suunta suhteessa testiradan suuntaan  
Ilmanpaine  :  
Lämpötila (keskiarvo)  :  
Tuulikorjaus  :  kyllä/ei  
Rengaspaineen säätäminen  :  kyllä/eiFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/99
 
Raakatulokset  :  Vääntömomenttimenetelmä: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Vapaa rullaus: 
f0r 
f1r 
f2r 
Lopulliset tulokset  Vääntömomenttimenetelmä: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
ja 
f0r= 
f1r= 
f2r= 
Vapaa rullaus: 
f0r= 
f1r= 
f2r=  
2.6.2.  Ajoneuvo L  
Toistetaan 2.6.1 kohta ajoneuvon L tiedoilla.FI L 175/100 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 8 c  
Testauskaavakkeen malli  
Testauskaavakkeeseen merkitään kirjatut tiedot, joita ei ole esitetty muissa testausselosteissa.  
Tutkimuslaitoksen tai valmistajan on säilytettävä testauskaavakkeet vähintään kymmenen vuoden ajan.  
Testauskaavakkeissa on tapauksen mukaan esitettävä vähintään seuraavat tiedot. 
Säädettävän pyöränsuuntauksen parametrit  
Liite XXI, alaliite 4, 4.2.1.8.3 kohta  : 
Kertoimet c0, c1 ja c2  :  c0=  
c1= 
c2= 
Alustadynamometrilla mitatut vapaa rullaus -ajat  
Liite XXI, alaliite 4, 4.4.4 kohta  : Ajoneuvon nopeus (km/h)  Vapaan rullauksen aika (s)  
125–115  
115–105  
105–95  
95–85  
85–75  
75–65  
65–55  
55–45  
45–35  
35–25  
25–15  
15–05  
Renkaiden luistamisen estämiseksi voidaan käyttää lisäpainoja  
Liite XXI, alaliite 4, 7.1.1.1.1 kohta  : paino (kg) 
ajoneuvolla/ajoneuvossa  
Rullausajat liitteen XXI alaliitteessä 4 olevan 4.3.1.3 kohdan 
mukaisen vapaa rullaus -menettelyn suorittamisen jälkeen  
Liite XXI, alaliite 4, 8.2.4.2 kohta  : 
Ajoneuvon nopeus (km/h)  Vapaan rullauksen aika (s)  
125–115  
115–105  
105–95  
95–85  
85–75  
75–65  
65–55  
55–45  
45–35  
35–25  
25–15  
15–05FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/101
 
NO  x -muuntimen tehokkuus 
Osoitetut pitoisuudet (a), (b), (c) ja (d) sekä pitoisuus, kun 
NO  x -analysaattori on NO-tilassa, jolloin kalibrointikaasu ei 
kulje muuntimen läpi  
Liite XXI, alaliite 5, 5.5 kohta  : (a)= 
(b)= 
(c)= 
(d)= 
Pitoisuus NO-tilassa=  
Ajoneuvon todellinen ajomatka  
Liite XXI, alaliite 6, 1.2.6.4.6 ja 1.2.12.6 kohta  : 
Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen osalta 
ajoneuvo, joka ei kykene seuraamaan syklin kulkua:  
poikkeamat ajosyklistä  :  
Liite XXI, alaliite 6, 1.2.6.5.1 kohta  
Ajosuoriteindeksit:  
Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 (tarkistus 
tammikuulta 2014) mukaisesti:  
(a) ER : Energiasuhde  :  
(b) DR : Ajomatkasuhde  :  
(c) EER : Energiatehokkuussuhde  :  
(d) ASCR : Absoluuttisten nopeudenmuutosten suhde  :  
(e) IWR : Inertiaalisen työn suhde  :  
(f) RMSSE : Nopeusvirheen neliöllinen keskiarvo  :  
Liite XXI, alaliite 6, 1.2.8.5. ja 7 kohta  
Hiukkasnäytesuodattimen punnitseminen  
Suodatin ennen testiä  :  
Suodatin testin jälkeen  :  
Vertailusuodatin  :  
Liite XXI, alaliite 6, 1.2.10.1.2 ja 1.2.14.3.1 kohta  
Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus mittalaitteen tasaantumi ­
sen jälkeen  
Liite XXI, alaliite 6, 1.2.14.2.8 kohta  : 
Regenerointitekijän määrittäminen  
Jaksojen lukumäärä D kahden sellaisen WLTC-syklin välissä, 
joissa tapahtuu regenerointi  : 
Niiden jaksojen lukumäärä n, joiden aikana päästömittauksia 
tehdään  : 
Päästöjen massan mittaaminen M ′ sij kullekin yhdisteelle i kus ­
sakin syklissä j  : 
Liite XXI, alaliite 6, 2.1.3 kohta  
Regenerointitekijän määrittäminen  
Täydellistä regenerointia varten mitattujen sovellettavien testi ­
syklien lukumäärä d  : 
Liite XXI, alaliite 6, 2.2.6 kohtaFI L 175/102 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Regenerointitekijän määrittäminen  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
Liite XXI, alaliite 6, 3.1.1 kohta  
ATCT  
Testihuoneen ilman lämpötila ja kosteus mitattuna ajoneuvon 
tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuudella 1 Hz  : Lämpötilan asetusarvo = T  reg 
Liite XXI, alaliite 6 a, 3.2.1.1 kohta  Todellinen lämpötila-arvo 
±3 °C testin alussa 
±5 °C testin aikana  
Seisonta-alueen lämpötila jatkuvasti mitattuna vähimmäistaa ­
juudella 1 Hz  : Lämpötilan asetusarvo = T  reg 
Liite XXI, alaliite 6 a, 3.2.2.1 kohta  Todellinen lämpötila-arvo 
±3 °C testin alussa 
±5 °C testin aikana  
Siirtoon esivakautuksesta seisonta-alueelle kulunut aika  
Liite XXI, alaliite 6 a, 3.6.2 kohta  : ≤10 minuuttia  
Aika tyyppi 1 -testin päättymisestä jäähdytykseen  :  ≤10 minuuttia  
Mitattu seisonta-aika kirjataan kaikkiin asianomaisiin testaus ­
kaavakkeisiin  
Liite XXI, alaliite 6 a, 3.9.2 kohta  : aika loppulämpötilan mittauksesta lämpötilassa 
23 °C suoritetun tyyppi 1 -testin päättymiseenFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/103
 
LIITE II  
KÄYTÖNAIKAINEN VAATIMUSTENMUKAISUUS  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä vahvistetaan pakokaasupäästöjä ja OBD-järjestelmää (myös IUPR  M ) koskevat käytönaikaiset vaa ­
timukset, jotka tämän asetuksen mukaisesti tyyppihyväksyttyjen ajoneuvojen on täytettävä.  
2. VAATIMUKSET  
Käytönaikaista vaatimustenmukaisuutta koskevat vaatimukset ovat seuraavissa kohdissa esitetyin poikkeuksin ne, 
jotka vahvistetaan E-säännössä nro 83 olevassa 9 kohdassa ja säännön lisäyksissä 3, 4 ja 5.  
2.1. E-säännössä 83 olevalla 9.2.1 kohdalla tarkoitetaan seuraavaa:  
Hyväksyntäviranomainen tarkastaa ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden valmistajalla olevien asiaa 
koskevien tietojen perusteella käyttäen samoja menettelyjä kuin ne, jotka määritellään tuotannon vaatimustenmu ­
kaisuuden tarkastamiseen direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä mainitun direktiivin liitteessä X 
olevassa 1 ja 2 kohdassa. Jos hyväksyntäviranomainen saa tietoja muilta hyväksyntäviranomaisilla tai jäsenvaltioiden 
suorittamista tarkkailutesteistä, valmistajan laatimaa käytönaikaista seurantaa koskevaa raporttia on täydennettävä 
näillä tiedoilla.  
2.2. Muutetaan E-säännössä nro 83 oleva 9.3.5.2 kohta lisäämällä siihen uusi alakohta seuraavasti:  
”… 
Ajoneuvot, joita valmistetaan pieninä sarjoina, joissa tuotanto OBD-perhettä kohti on alle 1 000 ajoneuvoa, 
vapautetaan IUPR-vähimmäisvaatimuksista ja vaatimuksesta osoittaa niiden täyttyminen hyväksyntäviranomaiselle.”  
2.3. Viittauksia sopimuspuoliin on pidettävä viittauksina jäsenvaltioihin.  
2.4. Korvataan E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 oleva 2.6 kohta seuraavasti:  
Ajoneuvon on oltava tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksyttyä ajoneuvotyyppiä, jolla on direktiivin 
2007/46/EY mukainen vaatimustenmukaisuustodistus. Ajoneuvon on oltava rekisteröity ja käytössä unionissa.  
2.5. E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 2.2 kohdan viittausta vuoden 1958 sopimukseen on pidettävä viittauksena 
direktiiviin 2007/49/EY.  
2.6. Korvataan E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 oleva 2.6 kohta seuraavasti:  
Ajoneuvon polttoainesäiliöstä otetun polttoainenäytteen lyijy- ja rikkipitoisuuden on noudatettava Euroopan par ­
lamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/30/EY (  1 ) asetettuja sovellettavia standardeja, eikä väärän polttoaineen 
käytöstä saa olla näyttöä. Tarkastuksia voidaan tehdä pakokaasusta.  
2.7. E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 4.1 kohdan viittausta ”liitteen 4a mukaisiin päästötesteihin” on pidettävä 
viittauksena tämän asetuksen liitteen XXI mukaisesti tehtyihin päästötesteihin.  
2.8. E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 4.1 kohdan viittausta ”liitteen 4a kohtaan 6.3” on pidettävä viittauksena 
tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteessä 6 olevaan 1.2.6 kohtaan.FI L 175/104 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) EUVL L 140, 5.6.2009, s. 88.
 2.9. E-säännön nro 83 lisäyksessä 3 olevan 4.4 kohdan viittausta vuoden 1958 sopimukseen on pidettävä viittauksena 
direktiivin 2007/49/EY 13 artiklan 1 tai 2 kohtaan.  
2.10. E-säännön nro 83 lisäyksessä olevan 3.2.1 ja 4.2 kohdan ja alaviitteiden 1 ja 2 viittausta ”kohdan 5.3.1.4 
taulukossa esitettyihin raja-arvoihin” on pidettävä viittauksena asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevaan 
taulukkoon 1.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/105
 
LIITE III  
VarattuFI L 175/106 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
LIITE III A  
TODELLISISSA AJO-OLOSUHTEISSA SYNTYVIEN PÄÄSTÖJEN TODENTAMINEN  
1. JOHDANTO, MÄÄRITELMÄT JA LYHENTEET  
1.1. Johdanto  
Tässä liitteessä kuvaillaan menettely, jolla todennetaan kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen todellisissa ajo- 
olosuhteissa syntyvät päästöt (RDE-päästöt).  
1.2. Määritelmät  
1.2.1. ”T arkkuudella ” tarkoitetaan mitatun tai lasketun arvon poikkeamaa jäljitettävästä vertailuarvosta.  
1.2.2. ”A nalysaattorilla ” tarkoitetaan mittauslaitetta, joka ei ole ajoneuvon osa vaan joka on asennettu määrittämään 
kaasu- tai hiukkasmaisten epäpuhtauksien pitoisuuden tai määrän.  
1.2.3. Lineaarisen regression ”a kselin leikkauspisteellä ” tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa  a 0 : 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
jossa  
a 1 on regressiolinjan kulmakerroin  
x on vertailuparametrin keskiarvo  
y on todennettavan parametrin keskiarvo  
1.2.4. ”K alibroinnilla ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin, anturin tai signaalin vasteen asettamista siten, että 
tulos on yhden tai useamman vertailusignaalin mukainen.  
1.2.5. ”D eterminaatiokertoimella ” tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa  r 2 : 
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
jossa  
a 0 on lineaarisen regressiolinjan akselin leikkauspiste  
a 1 on lineaarisen regressiolinjan kulmakerroin  
x i on mitattu vertailuarvo  
y i on todennettavan parametrin mitattu arvo  
y on todennettavan parametrin keskiarvo  
n on arvojen lukumääräFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/107
 
1.2.6. ”K orrelaatiokertoimella ” tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa  r: 
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
jossa  
x i on mitattu vertailuarvo  
y i on todennettavan parametrin mitattu arvo  
x on vertailuarvon keskiarvo  
y on todennettavan parametrin keskiarvo  
n on arvojen lukumäärä  
1.2.7. ”V iiveellä ” tarkoitetaan aikaa kaasuvirtauksen kytkemisestä ( t 0 ) siihen, että vaste on 10 prosenttia lopullisesta 
lukemasta ( t 10 ). 
1.2.8. ”M oottorinohjausyksikön (ECU) signaaleilla tai tiedoilla ” tarkoitetaan ajoneuvon tietoja ja signaaleja, jotka kirjataan 
ajoneuvon verkosta käyttäen lisäyksessä 1 olevassa 3.4.5 kohdassa määriteltyjä protokollia.  
1.2.9. ”M oottorinohjausyksiköllä ” tarkoitetaan elektronista yksikköä, joka ohjaa eri toimilaitteita voimansiirron opti ­
maalisen toiminnan varmistamiseksi.  
1.2.10. ”P äästöillä ” eli ”k omponenteilla ”, ”p ilaavilla komponenteilla ” tai ”e päpuhtauspäästöillä ” tarkoitetaan pakokaasun sään ­
neltyjä kaasumaisia tai hiukkasmaisia aineosia.  
1.2.11. ”P akokaasulla ” tarkoitetaan pakoaukosta tai pakoputkesta pääseviä kaikkia kaasumaisia ja hiukkasmaisia kom ­
ponentteja, jotka syntyvät polttoaineen palamisesta ajoneuvon polttomoottorissa.  
1.2.12. ”P akokaasupäästöillä ” tarkoitetaan ajoneuvon pakoputkesta päästöinä tulevia hiukkasia (ilmaistuna hiukkasten 
massana ja lukumääränä) ja kaasumaisia komponentteja.  
1.2.13. ”K oko asteikolla ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai anturin valmistajan ilmoituksen mukaista koko 
asteikkoa. Jos mittauksissa käytetään analysaattorin, virtausmittarin tai anturin osa-asteikkoa, koko asteikolla 
tarkoitetaan suurinta lukemaa.  
1.2.14. Tietyn hiilivetylajin ”h iilivetyvastekertoimella ” tarkoitetaan FID-analysaattorin lukeman ja vertailukaasusylinterissä 
olevan tarkasteltavan hiilivetylajin pitoisuuden suhdetta yksikkönä ppmC  1 . 
1.2.15. ”M erkittävillä kunnossapitotoimenpiteillä ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai anturin säätämistä, korjaa ­
mista tai vaihtamista, joka voi vaikuttaa mittaustarkkuuteen.  
1.2.16. ”K ohinalla ” tarkoitetaan arvoa, joka lasketaan kymmenestä standardipoikkeamasta, jotka on saatu vähintään 1,0 
hertsin tasaisella mittaustaajuudella 30 sekunnin aikana mitatuista nollavasteista, kertomalla niiden neliöllinen 
keskiarvo kahdella.  
1.2.17. ”M uilla hiilivedyillä kuin metaanilla (NMHC) ” tarkoitetaan hiilivetyjen kokonaismäärää (THC) ilman metaania 
(CH  4 ).FI L 175/108 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2.18. ”H iukkasmäärällä (PN) ” tarkoitetaan ajoneuvon pakojärjestelmästä pääsevien kiinteiden hiukkasten kokonais ­
määrää määritettynä tässä asetuksessa säädetyllä mittausmenetelmällä, jota käytetään asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 määritellyn vastaavan Euro 6 -päästörajan noudattamisen arvioimisessa.  
1.2.19. ”T oistotarkkuudella ” tarkoitetaan arvoa, joka on 2,5 kertaa jäljitettävissä olevan vertailuarvon kymmenen peräk ­
käisen vasteen standardipoikkeama.  
1.2.20. ”L ukemalla ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin, anturin tai ajoneuvon päästömittauksessa käytettävän 
muun laitteen antamaa numeerista arvoa.  
1.2.21. ”V asteajalla ” (t 90 ) tarkoitetaan viiveen ja nousuajan summaa.  
1.2.22. ”N ousuajalla ” tarkoitetaan aikaa, joka on 10 ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välillä 
(t 90 –t 10 ). 
1.2.23. ”N eliöllisellä keskiarvolla ” (x rms ) tarkoitetaan arvojen neliöiden aritmeettisen keskiarvon neliöjuurta määriteltynä 
seuraavasti:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
jossa  
x on mitattu tai laskettu arvo  
n on arvojen lukumäärä  
1.2.24. ”A nturilla ” tarkoitetaan mittauslaitetta, joka ei ole ajoneuvon osa vaan joka on asennettu määrittämään muita 
parametreja kuin kaasu- tai hiukkasmaisten epäpuhtauksien pitoisuus tai määrä ja pakokaasun massavirta.  
1.2.25. ”V ertailusäädöllä ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai anturin kalibrointia siten, että se antaa tarkan 
vasteen standardinäytteeseen, joka vastaa mahdollisimman tarkasti enimmäisarvoa, jota odotetaan varsinaisessa 
päästötestissä.  
1.2.26. ”V ertailuvasteella ” tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailusignaaliin vähintään 30 sekunnin mittaisen ajan ­
jakson aikana.  
1.2.27. ”V ertailuvasteen poikkeamalla ” tarkoitetaan vertailusignaaliin saadun keskimääräisen vasteen eroa verrattuna to ­
delliseen vertailusignaaliin, joka mitataan ennalta määritettynä ajanjaksona sen jälkeen, kun analysaattori, 
virtausmittari tai anturi on säädetty tarkasti.  
1.2.28. Lineaarisen regression ”k ulmakertoimella ” tarkoitetaan seuraavasti laskettavaa arvoa  a 1 : 
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
jossa  
x on vertailuparametrin keskiarvo  
y on todennettavan parametrin keskiarvo  
x i on vertailuparametrin todellinen arvo  
y i on todennettavan parametrin todellinen arvo  
n on arvojen lukumääräFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/109
 
1.2.29. ”E stimaatin keskivirhe ” (SEE) lasketaan seuraavasti:  
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
jossa  
ý on todennettavan parametrin estimoitu arvo  
y i on todennettavan parametrin todellinen arvo  
x max on vertailuparametrin suurin todellinen arvo  
n on arvojen lukumäärä  
1.2.30. ”H iilivetyjen kokonaismäärällä ” (THC) tarkoitetaan kaikkien liekki-ionisaatioilmaisimella (FID) mitattavissa olevien 
haihtuvien aineiden summaa.  
1.2.31. ”J äljitettävällä ” tarkoitetaan sitä, että mittaus tai lukema voidaan yhdistää katkeamattoman vertailuketjun kautta 
tunnettuun ja yleisesti sovittuun standardiin.  
1.2.32. ”M uunnosajalla ” tarkoitetaan aikaa, joka kuluu pitoisuuden tai virran muutoksesta vertailupisteessä ( t 0 ) järjes ­
telmän vasteeseen, joka on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta ( t 50 ). 
1.2.33. ”A nalysaattorin tyypillä ” tarkoitetaan saman valmistajan valmistamien analysaattorien ryhmää, jossa sovelletaan 
identtistä periaatetta yhden tietyn kaasumaisen komponentin pitoisuuden tai hiukkasmäärän määrittämiseen.  
1.2.34. ”P akokaasun massavirtamittarin tyypillä ” tarkoitetaan saman valmistajan valmistamien pakokaasun massavirtamit ­
tarien ryhmää, jossa mittareilla on sama putken sisähalkaisija ja identtinen toimintaperiaate pakokaasun 
massavirran määrittämiseen.  
1.2.35. ”V alidoinnilla ” tarkoitetaan prosessia, jolla arvioidaan kannettavan päästöjenmittausjärjestelmän asennuksen ja 
toiminnan asianmukaisuutta sekä niiden pakokaasun massavirran mittausten täsmällisyyttä, jotka on saatu 
yhdestä tai useammasta ei-jäljitettävästä pakokaasun massavirtamittarista tai laskettu anturien tai ECU:n anta ­
mista signaaleista.  
1.2.36. ”T odentamisella ” tarkoitetaan sen arvioimista, vastaako analysaattorin, virtausmittarin, anturin tai signaalin 
antama mitattu tai laskettu tulos vertailusignaalia yhden tai useamman ennalta määrätyn hyväksymiskynnyk ­
sen rajoissa.  
1.2.37. ”N ollasäädöllä ” tarkoitetaan analysaattorin, virtausmittarin tai anturin kalibrointia siten, että se antaa tarkan 
vasteen nollasignaaliin.  
1.2.38. ”N ollavasteella ” tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollasignaaliin vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson 
aikana.  
1.2.39. ”N ollavasteen poikkeamalla ” tarkoitetaan nollasignaaliin saadun keskimääräisen vasteen eroa verrattuna todelli ­
seen nollasignaaliin, joka mitataan ennalta määritettynä ajanjaksona sen jälkeen, kun analysaattorille, virtaus ­
mittarille tai anturille on tehty tarkka nollasäätö.  
1.3. Lyhenteet  
Lyhenteillä tarkoitetaan yleisesti lyhennettyjä termejä sekä yksikössä että monikossa.  
CH  4 — metaani  
CLD — kemiluminisenssianalysaattori (chemiluminescent detector)FI L 175/110 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
CO — hiilimonoksidi  
CO  2 — hiilidioksidi  
CVS — vakiotilavuuskerääjä (constant volume sampler)  
DCT — kaksoiskytkinvaihteisto (dual clutch transmission)  
ECU — moottorinohjausyksikkö (engine control unit)  
EFM — pakokaasun massavirtamittari (exhaust mass flow meter)  
FID — liekki-ionisaatioilmaisin (flame ionisation detector)  
FS — koko alue (full scale)  
GPS — satelliittipaikannusjärjestelmä (global positioning system)  
H 2 O — vesi  
HC — hiilivedyt (hydrocarbons)  
HCLD — lämmitettävä kemiluminisenssi-ilmaisin (heated chemiluminescent detector)  
HEV — hybridisähköajoneuvo (hybrid electric vehicle)  
ICE — polttomoottori (internal combustion engine)  
ID — tunnistenumero tai -koodi  
nestekaasu — nestekaasu (liquid petroleum gas)  
MAW — liikkuva keskiarvon määritysjakso (moving average window)  
max — suurin arvo  
N 2 — typpi  
NDIR — ei-dispersoiva infrapuna-analysaattori (non-dispersive infrared analyser)  
NDUV — ei-dispersoiva ultraviolettianalysaattori (non-dispersive ultraviolet analyser)  
NEDC — uusi eurooppalainen ajosykli (new European driving cycle)  
NG — maakaasu (natural gas)  
NMC — metaanierotin (non-methane cutter)  
NMC-FID — metaanierotin ja liekki-ionisaatioilmaisin  
NMHC — muut hiilivedyt kuin metaani (non-methane hydrocarbons)FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/111
 
NO — typpimonoksidi  
nro — numero, lukumäärä  
NO  2 — typpidioksidi  
NO  x — typen oksidit  
NTE — enimmäisarvo (NTE-arvo, not-to-exceed)  
O 2 — happi  
OBD — ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (on-board diagnostics)  
PEMS — kannettava päästöjenmittausjärjestelmä (portable emissions measurement system)  
PHEV — ladattava hybridisähköajoneuvo (plug-in hybrid electric vehicle)  
Hiukkasmäärä (PN) — hiukkasmäärä (particle number)  
RDE — todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvät päästöt (real driving emissions)  
RPA — suhteellinen positiivinen kiihtyvyys (relative positive acceleration)  
SCR — selektiivinen katalyyttinen pelkistys (selective catalytic reduction)  
SEE — estimaatin keskivirhe (standard error of estimate)  
THC — hiilivedyt yhteensä (total hydrocarbons)  
UNECE — Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissio  
VIN — ajoneuvon valmistusnumero (vehicle identification number)  
WLTC — kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely 
(Worldwide harmonized light vehicles test cycle)  
WWH-OBD — kansainvälinen yhdenmukaistettu sisäinen valvontajärjestelmä (Worldwide har ­
monized on-board-diagnostics)  
2. YLEISET VAATIMUKSET  
2.1 Päästöjen enimmäisarvot  
Asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti tyyppihyväksytyn ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana sen 
päästöt, jotka on määritetty tässä liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja jotka syntyvät missä 
tahansa mahdollisessa tämän liitteen vaatimusten mukaisesti suoritetussa RDE-testissä, eivät saa ylittää seuraa ­
via epäpuhtauskohtaisia enimmäisarvoja (NTE-arvoja):  
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
jossa EURO-6 on asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 vahvistettu sovellettava Euro 6 -pääs ­
töraja.FI L 175/112 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.1.1 Lopulliset vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut  
Epäpuhtauden vaatimustenmukaisuuden tunnusluku  CF  pollutant  määritetään seuraavasti:  
Epäpuhtaus  Typen oksidien 
massa (NO  x ) Hiukkasmäärä 
(PN)  Hiilimonoksidin 
(CO) massa (  1 ) Kaikkien hiilivetyjen 
(THC) massa  Hiilivetyjen ja typen 
oksidien yhteenlaskettu 
massa (THC + NO  x ) 
CF pollutant  1 + margin, 
margin  = 0,5  Vahvistetaan 
myöhemmin  — —  —  
( 1 ) CO-päästöt on mitattava ja kirjattava RDE-testeissä. 
Tässä ”m argin ” on parametri, jolla otetaan huomioon PEMS-laitteiden myötä syntyvät uudet mittausepävarmuudet. Sitä 
tarkastellaan vuosittain uudelleen ja tarkistetaan, kun PEMS-menettelyn laatu paranee tai tekniikka kehittyy.  
2.1.2 Väliaikaiset vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut  
Poiketen siitä, mitä 2.1.1 kohdassa säädetään, voidaan viiden vuoden ja neljän kuukauden ajan asetuksen (EY) 
N:o 715/200710 artiklan 4 ja 5 kohdassa annetuista päivämääristä ja valmistajan pyynnöstä soveltaa seuraavia 
väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja:  
Epäpuhtaus  Typen oksidien 
massa (NO  x ) Hiukkasmäärä 
(PN)  Hiilimonoksidin 
(CO) massa (  1 ) Kaikkien hiilivetyjen 
(THC) massa  Hiilivetyjen ja typen 
oksidien yhteenlaskettu 
massa (THC + NO  x ) 
CF pollutant  2,1 Vahvistetaan 
myöhemmin  — —  —  
( 1 ) CO-päästöt on mitattava ja kirjattava RDE-testeissä.  
Väliaikaisten vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen soveltaminen on kirjattava ajoneuvon vaatimustenmu ­
kaisuustodistukseen.  
2.1.3 Siirtofunktiot  
Edellä 2.1 kohdassa tarkoitetun siirtofunktion  TF(p1, …, pn)  arvo asetetaan arvoon 1 parametrien  pi (i = 1, …, 
n) koko alueelle.  
Jos siirtofunktiota  TF(p1, …, pn)  muutetaan, se on tehtävä tavalla, joka ei heikennä ympäristövaikutuksia ja 
RDE-testausmenettelyjen tehokkuutta. Erityisesti on noudatettava seuraavaa ehtoa:  
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
jossa  
— dp edustaa integraalia parametrien  p i (i = 1,…,n)  koko alueen yli  
— Q(p  1 ,…, p  n ) on parametreja  p i (i = 1,…,n)  todellisissa ajosuhteissa vastaavan tapahtuman todennäköisyys ­
tiheys. Valmistajan on vahvistettava 2.1 kohdan noudattaminen täyttämällä lisäyksessä 9 esitetty todistus.  
2.2. Tässä liitteessä edellytetyt tyyppihyväksynnän yhteydessä ja ajoneuvon käyttöajan kuluessa tehtävät RDE-testit 
muodostavat olettaman 2.1 kohdassa vahvistetun vaatimuksen noudattamisesta. Vaatimustenmukaisuusolet ­
tama voidaan arvioida uudelleen uusilla RDE-testeillä.  
2.3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ajoneuvot voidaan testata PEMS-järjestelmällä yleisillä teillä niiden oman 
lainsäädännön mukaisilla menettelyillä noudattaen paikallista tieliikennelainsäädäntöä ja turvallisuusvaatimuk ­
sia.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/113
 
2.4. Valmistajien on varmistettava, että riippumaton osapuoli voi testata ajoneuvot PEMS-järjestelmällä yleisillä 
teillä, esimerkiksi antamalla käyttöön sopivat sovittimet pakoputkia varten, myöntämällä ECU-signaalien käyt ­
tömahdollisuuden ja tekemällä tarvittavat hallinnolliset järjestelyt. Jos PEMS-testiä ei vaadita tässä asetuksessa, 
valmistaja voi veloittaa asetuksen (EY) N:o 715/2007 7 artiklan 1 kohdan mukaisen kohtuullisen maksun.  
3. SUORITETTAVA RDE-TESTI  
3.1. Asetuksen 3 artiklan 10 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuihin PEMS-testeihin sovelletaan seuraavia vaa ­
timuksia.  
3.1.0. Edellä 2.1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä kaupunkiajo-osuudella ja koko PEMS-ajomatkalla. 
Valmistajan valinnan mukaan on vähintään yhden seuraavien kahden kohdan ehdoista täytyttävä:  
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  ja M  gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , määritelmät tämän liitteen 2.1 kohdassa ja lisäyksessä 5 olevissa 
6.1 ja 6.3 kohdassa,  gas  = pollutant . 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  ja M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , määritelmät tämän liitteen 2.1 kohdassa ja lisäyksessä 6 
olevassa 3.9 kohdassa,  gas  = pollutant . 
3.1.1. Tyyppihyväksyntää varten pakokaasun massavirta on määritettävä mittauslaitteilla, jotka toimivat ajoneuvosta 
riippumatta. Näiltä osin ei saa käyttää ajoneuvon ECU-tietoja. Kun kyse ei ole tyyppihyväksynnästä, pakokaa ­
sun massavirta voidaan määrittää vaihtoehtoisilla menetelmillä lisäyksessä 2 olevan 7.2 kohdan mukaisesti.  
3.1.2. Jos hyväksyntäviranomainen ei ole tyytyväinen lisäysten 1 ja 4 mukaisesti suoritetussa PEMS-testissä tehdyn 
tietojen laadun tarkastuksen ja validoinnin tuloksiin, hyväksyntäviranomainen voi katsoa, että testi on mitätön. 
Tässä tapauksessa hyväksyntäviranomaisen on kirjattava testitulokset ja testin mitätöimisen perusteet.  
3.1.3. Raportointi ja RDE-testiä koskevien tietojen levittäminen  
3.1.3.1. Hyväksyntäviranomaisen saataville on toimitettava valmistajan lisäyksen 8 mukaisesti laatima tekninen raportti.  
3.1.3.2. Valmistajan on varmistettava, että seuraavat tiedot asetetaan maksutta saataville julkiselle verkkosivustolle:  
3.1.3.2.1. ilmoittamalla ajoneuvon tyyppihyväksyntänumero ja direktiivin (EY) N:o 2007/46 liitteessä IX vahvistetun 
ajoneuvon EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdissa 0.10 ja 0.2 määritellyt tiedot tyypistä, variantista 
ja versiosta sekä lisäyksessä 7 olevan 5.2 kohdan mukainen sen PEMS-testiperheen yksilöllinen tunnistenume ­
ro, johon ajoneuvon päästötyyppi kuuluu  
3.1.3.2.2. ilmoittamalla PEMS-testiperheen yksilöllinen tunnistenumero:  
— täydelliset tiedot, joita edellytetään lisäyksessä 7 olevassa 5.1 kohdassa  
— lisäyksessä 7 olevassa 5.3 ja 5.4 kohdassa kuvatut luettelot  
— PEMS-testien tulokset lisäyksessä 5 olevan 6.3 kohdan ja lisäyksessä 6 olevan 3.9 kohdan mukaisesti 
kaikista ajoneuvon päästötyypeistä, jotka sisältyvät lisäyksessä 7 olevassa 5.4 kohdassa tarkoitettuun luet ­
teloon.  
3.1.3.3. Valmistajan on pyynnöstä asetettava 3.1.3.1 kohdassa tarkoitettu tekninen raportti kaikkien asianomaisten 
osapuolten saataville maksutta 30 päivän kuluessa.  
3.1.3.4. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on pyynnöstä asetettava 3.1.3.1 ja 3.1.3.2 kohdassa luetellut tiedot saataville 
30 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Tyyppihyväksyntäviranomainen voi periä siitä kohtuullisen ja 
oikeasuhteisen maksun, joka ei saa kysyjää, jolla on asiassa oikeutettu intressi, luopumaan tietojen pyytämi ­
sestä ja joka ei ylitä pyydettyjen tietojen saataville asettamisesta viranomaiselle koituvia sisäisiä kustannuksia.FI L 175/114 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4. YLEISET VAATIMUKSET  
4.1. RDE-päästöominaisuudet on osoitettava testaamalla ajoneuvoja tieliikenteessä niin, että ajotapa, olosuhteet ja 
hyötykuorma vastaavat tavanomaista ajoa. RDE-testauksen on vastattava ajoneuvon käyttöä todellisilla ajo ­
reiteillä tavanomaisella kuormituksella.  
4.2. Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että valitut ajoneuvot, ajotavat, olosuhteet ja hyötykuor ­
mat ovat kyseisen ajoneuvoperheen osalta edustavia. Olosuhteiden soveltuvuus RDE-testaukseen on määritet ­
tävä 5.1 ja 5.2 kohdassa vahvistettujen hyötykuormaa ja korkeutta merenpinnasta koskevien vaatimusten 
perusteella.  
4.3. Hyväksyntäviranomaisen on esitettävä testiajomatka, joka koostuu kaupunki-, maantie- ja moottoritieajosta ja 
vastaa 6 kohdan vaatimuksia. Ajomatkan valintaa varten kaupunki-, maantie- ja moottoritieajojaksot on 
määriteltävä topografisen kartan perusteella.  
4.4. Jos ECU-tietojen kerääminen vaikuttaa ajoneuvon päästöihin tai suorituskykyyn, koko sitä PEMS-testiperhettä, 
johon ajoneuvo kuuluu lisäyksessä 7 olevan määritelmän mukaisesti, on pidettävä vaatimusten vastaisena. 
Tällaista toimintoa on pidettävä asetuksen (EY) N:o 715/2007 3 artiklan 10 kohdassa määriteltynä ”estolait ­
teena”.  
5. RAJAEHDOT  
5.1. Ajoneuvon hyötykuorma ja testausmassa  
5.1.1. Ajoneuvon perushyötykuormaan luetaan kuljettaja, testin mahdollinen todistaja ja testauslaitteet kiinnitys- ja 
tehonsyöttölaitteet mukaan luettuina.  
5.1.2. Testausta varten voidaan lisätä keinotekoista hyötykuormaa, kunhan perus- ja keinotekoisen hyötykuorman 
kokonaismassa on enintään 90 prosenttia komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 (*) 2 artiklan 19 kohdassa 
määritellyn ”matkustajien massan” ja saman asetuksen 2 artiklan 21 kohdassa määritellyn ”hyötymassan” 
summasta.  
___________  
(*) Komission asetus (EU) N:o 1230/2012, annettu 12 päivänä joulukuuta 2012, Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 661/2009 täytäntöönpanosta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen 
massojen ja mittojen tyyppihyväksyntävaatimusten osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktii ­
vin 2007/46/EY muuttamisesta (EUVL L 353, 21.12.2012, s. 31).  
5.2. Ympäristöolosuhteet  
5.2.1. Testit on suoritettava ympäristöolosuhteissa, jotka täyttävät tässä kohdassa vahvistetut vaatimukset. Ympäris ­
töolosuhteita pidetään ”laajempina”, jos vähintään yhtä lämpötilaa ja korkeutta merenpinnasta koskevaa olo ­
suhdetta laajennetaan.  
5.2.2. Tavanomaiset korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet: korkeus merenpinnasta pienempi tai yhtä suuri 
kuin 700 metriä.  
5.2.3. Laajemmat korkeutta merenpinnasta koskevat olosuhteet: korkeus merenpinnasta yli 700 metriä ja pienempi 
tai yhtä suuri kuin 1300 metriä.  
5.2.4. Tavanomaiset lämpötilaolosuhteet: suurempi tai yhtä suuri kuin 273 K (0 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 
303 K (30 °C).  
5.2.5. Laajemmat lämpötilaolosuhteet: suurempi tai yhtä suuri kuin 266 K (–7 °C) ja pienempi kuin 273 K (0 °C) tai 
suurempi kuin 303 K (30 °C) ja pienempi tai yhtä suuri kuin 308 K (35 °C).  
5.2.6. Poiketen siitä, mitä 5.2.4 ja 5.2.5 kohdassa säädetään, tavanomaisten olosuhteiden pienemmän lämpötilan on 
oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 276 K (3 °C) ja laajempien olosuhteiden pienemmän lämpötilan suurempi 
tai yhtä suuri kuin 271 K (–2 °C) siitä lähtien, kun 2.1 kohdassa määriteltyjä sitovia NTE-päästörajoja aletaan 
soveltaa, siihen asti, kun asetuksen (EY) N:o 715/200710 artiklan 4 ja 5 kohdassa annetuista päivämääristä on 
kulunut viisi vuotta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/115
 
5.3. Ei sovelleta.  
5.4. Dynaamiset olosuhteet  
Dynaamisiin olosuhteisiin luetaan tien pystykaltevuuden, vastatuulen ja ajodynamiikan (kiihdytykset, hidastuk ­
set) sekä apujärjestelmien vaikutukset testiajoneuvon energiankulutukseen ja päästöihin. Dynaamisten olosuh ­
teiden normaalisuus on todennettava testin loppuun saattamisen jälkeen käyttämällä kirjattuja PEMS-tietoja. 
Todentaminen on tehtävä kahdessa vaiheessa:  
5.4.1. Ajodynamiikan yleinen liiallisuus tai riittämättömyys ajomatkan aikana on tarkastettava tämän liitteen lisäyk ­
sessä 7 a kuvatuilla menetelmillä.  
5.4.2. Jos ajomatkaa pidetään 5.4.1 kohdan mukaisten todennusten perusteella pätevänä, on sovellettava tämän 
liitteen lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettuja testausolosuhteiden normaalisuuden todentamismenetelmiä. Kussakin 
menetelmässä asetetaan testausolosuhteille vertailuarvo, sen ympärillä olevat vaihtelualueet sekä vähimmäis ­
kattavuusvaatimukset, joiden täyttyessä testin katsotaan olevan pätevä.  
5.5. Ajoneuvon kunto ja käyttö  
5.5.1. Apujärjestelmät  
Ilmastointijärjestelmää tai muita apulaitteita on käytettävä tavalla, joka vastaa sitä, miten kuluttaja voi niitä 
käyttää todellisessa tieliikenteessä.  
5.5.2. Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetut ajoneuvot  
5.5.2.1. ”Jaksoittaisesti regeneroituvilla järjestelmillä” tarkoitetaan 2 artiklan 6 kohdan määritelmän mukaisia järjestel ­
miä.  
5.5.2.2. Jos jaksoittainen regeneraatio tapahtuu testin aikana, testi voidaan mitätöidä ja toistaa kerran valmistajan 
pyynnöstä.  
5.5.2.3. Valmistaja voi varmistaa, että regeneraatio on saatettu päätökseen, ja valmistella ajoneuvon asianmukaisesti 
ennen toista testiä.  
5.5.2.4. Jos regeneraatio tapahtuu RDE-testiä toistettaessa, toistetun testin aikana päästetyt epäpuhtaudet on sisällytet ­
tävä päästöjen arviointiin.  
6. AJOMATKAA KOSKEVAT VAATIMUKSET  
6.1. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet luokitellaan 6.3–6.5 kohdan mukaisesti hetkellisen nopeuden mu ­
kaan ja ilmoitetaan prosentteina kokonaisajomatkasta.  
6.2. Ajomatkan on koostuttava kaupunkiajosta, maantieajosta ja moottoritieajosta tässä järjestyksessä 6.6 kohdassa 
määriteltyjen osuuksien mukaisesti. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet on ajettava keskeytyksettä. 
Maantieosuuksiin voi sisältyä lyhyitä kaupunkiosuuksia kaupunkialueiden läpiajon yhteydessä. Moottoritieo ­
suuksiin voi sisältyä lyhyitä kaupunki- tai maantieosuuksia, kun esimerkiksi kuljetaan tietullin tai tietyöalueen 
läpi. Jos muu testausjärjestys on käytännön syistä perusteltu, voidaan hyväksyntäviranomaisen suostumuksella 
käyttää muuta kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien järjestystä.  
6.3. Kaupunkiajossa ajoneuvon nopeus on enintään 60 km/h.  
6.4. Maantieajossa ajoneuvon nopeus on yli 60 km/h ja enintään 90 km/h.  
6.5. Moottoritieajossa ajoneuvon nopeus on yli 90 km/h.  
6.6. Ajomatkasta on oltava noin 34 prosenttia kaupunkiajoa, 33 prosenttia maantieajoa ja 33 prosenttia mootto ­
ritieajoa 6.3–6.5 kohdassa täsmennettyjen nopeuksien mukaisesti. Tässä yhteydessä ”noin” tarkoittaa ±10 
prosenttiyksikön poikkeamaa täsmennetyistä prosenttiosuuksista. Kaupunkiosuuden on kuitenkin oltava aina 
vähintään 29 prosenttia kokonaisajomatkasta.FI L 175/116 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
6.7. Ajoneuvon nopeus ei saa tavallisesti olla yli 145 km/h. Enimmäisnopeus voi olla 15 km/h suurempi enintään 
3 prosentin aikana moottoritieajon kestosta. Paikalliset nopeusrajoitukset pätevät PEMS-testin aikana rajoitta ­
matta muita oikeudellisia seurauksia. Paikallisten nopeusrajoitusten rikkominen ei itsessään mitätöi PEMS-testin 
tuloksia.  
6.8. Kaupunkiosuudella keskinopeuden (pysähdykset mukaan luettuina) olisi oltava 15–40 km/h. Pysähdysten eli 
jaksojen, jolloin ajoneuvon nopeus on alle 1 km/h, osuuden kaupunkiosuuden kestosta on oltava 6–30 
prosenttia. Kaupunkiosuudella on oltava useita vähintään 10 sekunnin mittaisia pysähdyksiä. Jos pysähdys 
kestää yli 180 sekuntia, tällaista kohtuuttoman pitkää pysähdystä seuraavien 180 sekunnin aikaiset päästöt on 
jätettävä pois päästöjen arvioinnista.  
6.9. Moottoritieosuudella nopeuksien on katettava asianmukaisesti nopeudet 90:stä km/h vähintään 110:een km/h. 
Ajoneuvon nopeuden on oltava yli 100 km/h vähintään 5 minuutin ajan.  
6.10. Ajomatkan keston on oltava 90–120 minuuttia.  
6.11. Lähtö- ja lopetuspaikan korkeusero merenpinnasta saa olla enintään 100 metriä. Lisäksi suhteellisen kumulatii ­
visen positiivisen korkeusmuutoksen on oltava alle 1 200 m / 100 km lisäyksen 7 b mukaisesti määritettynä.  
6.12. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien vähimmäispituus on 16 km.  
7. TOIMINTAAN LIITTYVÄT VAATIMUKSET  
7.1. Ajomatka on valittava niin, että testaus on keskeytymätön, tietoja kirjataan jatkuvasti ja 6.10 kohdassa 
tarkoitettu testin vähimmäiskesto saavutetaan.  
7.2. PEMS-järjestelmän tarvitsema sähköteho on otettava ulkoisesta tehonlähteestä eikä lähteestä, joka saa energi ­
ansa testiajoneuvon moottorista suoraan tai epäsuorasti.  
7.3. PEMS-laitteet on asennettava siten, että vaikutukset ajoneuvon päästöihin tai suorituskykyyn tai molempiin 
jäävät mahdollisimman pieniksi. On huolehdittava siitä, että asennettujen laitteiden massa on mahdollisimman 
pieni ja että testiajoneuvon aerodynaamiset ominaisuudet muuttuvat mahdollisimman vähän. Ajoneuvon 
hyötykuorman on oltava 5.1 kohdan mukainen.  
7.4. RDE-testit on suoritettava työpäivinä siten kuin ne on määritelty unionille neuvoston asetuksessa (ETY, 
Euratom) N:o 1182/71. (*)  
___________  
(*) Neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1182/71, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1971, määräaikoihin, päivä ­
määriin ja määräpäiviin sovellettavista säännöistä (EYVL L 124, 8.6.1971, s. 1).  
7.5. RDE-testit on suoritettava päällystetyillä teillä ja kaduilla (esim. maastoajoa ei sallita).  
7.6. On vältettävä pitkitettyä joutokäyntiä sen jälkeen, kun polttomoottori käynnistetään ensimmäisen kerran 
päästötestin alussa. Jos moottori sammuu testin aikana, se voidaan käynnistää uudelleen, mutta näytteenottoa 
ei saa keskeyttää.  
8. VOITELUÖLJY, POLTTOAINE JA REAGENSSI  
8.1. RDE-testeissä käytetyn polttoaineen, voiteluaineen ja (tapauksen mukaan) reagenssin on oltava niiden eritel ­
mien mukaista, jotka valmistaja on antanut kuluttajalle ajoneuvon käyttöä varten.  
8.2. Polttoaineesta, voiteluaineesta ja (tapauksen mukaan) reagenssista on säilytettävä näyte vähintään 1 vuoden 
ajan.  
9. PÄÄSTÖJEN JA TESTIAJON ARVIOINTI  
9.1. Testi on tehtävä tämän liitteen lisäyksen 1 mukaisesti.  
9.2. Ajomatkan on täytettävä 4–8 kohdan vaatimukset.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/117
 
9.3. Eri ajomatkojen tietoja ei saa yhdistää, eikä yksittäisen ajomatkan tietoja saa muuttaa tai poistaa. Poikkeuksena 
ovat 6.8 kohdassa kuvattuja pitkiä pysähdyksiä koskevat säännökset.  
9.4. Kun ajomatka on validoitu 9.2 kohdan mukaisesti, lasketaan päästötulokset käyttämällä tämän liitteen lisäyk ­
sissä 5 ja 6 vahvistettuja menetelmiä.  
9.5. Jos ympäristöolosuhteet muuttuvat joksikin ajaksi 5.2 kohdan mukaisesti laajemmiksi, kyseiseltä jaksolta 
lisäyksen 4 mukaisesti lasketut päästöt on jaettava arvolla 1,6 ennen kuin arvioidaan, ovatko ne tämän liitteen 
vaatimusten mukaiset. Tämä ei koske hiilidioksidipäästöjä.  
9.6. Kylmäkäynnistys määritellään tämän liitteen lisäyksessä 4 olevan 4 kohdan mukaisesti. Kunnes kylmäkäynnis ­
tyksen yhteydessä syntyviin päästöihin sovelletaan erityisiä vaatimuksia, nämä päästöt on kirjattava mutta 
jätettävä päästöjen arvioinnin ulkopuolelle.FI L 175/118 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 1  
Menettely ajoneuvojen päästöjen testaamiseksi kannettavilla päästöjenmittausjärjestelmillä (PEMS)  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan testausmenettely, jolla määritetään kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöt 
käyttämällä kannettavaa päästöjenmittausjärjestelmää.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
≤ — pienempi tai yhtä suuri  
# — numero, lukumäärä  
#/m  3 — lukumäärä kuutiometrissä  
% — prosenttia  
°C — celsiusaste  
g — gramma  
g/s — grammaa sekunnissa  
h — tunti  
Hz — hertsi  
K — kelvin  
kg — kilogramma  
kg/s — kilogrammaa sekunnissa  
km — kilometri  
km/h — kilometriä tunnissa  
kPa — kilopascal  
kPa/min — kilopascalia minuutissa  
l — litra  
l/min — litraa minuutissa  
m — metri  
m 3 — kuutiometri  
mg — milligramma  
min — minuutti  
p e — paine tyhjennettynä [kPa]  
q vs — järjestelmän tilavuusvirta [l/min]  
ppm — miljoonasosaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/119
 
ppmC  1 — hiiliekvivalentin miljoonasosa  
rpm — kierrosta minuutissa  
s — sekunti  
V s — järjestelmän tilavuus [l]  
3. YLEISET VAATIMUKSET  
3.1.  PEMS  
Testi on suoritettava PEMS-järjestelmällä, joka koostuu 3.1.1–3.1.5 kohdassa määritellyistä komponenteista. Tar ­
vittaessa voidaan tehdä kytkentä ajoneuvon ECU-yksikköön, jotta voidaan määrittää asiaankuuluvat 3.2 kohdassa 
määritellyt moottorin ja ajoneuvon parametrit.  
3.1.1. Analysaattorit, joilla määritetään epäpuhtauksien pitoisuudet pakokaasussa.  
3.1.2. Yksi tai useampi instrumentti tai anturi, jolla mitataan tai määritetään pakokaasun massavirta.  
3.1.3. Satelliittipaikannusjärjestelmä, jolla määritetään ajoneuvon sijainti, korkeus merenpinnasta ja nopeus.  
3.1.4. Tarvittaessa anturit ja muut laitteet, jotka eivät ole ajoneuvon osa, esimerkiksi ympäristön lämpötilan, suhteellisen 
kosteuden, ilmanpaineen ja ajoneuvon nopeuden mittaamiseen.  
3.1.5. Ajoneuvosta riippumaton energianlähde PEMS-järjestelmää varten.  
3.2. Testiparametrit  
Tämän lisäyksen taulukossa 1 esitetyt testiparametrit on mitattava ja kirjattava tasaisella 1,0 hertsin tai suu ­
remmalla taajuudella ja raportoitava lisäyksen 8 vaatimusten mukaisesti. Jos otetaan ECU-parametrit, ne olisi 
asetettava saataville selvästi suuremmalla taajuudella kuin PEMS-järjestelmän kirjaamat parametrit. PEMS-järjestel ­
män analysaattorien, virtausmittarien ja anturien on oltava tämän liitteen lisäyksissä 2 ja 3 vahvistettujen vaa ­
timusten mukaisia.  
Taulukko 1  
Testiparametrit  
Parametri  Suositeltava yksikkö  Lähde (  8 ) 
THC-pitoisuus (  1 ), (  4 ) ppm  Analysaattori  
CH  4 -pitoisuus (  1 ), (  4 ) ppm  Analysaattori  
NMHC-pitoisuus (  1 ), (  4 ) ppm  Analysaattori (  6 ) 
CO-pitoisuus (  1 ), (  4 ) ppm  Analysaattori  
CO  2 -pitoisuus (  1 ) ppm  Analysaattori  
NO  x -pitoisuus (  1 ), (  4 ) ppm  Analysaattori (  7 ) 
Hiukkasmäärä (  4 ) #/m  3 Analysaattori  
Pakokaasun massavirta  kg/s  Pakokaasun virtausmittari – jokin lisäyk ­
sessä 2 olevassa 7 kohdassa kuvatuista me ­
netelmistä  
Ilmankosteus  %  Anturi  
Ympäristön lämpötila  K  Anturi  
Ilmanpaine  kPa  Anturi  
Ajoneuvon nopeus  km/h  Anturi, GPS tai ECU (  3 )FI L 175/120 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Parametri  Suositeltava yksikkö  Lähde (  8 ) 
Ajoneuvon leveysaste  astetta  GPS  
Ajoneuvon pituusaste  astetta  GPS  
Ajoneuvon korkeus merenpinnasta (  5 ), (  9 ) m  GPS tai anturi  
Pakokaasun lämpötila (  5 ) K  Anturi  
Moottorin jäähdytysnesteen lämpötila (  5 ) K  Anturi tai ECU  
Moottorin pyörimisnopeus (  5 ) rpm  Anturi tai ECU  
Moottorin vääntömomentti (  5 ) Nm  Anturi tai ECU  
Vääntömomentti vetävällä akselilla (  5 ) Nm  Vannevääntömomenttimittari  
Polkimen asento (  5 ) %  Anturi tai ECU  
Moottorin polttoainevirta (  2 ) g/s  Anturi tai ECU  
Moottorin imuilmavirta (  2 ) g/s  Anturi tai ECU  
Vikatila (  5 ) —  ECU  
Imuilmavirran lämpötila  K  Anturi tai ECU  
Regenerointitila (  5 ) —  ECU  
Moottoriöljyn lämpötila (  5 ) K  Anturi tai ECU  
Käytetty vaihde (  5 ) #  ECU  
Suositeltava vaihde (esim. vaihtamisopas ­
tin) (  5 ) # ECU  
Muut ajoneuvon tiedot (  5 ) ei täsmennetty  ECU  
( 1 ) Mitataan kosteana tai korjataan lisäyksessä 4 olevan 8.1 kohdan mukaisesti. 
( 2 ) Määritetään vain, jos pakokaasun massavirran laskemiseen käytetään epäsuoria menetelmiä lisäyksessä 4 olevan 10.2 ja 10.3 
kohdan mukaisesti. 
( 3 ) Menetelmä valitaan 4.7 kohdan mukaisesti. 
( 4 ) Parametri on pakollinen vain, jos liitteessä III A olevassa 2.1 kohdassa vaaditaan mittausta. 
( 5 ) Määritetään vain, jos on tarpeen todentaa ajoneuvon tila ja käyttöolosuhteet. 
( 6 ) Voidaan laskea THC- ja CH  4 -pitoisuuksista lisäyksessä 4 olevan 9.2 kohdan mukaisesti. 
( 7 ) Voidaan laskea mitatuista NO- ja NO  2 -pitoisuuksista. 
( 8 ) Voidaan käyttää useita parametrilähteitä. 
( 9 ) Lähteeksi suositellaan ilmanpaineanturia.  
3.3. Ajoneuvon esivalmistelut  
Ajoneuvoa valmisteltaessa on tehtävä testiajoneuvon teknisen toiminnan yleinen tarkastus.  
3.4. PEMS-järjestelmän asennus  
3.4.1.  Yleistä  
PEMS-järjestelmän asentamisessa on noudatettava järjestelmän valmistajan ohjeita ja paikallisia työterveys- ja 
työturvallisuusmääräyksiä. PEMS-järjestelmä olisi asennettava siten, että minimoidaan testinaikaiset sähkömagneet ­
tiset häiriöt sekä altistuminen iskuille, tärinälle, pölylle ja lämpötilanvaihteluille. PEMS-järjestelmä on asennettava ja 
sitä on käytettävä siten, että se on tiivis ja että lämpöhäviöt ovat mahdollisimman pienet. PEMS-järjestelmän 
asentaminen ja käyttö eivät saa muuttaa pakokaasun ominaisuuksia eivätkä kohtuuttomasti lisätä pakoputken 
pituutta. Hiukkasten syntymisen välttämiseksi liittimien on oltava termisesti stabiileja testin aikana odotettavissa 
pakokaasun lämpötiloissa. Ajoneuvon pakoaukon ja yhdysputken liitännässä ei suositella sellaisen materiaalin 
käyttöä, josta voi päästä haihtuvia komponentteja. Jos käytetään elastomeeriliittimiä, on minimoitava niiden 
altistuminen pakokaasulle, jottei moottorin suurella kuormituksella synny artefakteja.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/121
 
3.4.2.  Sallittu vastapaine  
PEMS-järjestelmän asentaminen ja käyttö eivät saa kohtuuttomasti lisätä staattista painetta pakoaukossa. Jos se on 
teknisesti toteutettavissa, näytteenoton helpottamiseen tai pakokaasun massavirtamittarin liittämiseen käytettävien 
jatkeiden poikkipinta-alan on oltava sama tai suurempi kuin pakoputken.  
3.4.3.  Pakokaasun massavirtamittari  
Jos käytetään pakokaasun massavirtamittaria, se on kiinnitettävä ajoneuvon pakoputkiin mittarin valmistajan 
suositusten mukaisesti. Mittarin mittausalueen on vastattava testin aikana odotetun pakokaasun massavirran 
vaihtelualuetta. Pakokaasun massavirtamittarin ja mahdollisten pakoputkisovittimien tai -liittimien asentaminen 
ei saa haitata moottorin tai pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa. Virtausanturin molemmille puolille 
on sijoitettava suoraa putkea mitalle, joka on vähintään neljä kertaa putken halkaisija tai 150 mm sen mukaan, 
kumpi on suurempi. Jos testataan monisylinteristä moottoria, jossa on haarautuva pakosarja, suositellaan, että 
pakosarjat yhdistetään ennen pakokaasun massavirtamittaria ja että putkien halkaisijaa suurennetaan sopivasti, 
jotta minimoidaan vastapaine pakojärjestelmässä. Jos tämä ei ole mahdollista, on harkittava pakokaasuvirran 
mittaamista useilla massavirtamittareilla. Koska pakoputkikonfiguraatioita, mittoja ja pakokaasun massavirran 
arvoja on runsaasti erilaisia, voidaan tarvita hyvän teknisen käytännön mukaisia kompromisseja pakokaasun 
massavirtamittareita valittaessa ja asennettaessa. Jos mittaustarkkuus sitä vaatii, voidaan asentaa pakokaasun mas ­
savirtamittari, jonka halkaisija on pienempi kuin pakoaukon tai useiden aukkojen kokonaispoikkipinta-ala, kunhan 
tämä ei haittaa pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän toimintaa 3.4.2 kohdassa kuvatun mukaisesti.  
3.4.4.  Satelliittipaikannusjärjestelmä (GPS)  
GPS-järjestelmän antenni olisi asennettava mahdollisimman korkealle, jotta satelliittisignaalin vastaanotto olisi 
hyvä. Asennettu GPS-antenni saa häiritä ajoneuvon toimintaa mahdollisimman vähän.  
3.4.5.  Liitäntä moottorinohjausyksikköön  
Taulukossa 1 luetellut asiaankuuluvat ajoneuvon ja moottorin parametrit voidaan haluttaessa kirjata moottorin ­
ohjausyksikköön tai ajoneuvon verkkoon liitetyllä tietojenkeruulaitteella standardin (esim. ISO 15031-5 tai SAE 
J1979, OBD-II, EOBD tai WWH-OBD) mukaisesti. Valmistajien on soveltuvissa tapauksissa ilmoitettava paramet ­
rien nimitykset tarvittavien parametrien yksilöimiseksi.  
3.4.6.  Anturit ja apulaitteet  
Ajoneuvoon on asennettava nopeusantureita, lämpöantureita, termopareja tai muu ajoneuvosta erillinen mittalaite, 
joilla mitataan tarkasteltava parametri edustavalla, luotettavalla ja tarkalla tavalla aiheuttamatta turhia häiriöitä 
ajoneuvon sekä muiden analysaattorien, virtausmittarien, anturien ja signaalien toimintaan. Anturien ja apulait ­
teiden virransyöttö on järjestettävä ajoneuvosta erillisenä. Ajoneuvon ohjaamon ulkopuolisten PEMS-järjestelmän 
komponenttien kiinnittimien ja asennusosien turvallisuuteen liittyvän valaistuksen virranlähteenä voidaan käyttää 
ajoneuvon akkua.  
3.5. Päästönäytteiden ottaminen  
Päästönäytteenoton on oltava edustavaa, ja se on tehtävä paikoista, joissa pakokaasu on hyvin sekoittunutta ja 
joissa ympäröivän ilman vaikutus näytteenottopaikan jälkipuolella on mahdollisimman pieni. Tapauksen mukaan 
päästönäytteet on otettava pakokaasun massavirtamittarin jälkipuolelta vähintään 150 mm:n päässä virtamittau ­
santurista. Näytteenottimet on asennettava vähintään 200 mm:n tai kolme kertaa pakoputken sisähalkaisijan mitan 
päähän ennen paikkaa, jossa pakokaasu poistuu PEMS-järjestelmästä ympäristöön, sen mukaan, kumpi mitta on 
suurempi. Jos PEMS-järjestelmä syöttää pakoputkeen virtausta, sen on tapahduttava virtaussuunnassa näytteenot ­
timen jälkeen siten, ettei se vaikuta moottoria käytettäessä pakokaasun ominaisuuksiin näytteenottopaikoissa. Jos 
näytteenottolinjan pituutta muutetaan, järjestelmän siirtoajat on tarkistettava ja tarvittaessa korjattava.  
Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmä, pakokaasunäyte on otettava pakokaasujen jälkikäsittely ­
järjestelmän jälkeen. Jos testataan ajoneuvoa, jossa on monisylinterinen moottori ja monihaarainen pakosarja, 
näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylinterien 
keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on toisistaan erillään olevat 
pakosarjat, on pakosarjat yhdistettävä näytteenottimen etupuolelta. Jos tämä ei ole teknisesti mahdollista, on 
harkittava näytteenottoa useammasta kohdasta, jossa pakokaasu on hyvin sekoittunutta eikä siinä ole ympäröivääFI L 175/122 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
ilmaa. Näytteenottimien määrän ja sijainnin on tällöin vastattava mahdollisimman hyvin pakokaasun massavirta ­
mittarien määrää ja sijaintia. Jos pakokaasuvirrat poikkeavat toisistaan, on harkittava suhteellista tai usealla analys ­
aattorilla tehtävää näytteenottoa.  
Hiukkasmittauksissa näytteet on otettava pakokaasuvirran keskeltä. Jos näytteenotossa käytetään useita ottimia, 
hiukkasnäytteenotin on sijoitettava muiden näytteenottimien etupuolelle.  
Hiilivetyjen mittauksissa näytteenottolinja on lämmitettävä lämpötilaan 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Kun mitataan 
muita kaasumaisia komponentteja jäähdyttimellä varustettuna tai ilman sitä, näytteenottolinjan lämpötilan on 
oltava vähintään 333 K (60 °C), jotta vältetään tiivistyminen ja varmistetaan eri kaasujen asianmukainen penetraa ­
tioteho. Matalapaineisten näytteenottojärjestelmien lämpötilaa voidaan laskea vastaamaan matalampaa painetta, 
kunhan järjestelmä takaa 95 prosentin penetraatiotehon kaikkien säänneltyjen kaasumaisten epäpuhtauksien osal ­
ta. Hiukkasnäytteenotossa näytteenottolinja on lämmitettävä raakapakokaasun näytteenottopaikasta lähtien vähin ­
tään lämpötilaan 373 K (100 °C). Näytteen viipymisajan hiukkasnäytteenottolinjassa on oltava alle 3 sekuntia 
ensimmäisen laimennuksen alkamiseen tai hiukkaslaskuriin saapumiseen saakka.  
4. TESTIÄ EDELTÄVÄT MENETTELYT  
4.1. PEMS-järjestelmän vuototesti  
Kun PEMS-järjestelmän asennus on saatu päätökseen, on tehtävä vuototarkastus vähintään kerran kutakin PEMS- 
ajoneuvoasennusta kohti PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti tai seuraavasti: Näytteenotin irrotetaan 
pakojärjestelmästä ja pakojärjestelmän pää tukitaan. Käynnistetään analysaattorin pumppu. Alkuvakiointijakson 
jälkeen kaikissa virtausmittareissa lukemana on oltava noin nolla, kun vuotoa ei ole. Muussa tapauksessa näytteen ­
ottolinjat on tarkistettava ja vika korjattava.  
Tyhjiöpuolen suurin sallittu vuotomäärä on 0,5 prosenttia järjestelmän tarkastettavan osan käytönaikaisesta vir ­
tauksesta. Käytönaikaisten virtausten arvioimiseen voidaan käyttää analysaattorin ja ohituksen virtoja.  
Vaihtoehtoisesti järjestelmä voidaan tyhjentää vähintään 20 kPa:n tyhjiöpaineeseen (80 kPa:n absoluuttiseen pai ­
neeseen). Alustavan stabilointiajan jälkeen järjestelmän paineennousu  Δp (kPa/min) saa olla enintään 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
Vaihtoehtoisesti tehdään näytteenottolinjan alussa pitoisuudenmuutos siirtymällä nollakaasusta vertailukaasuun 
siten, että paineolot pysyvät samoina kuin järjestelmän normaalikäytössä. Jos oikein kalibroidun analysaattorin 
lukema on riittävän pitkän ajan kuluttua enintään 99 prosenttia syötetystä pitoisuudesta, kyse on vuoto-ongel ­
masta, joka on korjattava.  
4.2. PEMS-järjestelmän käynnistys ja vakauttaminen  
PEMS-järjestelmä on käynnistettävä, lämmitettävä ja vakautettava valmistajan ohjeiden mukaisesti, kunnes esim. 
paineet, lämpötilat ja virtaukset saavuttavat käyttöarvonsa.  
4.3. Näytteenottojärjestelmän valmistelu  
Näytteenottimesta, näytteenottolinjoista ja analysaattoreista koostuva näytteenottojärjestelmä on valmisteltava tes ­
tiä varten PEMS-järjestelmän valmistajan ohjeiden mukaisesti. On varmistettava, että näytteenottojärjestelmä on 
puhdas eikä siihen ole tiivistynyt kosteutta.  
4.4. Pakokaasun massavirtamittarin (EFM) valmistelu  
Pakokaasun massavirran mittaamiseen käytettävä mittari on puhdistettava ja valmisteltava käyttöä varten mittarin 
valmistajan ohjeiden mukaisesti. Menettelyllä on tarkoitus tapauksen mukaan poistaa kondensoituneet aineet ja 
saostumat linjoista ja paineenmittausaukoista.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/123
 
4.5. Kaasumaisten päästöjen mittaamiseen käytettävien analysaattorien tarkastaminen ja kalibrointi  
Analysaattorien nolla- ja vertailukaasukalibroinnit tehdään käyttäen kalibrointikaasuja, jotka ovat lisäyksessä 2 
olevan 5 kohdan vaatimusten mukaisia. Kalibrointikaasut valitaan niin, että ne vastaavat RDE-testin aikana odo ­
tettavissa olevia epäpuhtauspitoisuuksia. Analysaattorin poikkeaman minimoimiseksi on hyvä tehdä analysaatto ­
rien nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ympäristön lämpötilassa, joka vastaa mahdollisimman tarkasti lämpötilaa, 
jossa testauslaitteet ovat RDE-ajomatkan aikana.  
4.6. Hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkastaminen  
Analysaattorin nollataso kirjataan ottamalla näyte HEPA-suodatetusta ympäröivästä ilmasta. Signaali kirjataan 
vähintään 1,0 hertsin tasaisella taajuudella 2 minuutin ajan ja keskiarvotetaan. Sallittu pitoisuus määritetään, 
kun käyttöön saadaan sopivat mittalaitteet.  
4.7. Ajoneuvon nopeuden määrittäminen  
Ajoneuvon nopeus on määritettävä vähintään yhdellä seuraavista menetelmistä:  
(a) GPS. Jos ajoneuvon nopeus määritetään GPS:llä, on tarkastettava kokonaisajomatka suhteessa jollakin toisella 
menetelmällä saatuihin mittauksiin lisäyksessä 4 olevan 7 kohdan mukaisesti.  
(b) Anturi (esim. optinen tai mikroaaltoanturi). Jos ajoneuvon nopeus määritetään anturilla, nopeusmittausten on 
vastattava lisäyksessä 2 olevan 8 kohdan vaatimuksia tai vaihtoehtoisesti verrataan anturin määrittämää 
kokonaisajomatkaa vertailumatkaan, joka on saatu digitaalisesta tieverkkokartasta tai topografisesta kartasta. 
Anturilla määritetty kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 4 prosenttia.  
(c) Moottorinohjausyksikkö (ECU). Jos ajoneuvon nopeus määritetään moottorinohjausyksiköllä, kokonaisajo ­
matka on validoitava lisäyksessä 3 olevan 3 kohdan mukaisesti ja yksikön nopeussignaali säädettävä tarvitta ­
essa siten, että lisäyksessä 3 olevan 3.3 kohdan vaatimukset täyttyvät. Vaihtoehtoisesti verrataan ECU-yksikön 
määrittämää kokonaisajomatkaa vertailumatkaan, joka on saatu digitaalisesta tieverkkokartasta tai topografi ­
sesta kartasta. ECU-yksiköllä määritetty kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 4 prosenttia.  
4.8. PEMS-järjestelmän asetusten tarkastaminen  
Varmistetaan, että liitännät kaikkiin antureihin ja tapauksen mukaan ECU-yksikköön on tehty oikein. Jos tarkoitus 
on saada tietoja moottorin parametreista, on varmistettava, että ECU antaa oikeat arvot (esim. moottorin nopeus 
on nolla [rpm], kun polttomoottori on sammutettuna ja virta-avain väliasennossa). PEMS-järjestelmän on toimit ­
tava niin, ettei varoitussignaaleja tai virheilmoituksia anneta.  
5. PÄÄSTÖTESTI  
5.1. Testin aloittaminen  
Näytteenotto, mittaaminen ja parametrien kirjaaminen on aloitettava ennen moottorin käynnistämistä. Ajallisen 
kohdistamisen helpottamiseksi suositellaan, että kohdistettavat parametrit kirjataan joko yhdessä tietojenkirjaus ­
laitteessa tai käyttämällä synkronoitua aikaleimaa. Ennen moottorin käynnistämistä ja heti sen jälkeen on vahvis ­
tettava, että tietojenkeruulaite kirjaa kaikki tarvittavat parametrit.  
5.2. Testi  
Näytteenoton, mittaamisen ja parametrien kirjaamisen on jatkuttava ajoneuvon koko ajotestin ajan. Moottori 
voidaan pysäyttää ja käynnistää, mutta päästönäytteiden ottamista ja parametrien kirjaamista on jatkettava. Kaikki 
PEMS-järjestelmän virhetoimintaan viittaavat varoitussignaalit on dokumentoitava ja todennettava. Parametrien 
kirjaamisessa on päästävä tietojen yli 99-prosenttiseen kattavuuteen. Mittaukset ja tietojen kirjaaminen voidaan 
keskeyttää alle 1 prosentin ajaksi ajomatkan kokonaiskestosta mutta enintään 30 sekunnin keskeytymättömäksi 
jaksoksi ainoastaan siinä tapauksessa, että signaali menetetään tahattomasti tai PEMS-järjestelmää on huollettava. 
PEMS-järjestelmä voi kirjata keskeytykset suoraan. Kirjattuun parametriin ei saa sisällyttää keskeytyksiä tietojen 
esikäsittelyn, vaihdon tai jälkikäsittelyn kautta. Jos tehdään automaattinen nollaus, se on tehtävä käyttäen jäljitet ­
tävissä olevaa nollastandardia, joka on samanlainen kuin analysaattorin nollaamisen yhteydessä käytetty. Tarvit ­
taessa on erittäin suositeltavaa käynnistää PEMS-järjestelmän huoltotyöt ajoneuvon nopeuden ollessa nolla.FI L 175/124 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
5.3. Testin lopettaminen  
Testi päättyy, kun ajoneuvo on kulkenut koko ajomatkan ja polttomoottori sammutetaan. On vältettävä moot ­
torin pitkittynyttä joutokäyntiä ajomatkan täyttymisen jälkeen. Tietojen kirjaamista jatketaan, kunnes näytteen ­
ottojärjestelmien vasteajat ovat kuluneet umpeen.  
6. TESTAUKSEN JÄLKEINEN MENETTELY  
6.1. Kaasumaisten päästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkastaminen  
Kaasumaisten komponenttien analysaattorien nolla- ja vertailuarvot tarkastetaan käyttämällä samanlaisia kalibroin ­
tikaasuja kuin 4.5 kohdassa analysaattorin nolla- ja vertailuvasteen poikkeaman arvioimiseksi verrattuna testiä 
edeltävään kalibrointiin. Analysaattori voidaan nollata ennen vertailuvasteen poikkeaman varmentamista, jos nol ­
lapoikkeaman on todettu olevan sallittujen arvojen rajoissa. Testin jälkeinen poikkeaman tarkastus on tehtävä 
mahdollisimman pian testin jälkeen ja ennen kuin PEMS-järjestelmä tai yksittäiset analysaattorit tai anturit on 
kytketty pois päältä tai ei-toiminnalliseen tilaan. Ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten on oltava taulu ­
kossa 2 täsmennettyjen vaatimusten mukaisia.  
Taulukko 2  
Analysaattorin sallittu poikkeama PEMS-testin aikana  
Epäpuhtaus  Nollavasteen poikkeama  Vertailuvasteen poikkeama (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 2 000 ppm testiä kohti sen 
mukaan, kumpi on suurempi  
CO ≤ 75 ppm testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 75 ppm testiä kohti sen mu ­
kaan, kumpi on suurempi  
NO  2 ≤ 5 ppm testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 5 ppm testiä kohti sen mu ­
kaan, kumpi on suurempi  
NO/NO  X ≤ 5 ppm testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 5 ppm testiä kohti sen mu ­
kaan, kumpi on suurempi  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppmC  1 testiä kohti sen 
mukaan, kumpi on suurempi  
THC  ≤ 10 ppmC  1 testiä kohti  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppmC  1 testiä kohti sen 
mukaan, kumpi on suurempi  
( 1 ) Jos nollapoikkeama on sallituissa rajoissa, analysaattori voidaan nollata ennen vertailuvasteen todentamista.  
Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen nolla- ja vertailuvasteen poikkeamien ero on sallittua suurempi, kaikki 
tulokset on mitätöitävä ja testi on toistettava.  
6.2. Hiukkaspäästöjen mittaamiseen käytettävän analysaattorin tarkastaminen  
Analysaattorin nollataso kirjataan ottamalla näyte HEPA-suodatetusta ympäröivästä ilmasta. Signaali on kirjattava 
2 minuutin ajan ja keskiarvotettava. Sallittu lopullinen pitoisuus määritellään, kun käyttöön saadaan sopivat 
mittalaitteet. Jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tarkastustulosten ero on sallittua suurempi, kaikki tulokset 
on mitätöitävä ja testi toistettava.  
6.3. Ajonaikaisten mittausten tarkastaminen  
Analysaattorien kalibroidun mittausalueen on katettava vähintään 90 prosenttia pitoisuusarvoista, jotka on saatu 
99 prosentista päästötestin validien osien aikana tehdyistä mittauksista. Arvioinnissa käytettyjen mittausten ko ­
konaismäärästä 1 prosenttia saa ylittää analysaattorien kalibroidun mittausalueen enintään kertoimella 2. Jos nämä 
vaatimukset eivät täyty, testi on mitätöitävä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/125
 
Lisäys 2  
PEMS-järjestelmän komponenttien ja signaalien eritelmät ja kalibrointi  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä esitetään PEMS-järjestelmän komponenttien ja signaalien eritelmät ja kalibrointi.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
> — suurempi kuin  
≥ — suurempi tai yhtä suuri kuin  
% — prosenttia  
≤ — pienempi tai yhtä suuri kuin  
A — laimentamaton CO  2 -pitoisuus [%]  
a 0 — lineaarisen regressiolinjan leikkauspiste y-akselilla  
a 1 — lineaarisen regressiolinjan kulmakerroin  
B — laimennettu CO  2 -pitoisuus [%]  
C — laimennettu NO-pitoisuus (ppm)  
c — analysaattorin vaste happi-interferenssitestissä  
c FS,b — vaiheen b mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC  1 ] 
c FS,d — vaiheen d mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 virtaa NMC:n läpi [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  — HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 ohittaa NMC:n [ppmC  1 ] 
c m,b — vaiheessa b mitattu HC-pitoisuus [ppmC  1 ] 
c m,d — vaiheessa d mitattu HC-pitoisuus [ppmC  1 ] 
c ref,b — HC:n vertailupitoisuus vaiheessa b [ppmC  1 ] 
c ref,d — HC:n vertailupitoisuus vaiheessa d [ppmC  1 ] 
°C — celsiusaste  
D — laimentamaton NO-pitoisuus [ppm]  
D e — odotettavissa oleva laimennettu NO-pitoisuus [ppm]  
E — absoluuttinen käyttöpaine [kPa]  
E CO2 — prosentuaalinen CO  2 -vaimennus  
E E — etaanihyötysuhde  
E H2O — prosentuaalinen vesivaimennus  
E M — metaanihyötysuhdeFI L 175/126 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
E O2 — happi-interferenssi  
F — veden lämpötila [K]  
G — kyllästymisvesihöyryn paine [kPa]  
g — gramma  
gH  2 O/kg — grammaa vettä kilogrammaa kohti  
h — tunti  
H — vesihöyrypitoisuus [%]  
H m — suurin vesihöyrypitoisuus [%]  
Hz — hertsi  
K — kelvin  
kg — kilogramma  
km/h — kilometriä tunnissa  
kPa — kilopascal  
max — suurin arvo  
NO  X,dry  — vakiintuneiden NO  x -lukemien kosteuskorjattu keskipitoisuus  
NO  X,m — vakiintuneiden NO  x -lukemien keskipitoisuus  
NO  X,ref — vakiintuneiden NO  x -lukemien vertailukeskipitoisuus  
ppm — miljoonasosa  
ppmC  1 — hiiliekvivalentin miljoonasosa  
r 2 — determinaatiokerroin  
s — sekunti  
t 0 — kaasuvirtauksen kytkentäajankohta [s]  
t 10 — ajankohta, jolloin vaste on 10 % lopullisesta lukemasta  
t 50 — ajankohta, jolloin vaste on 50 % lopullisesta lukemasta  
t 90 — ajankohta, jolloin vaste on 90 % lopullisesta lukemasta  
tbd — vahvistetaan myöhemmin  
x — vertailuarvon riippumaton muuttuja  
χ min — pienin arvo  
y — mitatun arvon riippuva muuttujaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/127
 
3. LINEAARISUUDEN TODENTAMINEN  
3.1. Yleistä  
Analysaattorien, virtausmittarien, anturien ja signaalien lineaarisuuden on oltava jäljitettävissä kansainvälisiin tai 
kansallisiin standardeihin. Sellaiset anturit tai signaalit, jotka eivät ole suoraan jäljitettävissä – esimerkiksi yksin ­
kertaistetut virtausmittarit – on kalibroitava vaihtoehtoisesti käyttäen laboratorion alustadynamometria, joka on 
kalibroitu kansainvälisen tai kansallisen standardin mukaiseksi.  
3.2. Lineaarisuusvaatimukset  
Kaikkien analysaattorien, virtausmittarien ja anturien on täytettävä taulukossa 1 esitetyt lineaarisuusvaatimukset. 
Jos ilmavirran, polttoainevirran, ilma-polttoainesuhteen tai pakokaasun massavirran arvo saadaan ECU-yksiköstä, 
lasketun pakokaasun massavirran on täytettävä taulukossa 1 esitetyt lineaarisuusvaatimukset.  
Taulukko 1  
Mittausparametrien ja -järjestelmien lineaarisuusvaatimukset  
Mittausparametri tai -laite  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Kulmakerroin 
a 1 Keskivirhe 
SEE Determinaatioker ­
roin r  2 
Polttoainevirta (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Ilmavirta (  1 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Pakokaasun massavirta  ≤ 2 % max  0,97–1,03  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Kaasuanalysaattorit  ≤ 0,5 % max  0,99–1,01  ≤ 1 % max  ≥ 0,998  
Vääntömomentti (  2 ) ≤ 1 % max  0,98–1,02  ≤ 2 % max  ≥ 0,990  
Hiukkasmääräanalysaattorit (  3 ) Vahvistetaan myö ­
hemmin  Vahvistetaan 
myöhemmin  Vahvistetaan 
myöhemmin  Vahvistetaan 
myöhemmin  
( 1 ) Valinnainen pakokaasun massavirran määrittämiseksi. 
( 2 ) Valinnainen parametri. 
( 3 ) Päätetään, kun laitteita tulee saataville.  
3.3. Lineaarisuuden todentamisvälit  
Todennetaan 3.2 kohdan mukaiset lineaarisuusvaatimukset:  
a) kaikkien analysaattorien osalta kolmen kuukauden välein tai aina silloin, kun järjestelmää on korjattu tai 
muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin  
b) muiden merkityksellisten laitteiden, kuten pakokaasun massavirtamittarien ja jäljitettävästi kalibroitujen analys ­
aattorien osalta, jos niiden havaitaan vaurioituneen, sisäisen tarkastuksen menettelyjen, laitteen valmistajan tai 
ISO 9000 -standardin vaatimusten mukaisesti mutta kuitenkin enintään vuotta ennen varsinaista testiä.  
Kun kyse on antureista tai ECU-signaaleista, jotka eivät ole suoraan jäljitettävissä, 3.2 kohdan mukaisten vaa ­
timusten täyttyminen on tarkastettava kerran kunkin PEMS-kokoonpanon osalta käyttäen jäljitettävästi kalibroitua 
mittalaitetta alustadynamometrillä.  
3.4. Lineaarisuuden todentamismenettely  
3.4.1.  Yleiset vaatimukset  
Käytettävät analysaattorit, laitteet ja anturit on saatettava tavanomaiseen toimintakuntoonsa valmistajan suositus ­
ten mukaisesti. Analysaattoreita, laitteita ja antureita on käytettävä niille määritetyssä lämpötilassa, paineessa ja 
virrassa.  
3.4.2.  Yleinen menettely  
Lineaarisuus on todennettava kaikilla tavanomaisilla käyttöalueilla seuraavien vaiheiden mukaisesti:FI L 175/128 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
a) Analysaattori, virtausmittari tai anturi nollataan syöttämällä siihen nollasignaalia. Kaasuanalysaattorien tapauk ­
sessa analysaattorin aukkoon syötetään puhdistettua synteettistä ilmaa tai typpeä käyttäen mahdollisimman 
suoraa ja lyhyttä kaasuvirtaa.  
b) Analysaattori, virtausmittari tai anturi säädetään syöttämällä siihen vertailusignaalia. Kaasuanalysaattorien ta ­
pauksessa analysaattorin aukkoon syötetään sopivaa vertailukaasua käyttäen mahdollisimman suoraa ja lyhyttä 
kaasuvirtaa.  
c) Nollausmenettely (a) toistetaan.  
d) Todennetaan lineaarisuus syöttämällä vähintään kymmentä likimäärin tasavälistä ja validia vertailuarvoa (myös 
nolla). Komponenttien pitoisuuteen, pakokaasun massavirtaan tai muuhun merkitykselliseen parametriin liit ­
tyvät vertailuarvot on valittava siten, että ne vastaavat päästötestissä odotettujen arvojen vaihteluväliä. Pakokaa ­
sun massavirran mittauksissa voidaan lineaarisuuden todentamisessa jättää pois vertailuarvot, jotka ovat alle 5 
prosenttia suurimmasta kalibrointiarvosta.  
e) Kaasuanalysaattorien tapauksessa analysaattorin aukkoon syötetään tunnettuja kaasupitoisuuksia 5 kohdan 
mukaisesti. Signaalin vakiintumiseen on annettava riittävästi aikaa.  
f) Arvioitavat arvot ja tarvittaessa vertailuarvot on kirjattava tasaisella vähintään 1,0 hertsin taajuudella 30 
sekunnin ajan.  
g) 30 sekunnin jakson aritmeettisen keskiarvon pohjalta lasketaan pienimmän neliösumman lineaarisen regres ­
sion parametrit yhtälöllä, jolla on seuraava muoto:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
jossa  
y on mittausjärjestelmän todellinen arvo  
a 1 on regressiolinjan kulmakerroin  
x on vertailuarvo  
a 0 on regressiolinjan y-leikkaus.  
Lasketaan kunkin mittausparametrin ja -järjestelmän osalta arvon  y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe 
(SEE) ja determinaatiokerroin (r  2 ). 
(h) Lineaarisen regression parametrien on täytettävä taulukon 1 vaatimukset.  
3.4.3.  Alustadynamometrillä tehtyä lineaarisuuden todentamista koskevat vaatimukset  
Ei-jäljitettävissä olevat virtausmittarit, anturit tai ECU-signaalit, joita ei voida suoraan kalibroida jäljitettävissä 
olevien standardien mukaisiksi, on kalibroitava alustadynamometrillä. Menettelyssä on noudatettava mahdollisim ­
man pitkälti E-säännön nro 83 liitettä 4 a. Kalibroitava laite tai anturi on tarvittaessa asennettava testiajoneuvoon, 
ja sitä on käytettävä lisäyksen 1 vaatimusten mukaisesti. Kalibrointimenettelyssä on mahdollisuuksien mukaan 
noudatettava 3.4.2 kohdan vaatimuksia. On valittava vähintään 10 sopivaa vertailuarvoa sen varmistamiseksi, että 
vähintään 90 prosenttia RDE-testissä odotetusta suurimmasta arvosta katetaan.  
Jos kalibroidaan pakokaasuvirran määrittämiseen käytettävä virtausmittari, anturi tai ECU-signaali, joka ei ole 
suoraan jäljitettävissä, on ajoneuvon pakoputkeen kiinnitettävä jäljitettävästi kalibroitu pakokaasuvirran vertailu ­
mittari tai vakiotilavuuskeräin (CVS). On varmistettava, että pakokaasun massavirtamittari mittaa ajoneuvon 
pakokaasun tarkasti lisäyksessä 1 olevan 3.4.3 kohdan mukaisesti. Ajoneuvoa on käytettävä tasaisella kaasulla, 
samalla vaihteella ja alustadynamometrin tasaisella kuormituksella.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/129
 
4. KAASUMAISTEN KOMPONENTTIEN MITTAAMISEEN KÄYTETTÄVÄT ANALYSAATTORIT  
4.1. Sallitut analysaattorityypit  
4.1.1.  Vakioanalysaattorit  
Kaasumaiset komponentit on mitattava E-säännön nro 83, muutossarja 07, liitteen 4 a lisäyksessä 3 olevassa 
1.3.1–1.3.5 kohdassa määritellyillä analysaattoreilla. Jos NDUV-analysaattorilla tehdään sekä NO- että NO  2 -mit ­
taukset, NO  2 -/NO-muunninta ei tarvita.  
4.1.2.  Vaihtoehtoiset analysaattorit  
Analysaattoreita, jotka eivät ole 4.1.1 kohdan vaatimusten mukaisia, voidaan käyttää, kunhan ne täyttävät 4.2 
kohdan vaatimukset. Valmistajan on varmistettava, että vaihtoehtoisella analysaattorilla päästään vastaavaan tai 
parempaan mittaustarkkuuteen kuin vakioanalysaattorilla epäpuhtauksien ja oheiskaasujen pitoisuuksilla, joita 
voidaan odottaa, kun ajoneuvoja käytetään sallituilla polttoaineilla pätevän RDE-testin tavanomaisissa ja laajem ­
missa olosuhteissa tämän liitteen 5, 6 ja 7 kohdan mukaisesti. Valmistajan on pyynnöstä toimitettava kirjallisesti 
täydentäviä tietoja, joilla osoitetaan, että vaihtoehtoisen analysaattorin mittaustarkkuus vastaa jatkuvasti ja luotet ­
tavasti vakioanalysaattorien mittaustarkkuutta. Täydentävien tietojen on sisällettävä seuraavat:  
a) kuvaus vaihtoehtoisen analysaattorin teoreettisesta perustasta ja teknisistä komponenteista  
b) osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin koko od ­
otetulla epäpuhtauspitoisuusalueella ympäristön olosuhteissa, jotka määritellään E-säännön nro 83, muutossarja 
07, liitteessä 4 a kuvatussa tyyppihyväksyntätestissä sekä lisäyksessä 3 olevassa 3 kohdassa kuvatussa validoin ­
titestissä, joka tehdään kipinä- ja puristussytytysmoottorilla varustetuille ajoneuvoille. Analysaattorin valmista ­
jan on osoitettava vastaavuus lisäyksessä 3 olevassa 3.3. kohdassa esitettyjen toleranssien rajoissa.  
c) osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin siltä osin 
kuin kyse on ilmanpaineen vaikutuksesta analysaattorin mittaustarkkuuteen. Osoittamistestissä on määritettävä 
vaste vertailukaasuun, jonka pitoisuus on analysaattorin mittausalueella, ja tarkastettava siten ilmanpaineen 
vaikutus tämän liitteen 5.2 kohdassa määritellyissä korkeutta merenpinnasta koskevissa tavanomaisissa ja laa ­
jemmissa olosuhteissa. Testi voidaan tehdä korkeutta merenpinnasta simuloivassa testauskammiossa.  
d) osoitus sen vastaavuudesta verrattuna vastaavaan 4.1.1 kohdassa määriteltyyn vakioanalysaattoriin vähintään 
kolmessa tämän liitteen vaatimukset täyttävässä ajotestissä  
e) osoitus siitä, ettei tärinän, kiihdytysten ja ympäristön lämpötilan vaikutus analysaattorin lukemaan ylitä 4.2.4 
kohdassa analysaattoreille vahvistettuja meluvaatimuksia.  
Hyväksyntäviranomaiset voivat pyytää lisätietoja vastaavuuden tueksi tai evätä hyväksynnän, jos mittaukset osoit ­
tavat, ettei vaihtoehtoinen analysaattori vastaa vakioanalysaattoria.  
4.2. Analysaattoria koskevat vaatimukset  
4.2.1.  Yleistä  
Kullekin analysaattorille 3 kohdassa määriteltyjen lineaarisuusvaatimusten lisäksi analysaattorin valmistajan on 
osoitettava, että analysaattorityypit ovat 4.2.2–4.2.8 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia. Analysaattorin 
mittausalueen ja vasteajan on oltava sellaiset, että pakokaasun komponenttien pitoisuudet voidaan mitata sovel ­
lettavassa päästöstandardissa vaaditulla tarkkuudella muuttuva- ja vakiotilaisissa olosuhteissa. Analysaattorien herk ­
kyys iskuille, tärinälle, vanhenemiselle, lämpötila- ja ilmanpainevaihteluille ja sähkömagneettisille häiriöille sekä 
muille ajoneuvon ja analysaattorin toimintaan liittyville vaikutuksille on pidettävä mahdollisimman vähäisenä.  
4.2.2.  Tarkkuus  
Tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa vertailuarvosta, ja se saa olla enintään 2 prosenttia 
lukemasta tai 0,3 prosenttia koko asteikosta sen mukaan, kumpi arvoista on suurempi.FI L 175/130 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.2.3.  Toistotarkkuus  
Toistotarkkuudella tarkoitetaan arvoa, joka on 2,5 kertaa kalibrointi- tai vertailukaasun kymmenen peräkkäisen 
vasteen standardipoikkeama. Se saa olla enintään 1 prosentti pitoisuudesta koko asteikolla, kun mittausalue on 
vähintään 155 ppm (tai ppmC  1 ), ja enintään 2 prosenttia pitoisuudesta koko asteikolla, kun mittausalue on 
pienempi kuin 155 ppm (tai ppmC  1 ). 
4.2.4.  Kohina  
Kohinalla tarkoitetaan arvoa, joka lasketaan kymmenestä standardipoikkeamasta, jotka on saatu vähintään 1,0 
hertsin tasaisella mittaustaajuudella 30 sekunnin aikana mitatuista nollavasteista, kertomalla niiden neliöllinen 
keskiarvo kahdella. Se saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta. Analysaattori on kaikkien kymmenen 
mittausjakson välissä altistettava 30 sekunniksi sopivalle vertailukaasulle. Ennen kutakin näytteenottojaksoa ja 
ennen kutakin säätöjaksoa on varattava riittävästi aikaa analysaattorin ja näytteenottolinjojen tyhjentämiseen.  
4.2.5.  Nollavasteen poikkeama  
Nollavasteella tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson aika ­
na, ja sen poikkeaman on täytettävä taulukossa 2 esitetyt vaatimukset.  
4.2.6.  Vertailuvasteen poikkeama  
Vertailuvasteella tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen ajanjakson 
aikana, ja sen poikkeaman on täytettävä taulukossa 2 esitetyt vaatimukset.  
Taulukko 2  
Kaasumaisten komponenttien mittaamiseen laboratorio-olosuhteissa käytettyjen analysaattorien sallittu 
nolla- ja vertailuvasteen poikkeama  
Epäpuhtaus  Nollavasteen poikkeama  Vertailuvasteen poikkeama  
CO  2 ≤ 1,000 ppm 4 tunnin aikana  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 1,000 ppm 4 tunnin aikana 
sen mukaan, kumpi on suurempi  
CO ≤ 50 ppm 4 tunnin aikana  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 50 ppm 4 tunnin aikana sen 
mukaan, kumpi on suurempi  
NO  2 ≤ 5 ppm 4 tunnin aikana  ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 5 ppm 4 tunnin aikana sen 
mukaan, kumpi on suurempi  
NO/NO  X ≤ 5 ppm 4 tunnin aikana  ≤ 2 % lukemasta tai 5 ppm 4 tunnin aikana sen mu ­
kaan, kumpi on suurempi  
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppmC  1 4 tunnin aikana sen 
mukaan, kumpi on suurempi  
THC  ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 % lukemasta tai ≤ 10 ppmC  1 4 tunnin aikana sen 
mukaan, kumpi on suurempi  
4.2.7.  Nousuaika  
Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika ( t 90 –t 10 , ks. 4.4 
kohta). Nousuaika saa olla enintään 3 sekuntia.  
4.2.8.  Kaasun kuivaaminen  
Pakokaasut voidaan mitata märkinä tai kuivina. Jos käytetään kaasunkuivauslaitetta, sen vaikutuksen mitattavien 
kaasujen koostumukseen on oltava mahdollisimman pieni. Kemiallista kuivaamista ei sallita.  
4.3. Lisävaatimukset  
4.3.1.  Yleistä  
Jäljempänä 4.3.2–4.3.5 kohdassa asetetaan lisävaatimukset, jotka koskevat yksittäisten analysaattorityyppien suo ­
rituskykyä ja joita sovelletaan vain tapauksissa, joissa tarkasteltavaa analysaattoria käytetään RDE-päästömittauk ­
siin.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/131
 
4.3.2.  NO  x -muuntimien hyötysuhdetesti  
Jos käytetään NO  x -muunninta esimerkiksi NO  2 :n muuntamiseen NO:ksi kemiluminisenssianalysaattorilla tehtävää 
analyysia varten, muuntimen hyötysuhde on testattava soveltamalla E-säännön nro 83, muutossarja 07, liitteen 4 a 
lisäyksessä 3 olevan 2.4 kohdan vaatimuksia. NO  x -muuntimen hyötysuhde on tarkistettava enintään kuukautta 
ennen päästötestiä.  
4.3.3.  Liekki-ionisaatioilmaisimen (FID) säätäminen  
a) Ilmaisimen vasteen optimointi  
Jos mitataan hiilivetyjä, FID-analysaattori on säädettävä valmistajan määrittämin aikavälein E-säännön nro 83, 
muutossarja 07, liitteen 4 a lisäyksessä 3 olevan 2.3.1 kohdan mukaisesti. Yleisimmän mittausalueen vasteen 
optimointiin on käytettävä vertailukaasuna propaania ilmassa tai typessä.  
b) Hiilivetyvastekertoimet  
Jos mitataan hiilivetyjä, FID-analysaattorin hiilivetyvastekerroin on todennettava E-säännön nro 83, muutossarja 
07, liitteen 4 a lisäyksessä 3 olevan 2.3.3 kohdan mukaisesti käyttäen vertailukaasuna propaania ilmassa tai 
typessä ja nollakaasuna puhdistettua synteettistä ilmaa tai typpeä.  
c) Happi-interferenssitesti  
FID-analysaattorin käyttöönoton ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden yhteydessä on tehtävä happi-in ­
terferenssitesti. Valitaan sellainen mittausalue, jolla happi-interferenssitestikaasut osuvat ylempään 50 prosent ­
tiin. Uunin lämpötila on säädettävä testiä varten vaatimusten mukaiseksi. Happi-interferenssitestikaasujen mää ­
ritelmät annetaan 5.3 kohdassa.  
Noudatetaan seuraavaa menettelyä:  
i) Analysaattori nollataan.  
ii) Analysaattori säädetään kipinäsytytysmoottorien tapauksessa 0-prosenttisella happiseoksella ja puristussy ­
tytysmoottorien tapauksessa 21-prosenttisella happiseoksella.  
iii) Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 0,5 prosenttia koko asteikosta, toistetaan 
vaiheet i ja ii.  
iv) Syötetään 5- ja 10-prosenttista happi-interferenssitestikaasua.  
v) Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos se on muuttunut yli 1 prosenttia koko asteikosta, testi toistetaan.  
vi) Lasketaan kunkin vaiheen iv happi-interferenssitestikaasun happi-interferenssi  E O2 seuraavasti:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
jossa analysaattorin vaste on  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
jossa  
c ref,b on HC:n vertailupitoisuus vaiheessa ii [ppmC  1 ]FI L 175/132 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
c ref,d on HC:n vertailupitoisuus vaiheessa iv [ppmC  1 ] 
c FS,b on vaiheen ii mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC  1 ] 
c FS,d on vaiheen iv mukainen HC-pitoisuus koko asteikolla [ppmC  1 ] 
c m,b on vaiheessa ii mitattu HC-pitoisuus [ppmC  1 ] 
c m,d on vaiheessa iv mitattu HC-pitoisuus [ppmC  1 ] 
vii) Happi-interferenssin  E O2 on oltava vähemmän kuin ± 1,5 prosenttia kaikkien vaadittujen happi-interfe ­
renssitestikaasujen osalta.  
viii) Jos happi-interferenssi  E O2 on suurempi kuin ± 1,5 prosenttia, tilannetta voidaan korjata säätämällä 
ilmavirtausta asteittain valmistajan suosittelemaa arvoa, polttoaineen virtausta ja näytteen virtausta suu ­
remmaksi ja pienemmäksi.  
ix) Toistetaan happi-interferenssitesti jokaisen uuden asetuksen osalta.  
4.3.4.  Metaanierottimen (NMC) muunnostehokkuus  
Jos analysoidaan hiilivetyjä, voidaan käyttää metaanierotinta poistamaan kaasunäytteestä muut hiilivedyt kuin 
metaani hapettamalla kaikki hiilivedyt metaania lukuun ottamatta. Ihanteellisesti metaanin muunnos on 0 pro ­
senttia ja muiden hiilivetyjen muunnos etaanina 100 prosenttia. NMHC:n mittaamiseksi tarkasti nämä kaksi 
tehokkuutta on määritettävä ja niitä on käytettävä NMHC-päästöjen laskemiseksi (ks. lisäyksessä 4 oleva 9.2 
kohta). Metaanimuunnostehokkuutta ei tarvitse määrittää, jos NMC-FID kalibroidaan lisäyksessä 4 olevassa 9.2 
kohdassa esitetyllä menetelmällä b ajamalla metaani-ilmakalibrointikaasua NMC:n läpi.  
a) Metaanimuunnoksen tehokkuus  
Ohjataan metaanikalibrointikaasua FID-analysaattorin läpi ohittamalla NMC ja ohittamatta sitä. Kirjataan saadut 
kaksi pitoisuutta. Metaanihyötysuhde määritetään seuraavasti:  
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
jossa  
c HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 virtaa NMC:n läpi [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 ohittaa NMC:n [ppmC  1 ] 
b) Etaanimuunnoksen tehokkuus  
Ohjataan etaanikalibrointikaasua FID-analysaattorin läpi ohittamalla NMC ja ohittamatta sitä. Kirjataan saadut 
kaksi pitoisuutta. Etaanihyötysuhde määritetään seuraavasti:  
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
jossa  
c HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun C  2 H 6 virtaa NMC:n läpi [ppmC  1 ] 
c HC(w/o NMC)  on HC-pitoisuus, kun C  2 H 6 ohittaa NMC:n [ppmC  1 ]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/133
 
4.3.5.  Interferenssit  
a) Yleistä  
Muut kaasut kuin ne, joita analysoidaan, voivat vaikuttaa analysaattorin lukemaan. Analysaattorin valmistajan 
on tehtävä ennen analysaattorin markkinoille saattamista tarkastus, jossa selvitetään interferenssit ja analys ­
aattorin virheetön toiminta, vähintään kerran kullekin b–f kohdassa tarkoitetulle analysaattorityypille.  
b) CO-analysaattorin interferenssitarkastus  
Vesi ja CO  2 voivat häiritä CO-analysaattorin mittauksia. Tämän vuoksi on huoneenlämpöisen veden läpi 
kuplitettava CO  2 -vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia testauksessa käytettävän CO-analys ­
aattorin suurimman alueen koko asteikosta, ja kirjattava analysaattorin vaste. Analysaattorin vaste saa olla 
enintään 2 prosenttia tavanomaisessa ajotestissä odotetusta CO-keskipitoisuudesta tai ± 50 ppm sen mukaan, 
kumpi on suurempi. Veden ja hiilidioksidin interferenssin tarkastukset voidaan tehdä erillisinä. Jos interferens ­
sitarkastuksessa käytetyt H  2 O- ja CO  2 -tasot ovat suuremmat kuin testissä odotetut enimmäistasot, kutakin 
havaittua interferenssiarvoa on pienennettävä kertomalla se suurimman testissä odotetun pitoisuuden ja tar ­
kastuksessa käytetyn todellisen pitoisuuden suhteella. H  2 O-pitoisuuksille, jotka ovat pienempiä kuin testissä 
odotettu enimmäispitoisuus, voidaan tehdä erillisiä interferenssitarkastuksia, mutta havaittua H  2 O-interferenssiä 
on suurennettava kertomalla se suurimman testissä odotetun H  2 O-pitoisuuden ja tarkastuksen aikana käytetyn 
todellisen pitoisuuden suhteella. Näiden kahden suhteutetun interferenssiarvon summan on oltava tässä koh ­
dassa annetun toleranssin mukainen.  
c) NO  x -analysaattorin vaimennustarkistukset  
CLD- ja HCLD-analysaattoreihin vaikuttavat kaksi kaasua ovat CO  2 ja vesihöyry. Näitä kaasuja koskeva vai ­
mennus riippuu kaasujen pitoisuuksista. On tehtävä testi, jolla määritetään vaimennus suurimmilla testin aikana 
odotetuilla pitoisuuksilla. Jos CLD- ja HCLD-analysaattorissa käytetään vaimennuksen kompensaatioalgoritmeja, 
joissa hyödynnetään H  2 O- tai CO  2 -mittalaitetta tai molempia, vaimennus on arvioitava näiden laitteiden ollessa 
toiminnassa ja kompensaatioalgoritmeja soveltaen.  
i) CO  2 -vaimennuksen tarkastus  
Ohjataan NDIR-analysaattorin läpi CO  2 -vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 prosenttia suurimmasta 
mittausalueesta. Kirjataan CO  2 -arvo A. Laimennetaan CO  2 -vertailukaasua noin 50 prosenttia NO-vertailu ­
kaasulla ja ohjataan se NDIR-analysaattorin ja CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi. Kirjataan CO  2 -arvo B ja 
NO-arvo C. Katkaistaan CO  2 -virtaus ja ohjataan CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi pelkästään NO-vertai ­
lukaasua. Kirjataan NO-arvo D. Lasketaan prosentuaalinen vaimennus seuraavasti:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
jossa  
A on NDIR-analysaattorilla mitattu laimentamaton CO  2 -pitoisuus [%]  
B on NDIR-analysaattorilla mitattu laimennettu CO  2 -pitoisuus [%]  
C on CLD- tai HCLD-analysaattorilla mitattu laimennettu NO-pitoisuus [ppm]  
D on CLD- tai HCLD-analysaattorilla mitattu laimentamaton NO-pitoisuus [ppm]  
CO  2 - ja NO-vertailukaasujen arvojen laimentamiseksi ja määrän määrittämiseksi voidaan hyväksyntäviran ­
omaisen suostumuksella käyttää myös muita menetelmiä, esimerkiksi dynaamista sekoitusta.  
ii) Veden vaimennuksen tarkastus  
Tarkastus koskee vain märän kaasun pitoisuusmittauksia. Veden vaimennuksen laskemisessa laimennetaan 
NO-vertailukaasua vesihöyryllä ja skaalataan kaasuseoksen vesihöyrypitoisuus päästötestissä odotettuihinFI L 175/134 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
pitoisuuksiin. CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi ohjataan NO-vertailukaasua, jonka pitoisuus on 80–100 
prosenttia tavanomaisen mittausalueen koko asteikosta. Kirjataan NO-arvo  D. Kuplitetaan NO-vertailukaa ­
sua huoneenlämpöisen veden läpi ja ohjataan se CLD- tai HCLD-analysaattorin läpi. Kirjataan NO-arvo  C. 
Määritetään ja kirjataan analysaattorin absoluuttinen käyttöpaine E ja veden lämpötila F. Määritetään 
seoksen kyllästymishöyrynpaine  G, joka vastaa kuplaveden lämpötilaa  F. Lasketaan kaasuseoksen vesihöy ­
rypitoisuus  H [%] seuraavasti:  
H ¼ G 
E ¼ 100  
Kirjataan laimennetun NO-vesihöyryvertailukaasun odotettu pitoisuus  D e , joka lasketaan seuraavasti:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Kirjataan dieselmoottorin pakokaasun suurin testissä odotettava vesihöyrypitoisuus  H m (%), joka arvioidaan 
olettaen polttoaineen vety-hiilisuhteeksi 1,8:1 pakokaasun suurimmasta CO  2 -pitoisuudesta A seuraavasti:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Lasketaan prosentuaalinen veden vaimennus seuraavasti:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
jossa  
D e on oletettu laimennetun NO:n pitoisuus [ppm]  
C on mitattu laimennetun NO:n pitoisuus [ppm]  
H m on vesihöyryn suurin pitoisuus [%]  
H on vesihöyryn todellinen pitoisuus [%]  
iii) Suurin sallittu vaimennus  
CO  2 :n ja veden yhdistetty vaimennus saa olla enintään 2 prosenttia koko asteikosta.  
d) NDUV-analysaattorien vaimennustarkastus  
Hiilivedyt ja vesi voivat aiheuttaa positiivista interferenssiä NDUV-analysaattorissa antamalla vasteen, joka on 
samanlainen kuin NO  x :lla. NDUV-analysaattorin valmistajan on todennettava seuraavalla menettelyllä, että 
vaimennusvaikutukset ovat vähäiset:  
i) Analysaattori ja jäähdytin säädetään valmistajan käyttöohjeiden mukaisesti. Niiden suorituskyky säädetään 
optimaaliseksi.  
ii) Analysaattorille tehdään nolla- ja vertailukaasukalibroinnit päästötestissä odotetuilla pitoisuuksilla.  
iii) Valitaan NO  2 -kalibrointikaasu, joka vastaa mahdollisimman hyvin suurinta päästötestissä odotettua NO  2 - 
pitoisuutta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/135
 
iv) NO  2 -kalibrointikaasun on ylivuodettava kaasunäytejärjestelmän näytteenottimella, kunnes analysaattorin 
NO  x -vaste on vakiintunut.  
v) Lasketaan ja kirjataan 30 sekunnin aikana mitattujen vakiintuneiden NO  x -lukemien keskipitoisuus NO  X,ref . 
vi) Katkaistaan NO  2 -kalibrointikaasun virtaus ja kyllästetään näytteenottojärjestelmä aiheuttamalla ylivuoto 
kastepistegeneraattorin ulostulossa, kun kastepiste on säädetty arvoon 50 °C. Otetaan näytteitä kastepis ­
tegeneraattorin tuotoksesta näytteenottojärjestelmän ja jäähdyttimen kautta vähintään 10 minuutin ajan, 
kunnes jäähdyttimen voidaan odottaa poistavan vettä tasaisesti.  
vii) Kun vaihe iv on saatettu päätökseen, aiheutetaan näytteenottojärjestelmään ylivuoto NO  2 -kalibrointikaa ­
sulla, jota käytetään NO  X,ref -arvon määrittämiseen, kunnes NO  X -kokonaisvaste on vakiintunut.  
viii) Lasketaan ja kirjataan 30 sekunnin aikana mitattujen vakiintuneiden NO  x -lukemien keskipitoisuus NO  X,m . 
ix) Korjataan arvo NO  X,m arvoksi NO  X,dry  jäähdyttimen läpi virranneen jäännösvesihöyryn perusteella jääh ­
dyttimen ulostulolämpötilassa ja -paineessa.  
Lasketun arvon NO  X,dry  on oltava vähintään 95 prosenttia arvosta NO  X,ref . 
e) Näytteenkuivain  
Näytteenkuivaimella poistetaan vettä, joka muutoin aiheuttaisi NO  x -mittaukseen interferenssiä. Kuivien CLD- 
analysaattorien tapauksessa on osoitettava, että näytteenkuivain pitää suurimmalla oletetulla vesihöyryn pitoi ­
suudella  H m CLD:n kosteuden tasolla ≤ 5 g vettä/kg kuivaa ilmaa (tai noin 0,8 prosenttia H  2 O:ta), mikä vastaa 
100-prosenttista suhteellista kosteutta lämpötilassa 3,9 °C ja paineessa 101,3 kPa tai noin 25-prosenttista 
suhteellista kosteutta lämpötilassa 25 °C ja paineessa 101,3 kPa. Tämä voidaan osoittaa mittaamalla lämpötila 
termisen näytteenkuivaimen ulostuloaukolla tai mittaamalla kosteus pisteessä, joka on virtaussuunnassa välit ­
tömästi ennen CLD:tä. CLD-pakokaasun kosteus voidaan mitata myös siten, että ainoa CLD:hen johdettu 
virtaus tulee näytteenkuivaimesta.  
f) Näytteenkuivaimen NO  2 -läpäisy  
Nestemäinen vesi, jota jää väärin suunniteltuun näytteenkuivaimeen, voi aiheuttaa NO  2 :n poistumisen näyt ­
teestä. Jos näytteenkuivainta käytetään yhdessä NDUV-analysaattorin kanssa ja ilman sitä edeltävää NO  2 /NO- 
muunninta, näytteestä voi poistua NO  2 :ta ennen NO  X -mittausta. Näytteenkuivaimen on mahdollistettava se, 
että pystytään mittaamaan vähintään 95 prosenttia NO  2 :sta kaasussa, joka on kyllästetty vesihöyryllä ja jossa 
NO  2 -pitoisuus on suurin päästötestauksen aikana odotetusta pitoisuudesta.  
4.4. Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen  
Vasteaikaa tarkastettaessa analyysijärjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin päästötestissä (ts. paine, 
virtaukset, analysaattorien suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat parametrit). Vasteaika mää ­
ritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon. Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 
sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 prosenttia 
analysaattorin täydestä asteikosta.  
Kunkin yksittäisen kaasukomponentin pitoisuus on kirjattava. Viive on aika kaasukytkennästä ( t 0 ) siihen, että vaste 
on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta ( t 10 ). Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta 
olevien vasteiden välinen aika ( t 90 –t 10 ). Järjestelmän vasteaika ( t 90 ) koostuu viiveestä mittausanturiin ja anturin 
nousuajasta.  
Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten muunnosajaksi määritellään aika muu ­
toksesta ( t 0 ) siihen, että vaste on 50 prosenttia lopullisesta lukemasta ( t 50 ). 
Järjestelmän vasteajan on oltava ≤ 12 sekuntia ja nousuajan ≤ 3 sekuntia kaikkien käytettyjen komponenttien ja 
vaihtelualueiden osalta. Jos NMHC:n mittaamiseen käytetään NMC:tä, järjestelmän vasteaika voi olla yli 12 sekun ­
tia.FI L 175/136 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
5. KAASUT  
5.1. Yleistä  
Kalibrointi- ja vertailukaasujen enimmäissäilytysaikoja on noudatettava. Puhtaiden ja sekoitettujen kalibrointi- ja 
vertailukaasujen on täytettävä E-säännön nro 83, muutossarja 07, liitteen 4 a lisäyksessä 3 olevien 3.1 ja 3.2 
kohdan vaatimukset. Lisäksi voidaan käyttää NO  2 -kalibrointikaasua. NO  2 -kalibrointikaasun pitoisuuden on oltava 
kahden prosentin sisällä ilmoitetusta pitoisuusarvosta. NO  2 -kalibrointikaasun sisältämän NO:n määrä ei saa olla yli 
5 prosenttia NO  2 -pitoisuudesta.  
5.2. Kaasunjakajat  
Kalibrointi- ja vertailukaasujen saamiseen voidaan käyttää kaasunjakajia eli tarkkuussekoittimia, joissa käytetään 
puhdistettua N  2 :ta tai synteettistä ilmaa. Kaasunjakajan tarkkuuden on oltava sellainen, että sekoitettujen kalib ­
rointikaasujen pitoisuudet voidaan määrittää ± 2 prosentin tarkkuudella. Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin 
välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa käytetään kaasunjakajaa. Jos ensimmäinen 
tarkastus epäonnistuu, voidaan suorittaa lisätarkastus jollain toisella kalibrointikaasulla.  
Kaasunjakaja voidaan tarkastaa myös laitteella, joka on luonteeltaan lineaarinen, esimerkiksi käyttämällä NO-kaa ­
sua ja CLD-analysaattoria. Laitteen vertailuarvo asetetaan suoraan laitteeseen liitetyllä vertailukaasulla. Kaasunjakaja 
on tarkastettava tavallisesti käytetyillä asetuksilla, ja nimellisarvoa on verrattava mittalaittella mitattuun pitoisuu ­
teen. Ero saa kussakin kohdassa olla enintään ± 1 prosenttia nimellispitoisuudesta.  
5.3. Happi-interferenssitarkastuskaasut  
Happi-interferenssitarkastuskaasut koostuvat propaanin, hapen ja typen seoksesta, ja niiden propaanipitoisuuden 
on oltava 350 ± 75 ppmC  1 . Pitoisuus määritetään gravimetrisillä menetelmillä, dynaamisella sekoittamisella tai 
kaikkien hiilivetyjen ja epäpuhtauksien kromatografisella analyysilla. Happi-interferenssitarkastuskaasujen happipi ­
toisuuden on oltava taulukossa 3 lueteltujen vaatimusten mukainen. Happi-interferenssitarkastuskaasun loppuosan 
on oltava puhdistettua typpeä.  
Taulukko 3  
Happi-interferenssitarkastuskaasut  
Moottorityyppi  
Puristussytytys  Kipinäsytytys  
O 2 -pitoisuus  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. HIUKKASPÄÄSTÖJEN (LUKUMÄÄRÄ) MITTAAMISEEN KÄYTETTÄVÄT ANALYSAATTORIT  
Tässä jaksossa määritellään hiukkaspäästöjen (lukumäärä) mittaamiseen käytettävien analysaattorien tulevat vaa ­
timukset, joita sovelletaan, kun mittauksesta tulee pakollinen.  
7. PAKOKAASUN MASSAVIRRAN MITTAAMISEEN KÄYTETTÄVÄT INSTRUMENTIT  
7.1. Yleistä  
Pakokaasun massavirran mittaamiseen käytettävien instrumenttien, anturien tai signaalien mittausalueen ja vastea ­
jan on oltava sellaiset, että pakokaasun massavirta voidaan mitata vaaditulla tarkkuudella muuttuva- ja vakiotilai ­
sissa olosuhteissa. Instrumenttien, anturien ja signaalien herkkyys iskuille, tärinälle, vanhenemiselle, lämpötilavaih ­
teluille, ilmanpaineelle ja sähkömagneettisille häiriöille sekä muille ajoneuvon ja analysaattorin toimintaan liittyville 
vaikutuksille on pidettävä sellaisina, että lisävirheiden mahdollisuus minimoidaan.  
7.2. Instrumentteja koskevat vaatimukset  
Pakokaasun massavirta määritetään käyttäen suoraa mittausmenetelmää jollakin seuraavista instrumenteista:  
(a) Pitot-putkeen perustuvat virtauslaitteetFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/137
 
(b) paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (ks. tarkemmin ISO 5167)  
(c) yliäänivirtausmittari  
(d) pyörrevanavirtausmittari.  
Kunkin yksittäisen pakokaasun massavirtamittarin on täytettävä 3 kohdassa asetetut lineaarisuusvaatimukset. Inst ­
rumentin valmistajan on lisäksi osoitettava kunkin pakokaasun massavirtamittarin osalta, että mittari täyttää 
7.2.3–7.2.9 kohdan vaatimukset.  
Pakokaasun massavirta voidaan laskea jäljitettävästi kalibroiduista antureista saatujen ilma- ja polttoainevirtamit ­
tausten perusteella, jos anturit täyttävät 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset ja 8 kohdan toistotarkkuusvaatimukset 
ja jos tulokseksi saatu pakokaasun massavirta validoidaan lisäyksessä 3 olevan 4 kohdan mukaisesti.  
Pakokaasun massavirran määrittämiseen voidaan lisäksi käyttää menetelmiä, jotka perustuvat ei-suoraan jäljitettä ­
vissä oleviin instrumentteihin ja signaaleihin, kuten yksinkertaistettuihin pakokaasun massavirtamittareihin tai 
ECU-signaaleihin, jos tulokseksi saatu pakokaasun massavirta täyttää 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset ja se 
validoidaan lisäyksessä 3 olevan 4 kohdan mukaisesti.  
7.2.1.  Kalibrointi- ja todentamisstandardit  
Pakokaasun massavirtamittarien mittaustarkkuus on todennettava ilmalla tai pakokaasulla käyttämällä jäljitettävissä 
olevaa standardia, kuten kalibroitua pakokaasun massavirtamittaria tai täysvirtalaimennustunnelia.  
7.2.2.  Todentamisvälit  
Pakokaasun massavirtamittarien vaatimustenmukaisuus suhteessa 7.2.3 ja 7.2.9 kohtaan on todennettava aikai ­
sintaan vuosi ennen varsinaista testiä.  
7.2.3.  Tarkkuus  
Tarkkuudella tarkoitetaan pakokaasun massavirtamittarin lukeman poikkeamaa vertailuvirtausarvosta, ja se saa olla 
enintään ± 2 prosenttia lukemasta, 0,5 prosenttia täydestä asteikosta tai ± 1,0 prosenttia siitä enimmäisvirtauk ­
sesta, jolla mittari on kalibroitu, sen mukaan, mikä arvoista on suurin.  
7.2.4.  Toistotarkkuus  
Toistotarkkuudella tarkoitetaan arvoa, joka on 2,5 kertaa annetun nimellisvirtauksen kymmenen peräkkäisen 
vasteen standardipoikkeama suunnilleen kalibrointialueen keskellä. Se saa olla enintään ± 1 prosenttia siitä enim ­
mäisvirtauksesta, jolla pakokaasun massavirtamittari on kalibroitu.  
7.2.5.  Kohina  
Kohinalla tarkoitetaan arvoa, joka lasketaan kymmenestä standardipoikkeamasta, jotka on saatu vähintään 1,0 
hertsin tasaisella mittaustaajuudella 30 sekunnin aikana mitatuista nollavasteista, kertomalla niiden neliöllinen 
keskiarvo kahdella. Se saa olla enintään 2 prosenttia suurimmasta kalibroidusta virtausarvosta. Pakokaasun mas ­
savirtamittari on kaikkien kymmenen mittausjakson välissä altistettava 30 sekunniksi suurimmalle kalibroidulle 
virtaukselle.  
7.2.6.  Nollavasteen poikkeama  
Nollavasteen poikkeamalla tarkoitetaan keskimääräistä vastetta nollakaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen 
ajanjakson aikana. Nollavasteen poikkeama voidaan todentaa ilmoitetun primaarisignaalin, esimerkiksi paineen, 
perusteella. Primaarisignaalien poikkeaman 4 tunnin aikana on oltava pienempi kuin ± 2 prosenttia primaarisig ­
naalin suurimmasta arvosta, joka on kirjattu pakokaasun massavirtamittarin kalibrointivirtauksella.  
7.2.7.  Vertailuvasteen poikkeama  
Vertailuvasteen poikkeamalla tarkoitetaan keskimääräistä vastetta vertailukaasuun vähintään 30 sekunnin mittaisen 
ajanjakson aikana. Vertailuvasteen poikkeama voidaan todentaa ilmoitetun primaarisignaalin, esimerkiksi paineen, 
perusteella. Primaarisignaalien poikkeaman 4 tunnin aikana on oltava pienempi kuin ± 2 prosenttia primaarisig ­
naalin suurimmasta arvosta, joka on kirjattu pakokaasun massavirtamittarin kalibrointivirtauksella.FI L 175/138 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
7.2.8.  Nousuaika  
Pakokaasuvirran mittauslaitteiden ja menetelmien nousuajan olisi vastattava mahdollisimman hyvin 4.2.7 kohdassa 
täsmennettyä kaasuanalysaattorien vasteaikaa. Nousuaika ei kuitenkaan saa olla pitempi kuin 1 sekunti.  
7.2.9.  Vasteajan tarkastus  
Pakokaasun massavirtamittarien vasteaika on määritettävä soveltamalla samoja parametreja kuin päästötestissä 
(paine, virrat, suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä 
suora kaasukytkentä pakokaasun massavirtamittarin tuloaukkoon. Kaasuvirtaus on kytkettävä mahdollisimman 
pian ja erittäin mielellään alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävän kaasuvirran on aiheutettava virtausmuutos, 
joka on vähintään 60 prosenttia pakokaasun massavirtamittarin täydestä asteikosta. Kaasuvirta kirjataan. Viiveellä 
tarkoitetaan aikaa kaasuvirtauksen kytkemisestä ( t 0 ) siihen, että vaste on 10 prosenttia lopullisesta lukemasta ( t 10 ). 
Nousuaika on 10 prosenttia ja 90 prosenttia lopullisesta lukemasta olevien vasteiden välinen aika ( t 90 –t 10 ). 
Vasteajalla ( t 90 ) tarkoitetaan viiveen ja nousuajan summaa. Pakokaasun massavirtamittarin vasteajan ( t 90 ) on oltava 
≤ 3 sekuntia ja nousuajan ( t 90 –t 10 ) ≤ 1 sekunti 7.2.8 kohdan mukaisesti.  
8. ANTURIT JA APULAITTEET  
Anturi tai apulaite, jota käytetään esimerkiksi lämpötilan, ilmanpaineen, ilmankosteuden, ajoneuvon nopeuden, 
polttoainevirran tai imuilmavirran määrittämiseen, ei saa muuttaa ajoneuvon moottorin ja pakokaasujen jälkikä ­
sittelyjärjestelmän toimintaa tai vaikuttaa siihen kohtuuttomasti. Anturien ja apulaitteiden tarkkuuden on täytettävä 
taulukon 4 vaatimukset. Taulukon 4 vaatimusten noudattaminen on osoitettava instrumentin valmistajan mää ­
rittämin aikavälein taikka sisäisten tarkastusmenettelyjen tai standardin ISO 9000 vaatimusten mukaisesti.  
Taulukko 4  
Mittausparametrien tarkkuusvaatimukset  
Mittausparametri  Tarkkuus  
Polttoainevirta (  1 ) ± 1 % lukemasta (  3 ) 
Ilmavirta (  1 ) ± 2 % lukemasta  
Ajoneuvon nopeus (  2 ) ± 1,0 km/h (absoluuttinen arvo)  
Lämpötilat ≤ 600 K  ± 2 K (absoluuttinen arvo)  
Lämpötilat > 600 K  ± 0,4 % lukemasta kelvineinä  
Ilmanpaine  ± 0,2 kPa (absoluuttinen arvo)  
Suhteellinen kosteus  ± 5 % (absoluuttinen arvo)  
Absoluuttinen kosteus  ± 10 % lukemasta tai 1 g H  2 O/kg kuivaa ilmaa sen mukaan, kumpi on 
suurempi  
( 1 ) Valinnainen pakokaasun massavirran määrittämiseksi. 
( 2 ) Vaatimus koskee vain nopeusanturia. Jos sellaisten parametrien kuin kiihtyvyyden, nopeuden ja positiivisen kiihtyvyyden tulon  
tai suhteellisen positiivisen kiihtyvyyden (RPA) määrittämisessä käytetään ajoneuvon nopeutta, nopeussignaalin tarkkuuden on 
oltava 0,1 prosenttia nopeuden ollessa yli 3 km/h ja näytteenottotaajuuden 1 Hz. Tarkkuusvaatimus voidaan täyttää käyttä ­
mällä pyörän pyörimisnopeusanturin signaalia. 
( 3 ) Tarkkuuden on oltava 0,02 prosenttia lukemasta, jos lasketaan ilmavirta ja pakokaasun massavirta polttoainevirrasta lisäyk ­
sessä 4 olevan 10 kohdan mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/139
 
Lisäys 3  
PEMS-järjestelmän ja ei-jäljitettävän pakokaasun massavirran validointi  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan vaatimukset, joiden mukaisesti validoidaan muuttuvissa olosuhteissa PEMS-järjestelmän 
toiminta sekä sen pakokaasun massavirran arvon täsmällisyys, joka on saatu ei-jäljitettävästä pakokaasun massa ­
virtamittarista tai laskettu ECU-signaaleista.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
% — prosenttia  
#/km — lukumäärä kilometriä kohti  
a 0 — regressiolinjan  y-leikkaus  
a 1 — regressiolinjan kulmakerroin  
g/km — grammaa kilometriä kohti  
Hz — hertsi  
km — kilometri  
m — metri  
mg/km — milligrammaa kilometriä kohti  
r 2 — determinaatiokerroin  
x — vertailusignaalin todellinen arvo  
y — validoitavan signaalin todellinen arvo  
3. PEMS-JÄRJESTELMÄN VALIDOINTIMENETTELY  
3.1. PEMS-järjestelmän validointitiheys  
On suositeltavaa, että asennettu PEMS-järjestelmä validoidaan kerran kussakin PEMS-ajoneuvoyhdistelmässä ennen 
RDE-testiä tai testin jälkeen.  
3.2. PEMS-järjestelmän validointimenettely  
3.2.1.  PEMS-järjestelmän asentaminen  
PEMS-järjestelmä on asennettava ja valmisteltava lisäyksen 1 vaatimusten mukaisesti. PEMS-järjestelmän asennusta 
ei saa muuttaa validoinnin ja RDE-testin välisenä aikana.  
3.2.2.  Testausolosuhteet  
Validointitesti tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan tyyppihyväksyntäolosuhteissa E-säännön 
nro 83, muutossarja 07, liitteen 4 a vaatimusten tai muun asianmukaisen mittausmenetelmän mukaisesti. Vali ­
dointitestissä on suositeltavaa noudattaa UNECEn maailmanlaajuisen teknisen säännön nro 15 liitteessä 1 esitettyä 
kansainvälistä yhdenmukaistettua kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettelyä (WLTC). Ympäristön lämpötilan on 
oltava tämän liitteen 5.2 kohdassa annettujen rajojen sisällä.  
On suositeltavaa syöttää PEMS-järjestelmän validointitestin aikana ottama pakokaasuvirta takaisin CVS-keräimeen. 
Jos se ei ole mahdollista, CVS:n antamat tulokset on korjattava poistetun pakokaasun massan osalta. Jos pakokaa ­
sun massavirta validoidaan pakokaasun massavirtamittarilla, on suositeltavaa verrata massavirtamittauksia anturista 
tai ECU-yksiköstä saatuihin tietoihin.FI L 175/140 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.3.  Tietojen analysointi  
Laboratoriolaitteilla mitatut ajomatkakohtaiset kokonaispäästöt [g/km] lasketaan E-säännön nro 83, muutossarja 
07, liitteen 4 a mukaisesti. PEMS-järjestelmällä mitatut päästöt lasketaan lisäyksessä 4 olevan 9 kohdan mukaisesti. 
Ne lasketaan yhteen, jolloin tulokseksi saadaan epäpuhtauspäästöjen kokonaismassa [g], ja jaetaan sitten alustady ­
namometristä saadulla testausmatkalla [km]. PEMS-järjestelmällä ja vertailulaboratoriojärjestelmällä määritettyä 
epäpuhtauksien ajomatkakohtaista kokonaismassaa [g/km] verrataan ja arvioidaan suhteessa 3.3 kohdan vaatimuk ­
siin. Validoitaessa NO  X -päästömittauksia tehdään kosteuskorjaus E-säännön nro 83, muutossarja 07, liitteessä 4 a 
olevan 6.6.5 kohdan mukaisesti.  
3.3. PEMS-järjestelmän validoinnissa sallitut toleranssit  
PEMS-järjestelmän validoinnin tulosten on täytettävä taulukossa 1 annetut vaatimukset. Jos jokin sallittu tolerans ­
sivaatimus ei täyty, on ryhdyttävä korjaaviin toimiin ja toistettava PEMS-järjestelmän validointi.  
Taulukko 1  
Sallitut toleranssit  
Parametri [yksikkö]  Sallittu toleranssi  
Matka [km] (  1 ) ±250 m laboratoriossa saadusta vertailuarvosta  
THC (  2 ) [mg/km]  ±15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on 
suurempi  
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on 
suurempi  
NMHC (  2 ) [mg/km]  ±20 mg/km tai 20 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on 
suurempi  
PN (  2 ) [#/km]  (  3 ) 
CO (  2 ) [mg/km]  ±150 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on 
suurempi  
CO  2 [g/km]  ±10 g/km tai 10 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on 
suurempi  
NO  x ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km tai 15 % laboratoriossa saadusta vertailuarvosta sen mukaan, kumpi on 
suurempi  
( 1 ) Sovelletaan vain, jos ajoneuvon nopeus määritetään ECU-yksiköllä. Sallitun toleranssin noudattamiseksi voidaan mukauttaa 
ECU:n antamia ajoneuvon nopeusmittauksia validointitestin tulosten perusteella. 
( 2 ) Parametri on pakollinen vain, jos tämän liitteen 2.1 kohdassa vaaditaan mittausta. 
( 3 ) Ei vielä määritetty.  
4. VALIDOINTIMENETELMÄ PAKOKAASUN MASSAVIRRALLE, JOKA ON MÄÄRITETTY EI-JÄLJITETTÄVILLÄ INSTRUMEN ­
TEILLA JA ANTUREILLA  
4.1. Validointitiheys  
Sen lisäksi, että lisäyksessä 2 olevan 3 kohdan lineaarisuusvaatimukset täyttyvät vakaissa olosuhteissa, ei-jäljitettä ­
vän pakokaasun massavirtamittarin lineaarisuus tai ei-jäljitettävistä antureista tai ECU-signaaleista laskettu pakokaa ­
sun massavirta on validoitava muuttuvissa olosuhteissa kunkin testiajoneuvon osalta suhteessa kalibroituun pako ­
kaasun massavirtamittariin tai CVS-järjestelmään. Validointi voidaan suorittaa asentamatta PEMS-järjestelmää, mutta 
yleisesti siinä on noudatettava E-säännön nro 83, muutossarja 07, liitteessä 4 a määriteltyjä vaatimuksia sekä 
lisäyksessä 1 määriteltyjä pakokaasun massavirtamittareihin sovellettavia vaatimuksia.  
4.2. Validointimenettely  
Validointi tehdään alustadynamometrillä mahdollisuuksien mukaan tyyppihyväksyntäolosuhteissa E-säännön nro 
83, muutossarja 07, liitteen 4 a vaatimusten mukaisesti. Testisyklinä käytetään UNECEn maailmanlaajuisen tekni ­
sen säännön nro 15 liitteessä 1 esitettyä kansainvälistä yhdenmukaistettua kevyiden hyötyajoneuvojen testimenet ­
telyä (WLTC). Vertailukohtana käytetään jäljitettävästi kalibroitua virtausmittaria. Ympäristön lämpötila voidaan 
valita tämän liitteen 5.2 kohdassa annetulta alueelta. Pakokaasun massavirtamittarin asennuksessa ja testin suorit ­
tamisessa on noudatettava tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan 3.4.3 kohdan vaatimusta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/141
 
Lineaarisuus validoidaan noudattamalla seuraavia laskentavaiheita:  
(a) Validoitava signaali ja vertailusignaali korjataan ajallisesti noudattamalla soveltuvin osin lisäyksessä 4 olevan 3 
kohdan vaatimuksia.  
(b) Arvot, jotka ovat alle 10 prosenttia suurimmasta virtausarvosta, jätetään jatkoanalyysin ulkopuolelle.  
(c) Validoitava signaali ja vertailusignaali korjataan vähintään 1,0 hertsin tasaisella taajuudella yhtälöllä, jolla on 
seuraava muoto:  
y ¼ a 1 x þ a 0 
jossa  
y on validoitavan signaalin todellinen arvo  
a 1 on regressiolinjan kulmakerroin  
x on vertailusignaalin todellinen arvo  
a 0 on regressiolinjan y-leikkaus.  
Lasketaan kunkin mittausparametrin ja -järjestelmän osalta arvon  y arvolle x asetettu estimaatin keskivirhe 
(SEE) ja determinaatiokerroin (r  2 ). 
(d) Lineaarisen regression parametrien on täytettävä taulukon 2 vaatimukset.  
4.3. Vaatimukset  
Taulukossa 2 annetut lineaarisuusvaatimukset on täytettävä. Jos jokin sallittu toleranssivaatimus ei täyty, on 
ryhdyttävä korjaaviin toimiin ja toistettava validointi.  
Taulukko 2  
Lasketun ja mitatun pakokaasun massavirran lineaarisuusvaatimukset  
Mittausparametri tai -järjestelmä  a  0 Kulmakerroin a  1 Keskivirhe 
SEE Determinaatiokerroin 
r 2 
Pakokaasun massavirta  0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ≤ 10 % max  ≥ 0,90FI L 175/142 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 4  
Päästöjen määrittäminen  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla määritetään hetkellinen massapäästö [g/s] ja hiukkasmäärä [#/s], joita 
käytetään sen jälkeen tehtävässä testiajomatkan arvioinnissa ja lopullisen päästötuloksen laskemisessa lisäyksissä 5 
ja 6 kuvatulla tavalla.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
% — prosenttia  
< — pienempi kuin  
#/s — lukumäärä sekuntia kohti  
α — vedyn moolisuhde (H/C)  
β — hiilen moolisuhde (C/C)  
γ — rikin moolisuhde (S/C)  
δ — typen moolisuhde (N/C)  
Δt t,i — analysaattorin muunnosaika t [s]  
Δt t,m — pakokaasun massavirtamittarin muunnosaika t [s]  
ε — hapen moolisuhde (O/C)  
ρ e — pakokaasun tiheys  
ρ gas — pakokaasun kaasukomponentin (gas) tiheys  
λ — ilman ylimäärä  
λ i — hetkellinen ilman ylimäärä  
A/F  st — stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [kg/kg]  
°C — celsiusaste  
c CH4 — metaanipitoisuus  
c CO — kuiva CO-pitoisuus [%]  
c CO2 — kuiva CO  2 -pitoisuus [%]  
c dry — epäpuhtauden kuivapitoisuus (ppm tai tilavuusprosenttia)  
c gas,i — pakokaasun kaasukomponentin (gas) hetkellinen pitoisuus [ppm]  
c HCw — märkä HC-pitoisuus [ppm]  
c HC(w/NMC)  — HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 kulkee NMC:n läpi [ppmC  1 ] 
c HC(w/oNMC)  — HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 ohittaa NMC:n [ppmC  1 ] 
c i,c — komponentin  i aikakorjattu pitoisuus [ppm]  
c i,r — komponentin  i pitoisuus [ppm] pakokaasussa  
c NMHC  — muiden hiilivetyjen kuin metaanin pitoisuus  
c wet — epäpuhtauden märkäpitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/143
 
E E — etaanihyötysuhde  
E M — metaanihyötysuhde  
g — gramma  
g/s — grammaa sekunnissa  
H a — imuilman kosteus [grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa]  
i — mittauksen numero  
kg — kilogramma  
kg/h — kilogrammaa tunnissa  
kg/s — kilogrammaa sekunnissa  
k w — kuiva-märkäkorjauskerroin  
m — metri  
m gas,i — pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa [g/s]  
q maw,i — hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]  
q m,c — aikakorjattu pakokaasun massavirta [kg/s]  
q mew,i — hetkellinen pakokaasun massavirta [kg/s]  
q mf,i — hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s]  
q m,r — raakapakokaasun massavirta [kg/s]  
r — korrelaatiokerroin  
r 2 — determinaatiokerroin  
r h — hiilivetyvastekerroin  
rpm — kierrosta minuutissa  
s — sekunti  
u gas — pakokaasun kaasukomponentin (gas) arvo  u 
3. PARAMETRIEN AIKAKORJAUS  
Kirjatut komponenttien pitoisuudet, pakokaasun massavirta, ajoneuvon nopeus ja muut ajoneuvoa koskevat tiedot 
on aikakorjattava, jotta ajomatkakohtaiset päästöt voidaan laskea täsmällisesti. Aikakorjauksen helpottamiseksi on 
joko kirjattava ajallisesti yhdenmukaistettavat tiedot yksittäiseen tietojenkirjauslaitteeseen tai käytettävä synkronoi ­
tua aikaleimaa lisäyksessä 1 olevan 5.1 kohdan mukaisesti. Parametrien aikakorjaus ja ajallinen yhdenmukaistami ­
nen on tehtävä 3.1–3.3 kohdassa kuvatussa järjestyksessä.  
3.1. Komponenttien pitoisuuksien aikakorjaus  
Kaikkien komponenttien kirjatut pitoisuudet aikakorjataan taaksepäin vastaavien analysaattorien muunnosaikojen 
mukaisesti. Analysaattorien muunnosaika määritetään lisäyksessä 2 olevan 4.4 kohdan mukaisesti:  
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
jossa  
c i,c on komponentin i aikakorjattu pitoisuus ajan  t funktiona  
c i,r on komponentin i raakapitoisuus ajan  t funktiona  
Δt t,i on komponenttia i mittaavan analysaattorin muunnosaika tFI L 175/144 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2. Pakokaasun massavirran aikakorjaus  
Pakokaasun massavirtamittarilla mitattu pakokaasun massavirta aikakorjataan taaksepäin massavirtamittarin muun ­
nosajan mukaisesti. Massavirtamittarin muunnosaika määritetään lisäyksessä 2 olevan 4.4.9 kohdan mukaisesti:  
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
jossa  
q m,c on aikakorjattu pakokaasun massavirta ajan t funktiona  
q m,r on raakapakokaasun massavirta ajan t funktiona  
Δt t,m on pakokaasun massavirtamittarin muunnosaika t.  
Jos pakokaasun massavirta määritetään ECU-yksikön tiedoilla tai anturilla, on otettava huomioon lisämuunnosaika, 
joka saadaan vertaamalla toisiinsa laskettua pakokaasun massavirtaa ja lisäyksessä 3 olevan 4 kohdan mukaisesti 
mitattua pakokaasun massavirtaa.  
3.3. Ajoneuvon tietojen ajallinen yhdenmukaistaminen  
Muut anturista tai ECU-yksiköstä saadut tiedot on yhdenmukaistettava ajallisesti vertaamalla niitä sopiviin päästö ­
tietoihin (esimerkiksi komponenttien pitoisuuksiin).  
3.3.1.  Eri lähteistä saatu ajoneuvon nopeus  
Ajoneuvon nopeuden ja pakokaasun massavirran ajalliseksi yhdenmukaistamiseksi on ensin saatava yksi pätevä 
nopeusarvo. Jos ajoneuvon nopeus saadaan useasta lähteestä (esimerkiksi GPS:stä, anturista tai ECU:sta), nopeus ­
arvot on yhdenmukaistettava ajallisesti vertaamalla niitä toisiinsa.  
3.3.2.  Ajoneuvon nopeus ja pakokaasun massavirta  
Ajoneuvon nopeus on yhdenmukaistettava ajallisesti pakokaasun massavirran kanssa vertaamalla toisiinsa pakokaa ­
sun massavirtaa ja ajoneuvon nopeuden ja positiivisen kiihdytyksen tuloa.  
3.3.3.  Muut signaalit  
Hitaasti pienellä vaihteluvälillä muuttuvien arvojen, kuten ympäristön lämpötilan, ajallinen yhdenmukaistaminen 
voidaan jättää tekemättä.  
4. KYLMÄKÄYNNISTYS  
Kylmäkäynnistysjakso kestää ensimmäiset 5 minuuttia polttomoottorin ensimmäisestä käynnistämisestä. Jos jääh ­
dytysaineen lämpötila voidaan määrittää luotettavasti, kylmäkäynnistysjakso päättyy, kun jäähdytysaineen lämpötila 
saavuttaa ensimmäisen kerran arvon 343 K (70 °C) mutta kuitenkin viimeistään 5 minuuttia moottorin ensim ­
mäisen käynnistämisen jälkeen. Kylmäkäynnistyspäästöt kirjataan.  
5. PÄÄSTÖMITTAUKSET MOOTTORIN OLLESSA PYSÄHDYKSISSÄ  
Kaikki hetkelliset päästöjen tai pakokaasuvirran mittaukset, jotka saadaan polttomoottorin ollessa kytkettynä pois 
toiminnasta, on kirjattava. Kirjatut arvot on myöhemmin erillisessä vaiheessa nollattava tietojen jälkikäsittelyssä. 
Polttomoottorin katsotaan olevan kytkettynä pois toiminnasta, kun kaksi seuraavista perusteista täyttyy: moottorin 
kirjattu pyörimisnopeus on alle 50 rpm, mitattu pakokaasun massavirta on alle 3 kg/h, mitattu pakokaasun 
massavirta laskee alle 15 prosenttiin joutokäynnillä saadusta vakaasta massavirrasta.  
6. AJONEUVON KORKEUTTA MERENPINNASTA KOSKEVA JOHDONMUKAISUUSTARKASTUS  
Jos on perusteltu syy uskoa, että ajomatka on toteutettu korkeammalla merenpinnasta kuin tämän liitteen 5.2 
kohdassa täsmennetään, tai jos korkeus merenpinnasta on mitattu pelkästään GPS:llä, on tarkastettava GPS:n 
korkeustietojen johdonmukaisuus ja korjattava tiedot tarvittaessa. Tietojen johdonmukaisuus tarkastetaan vertaa ­
malla GPS:stä saatuja leveys- ja pituuspiiri- sekä korkeustietoja korkeuteen, joka ilmoitetaan digitaalisessa maasto ­
mallissa tai sopivan mittakaavan topografisessa kartassa. Jos mittaukset poikkeavat topografisessa kartassa ilmoi ­
tetusta korkeudesta yli 40 metriä, ne on korjattava manuaalisesti ja merkittävä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/145
 
7. GPS:STÄ SAATUA AJONEUVON NOPEUTTA KOSKEVA JOHDONMUKAISUUSTARKASTUS  
GPS:n määrittämän ajoneuvon nopeuden johdonmukaisuus on tarkastettava laskemalla kokonaisajomatka ja ver ­
taamalla sitä vertailumittauksiin, jotka on saatu joko anturista, validoidusta ECU:sta taikka digitaalisesta tieverkko ­
kartasta tai topografisesta kartasta. GPS-tiedoissa olevat ilmeiset virheet on korjattava esimerkiksi lokipaikannusan ­
turilla ennen johdonmukaisuustarkastusta. Alkuperäiset korjaamattomat tiedot sisältävä tiedosto on säilytettävä ja 
korjatut tiedot merkittävä. Korjattujen tietojen kattama aika saa olla enintään 120 sekuntia keskeytyksettä tai 
yhteensä 300 sekuntia. Korjatuista GPS-tiedoista laskettu kokonaisajomatka saa poiketa vertailumatkasta enintään 
4 prosenttia. Jos GPS-tiedot eivät täytä näitä vaatimuksia eikä muuta luotettavaa nopeustietolähdettä ole käytettä ­
vissä, testitulokset mitätöidään.  
8. PÄÄSTÖJEN KORJAAMINEN  
8.1. Kuiva-märkäkorjaus  
Jos päästöt mitataan kuivana, mitatut pitoisuudet on muutettava märkäpitoisuuksiksi seuraavasti:  
jossa  
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet on epäpuhtauden märkäpitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia]  
c dry on epäpuhtauden kuivapitoisuus [ppm tai tilavuusprosenttia]  
k w on kuiva-märkäkorjauskerroin.  
Lasketaan arvo  k w seuraavalla yhtälöllä:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
jossa  
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
jossa  
H a on imuilman kosteus [grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa]  
c CO2 on kuiva CO  2 -pitoisuus [%]  
c CO on kuiva CO-pitoisuus [%]  
α on vedyn moolisuhde.  
8.2. NO  x -arvon korjaaminen ympäristön kosteuden ja lämpötilan mukaisesti  
NO  x -päästöarvoa ei korjata ympäristön lämpötilan ja kosteuden mukaisesti.  
9. HETKELLISTEN PAKOKAASUN KAASUMAISTEN KOMPONENTTIEN MÄÄRITTÄMINEN  
9.1. Johdanto  
Raakapakokaasun komponentit mitataan lisäyksessä 2 kuvailluilla mittaus- ja näytteenottoanalysaattoreilla. Kom ­
ponenttien raakapitoisuudet mitataan lisäyksen 1 mukaisesti. Tiedot aikakorjataan ja yhdenmukaistetaan ajallisesti 
3 kohdan mukaisesti.  
9.2. NMHC- ja CH  4 -pitoisuuksien laskeminen  
Kun metaanimittaus tehdään NMC-FID-analysaattorilla, NMHC-pitoisuuden laskeminen riippuu nolla- ja vertailu ­
säädössä käytettävästä kalibrointikaasusta ja -menetelmästä. Jos THC-mittauksiin käytetään FID-analysaattoria ilman 
NMC:tä, FID kalibroidaan propaanilla ja ilmalla tai propaanilla ja typellä tavalliseen tapaan. Jos FID kalibroidaan 
sarjassa NMC:n kanssa, voidaan soveltaa seuraavia menetelmiä:FI L 175/146 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
a) propaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu ohittaa NMC:n  
b) metaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu kulkee NMC:n läpi.  
On erittäin suositeltavaa kalibroida metaani-FID NMC:n läpi kulkevalla metaani-ilmaseoksella.  
Menetelmässä a lasketaan CH  4 - ja NMHC-pitoisuus seuraavasti:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Menetelmässä b lasketaan CH  4 - ja NMHC-pitoisuus seuraavasti:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
jossa  
c HC(w/oNMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 ohittaa NMC:n [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 tai C  2 H 6 kulkee NMC:n läpi [ppmC  1 ] 
r h on lisäyksessä 2 olevan 4.3.3 kohdan b alakohdassa määritetty hiilivetyvastekerroin  
E M on lisäyksessä 2 olevan 4.4.3 kohdan a alakohdassa määritetty metaanihyötysuhde  
E E on lisäyksessä 2 olevan 4.3.4 kohdan b alakohdassa määritetty etaanihyötysuhde.  
Jos metaani-FID kalibroidaan erottimella (menetelmä b), lisäyksessä 2 olevan 4.3.4 kohdan a alakohdassa määritetty 
metaanihyötysuhde on nolla. NMHC:n massan laskemisessa käytetyn tiheyden on oltava sama kuin kaikkien 
hiilivetyjen tiheys lämpötilassa 273,15 K ja paineessa 101,325 kPa, ja se on riippuvainen polttoaineesta.  
10. PAKOKAASUN MASSAVIRRAN MÄÄRITTÄMINEN  
10.1.  Johdanto  
Hetkellisten massapäästöjen laskeminen 11 ja 12 kohdan mukaisesti edellyttää pakokaasun massavirran määrittä ­
mistä. Pakokaasun massavirta on määritettävä käyttäen jotakin lisäyksessä 2 olevassa 7.2 kohdassa esitettyä suoraa 
mittausmenetelmää. Pakokaasun massavirta voidaan vaihtoehtoisesti laskea 10.2–10.4 kohdassa kuvatulla tavalla.  
10.2.  Laskentamenetelmä, jossa käytetään ilman massavirtaa ja polttoaineen massavirtaa  
Hetkellinen pakokaasun massavirta voidaan laskea ilman ja polttoaineen massavirroista seuraavasti:  
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
jossa  
q mew,i on hetkellinen pakokaasun massavirta [kg/s]  
q maw,i on hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]  
q mf,i on hetkellinen polttoaineen massavirta [kg/s].FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/147
 
Jos ilman massavirta ja polttoaineen massavirta tai pakokaasun massavirta määritetään ECU:n antamasta lukemasta, 
pakokaasun lasketun hetkellisen massavirran on täytettävä pakokaasun massavirralle lisäyksessä 2 olevassa 3 
kohdassa vahvistetut lineaarisuusvaatimukset ja lisäyksessä 3 olevassa 4.3 kohdassa vahvistetut validointivaatimuk ­
set. 
10.3.  Laskentamenetelmä, jossa käytetään ilman massavirtaa ja ilman ja polttoaineen suhdetta  
Hetkellinen pakokaasun massavirta voidaan laskea ilman massavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta seuraa ­
vasti:  
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
jossa  
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
jossa  
q maw,i on hetkellinen imuilman massavirta [kg/s]  
A/F  st on stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde [kg/kg]  
λ i on hetkellinen ilman ylimäärä  
c CO2 on kuiva CO  2 -pitoisuus [%]  
c CO on kuiva CO-pitoisuus [ppm]  
c HCw on märkä HC-pitoisuus [ppm]  
α on vedyn moolisuhde (H/C)  
β on hiilen moolisuhde (C/C)  
γ on rikin moolisuhde (S/C)  
δ on typen moolisuhde (N/C)  
ε on hapen moolisuhde (O/C)  
Kertoimet viittaavat polttoaineeseen, jonka koostumus on C  β H α O ε N δ S γ . Hiilipohjaisissa polttoaineissa  β=1. HC- 
päästöjen pitoisuus on tyypillisesti pieni, ja se voidaan jättää huomiotta laskettaessa arvoa  λ i . 
Jos ilman massavirta ja ilman ja polttoaineen suhde määritetään ECU:n antamasta lukemasta, pakokaasun lasketun 
hetkellisen massavirran on täytettävä pakokaasun massavirralle lisäyksessä 2 olevassa 3 kohdassa vahvistetut 
lineaarisuusvaatimukset ja lisäyksessä 3 olevassa 4.3 kohdassa vahvistetut validointivaatimukset.  
10.4.  Laskentamenetelmä, jossa käytetään polttoaineen massavirtaa ja ilman ja polttoaineen suhdetta  
Hetkellinen pakokaasun massavirta voidaan laskea polttoainevirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta (laskennassa 
käytetään arvoja A/F  st ja λ i 10.3 kohdan mukaisesti) seuraavasti:  
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Pakokaasun lasketun hetkellisen massavirran on täytettävä pakokaasun massavirralle lisäyksessä 2 olevassa 3 
kohdassa vahvistetut lineaarisuusvaatimukset ja lisäyksessä 3 olevassa 4.3 kohdassa vahvistetut validointivaatimuk ­
set.FI L 175/148 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
11. KAASUMAISTEN KOMPONENTTIEN HETKELLISTEN MASSAPÄÄSTÖJEN LASKEMINEN  
Hetkelliset massapäästöt [g/s] määritetään kertomalla tarkasteltavan epäpuhtauden hetkellinen pitoisuus [ppm] 
hetkellisellä pakokaasun massavirralla [kg/s] – molemmat korjattuina ja yhdenmukaistettuina muunnosajan kanssa 
– ja vastaavalla taulukossa 1 annetulla arvolla  u. Jos mittaukset tehdään kuivapohjalta, komponenttien hetkellisiin 
pitoisuusarvoihin on tehtävä 8.1 kohdan mukainen kuiva-märkäkorjaus ennen muita laskelmia. Kaikkiin seuraaviin 
tietojen evaluointeihin on sisällytettävä mahdolliset negatiiviset hetkelliset päästöarvot. Parametrien arvot on otet ­
tava huomioon laskettaessa hetkellisiä päästöjä [g/s], jotka on saatu analysaattorista, virtausmittarista, anturista tai 
ECU:sta. Sovelletaan seuraavaa yhtälöä:  
jossa  
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gas,i on pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa [g/s]  
u gas on pakokaasun kaasukomponentin (gas) tiheyden ja pakokaasun kokonaistiheyden suhde taulukossa 1 
luetellun mukaisesti  
c gas,i on pakokaasun kaasukomponentin (gas) mitattu pitoisuus [ppm]  
q mew,i on mitattu pakokaasun massavirta [kg/s]  
gas on vastaava komponentti  
i on mittauksen numero  
Taulukko 1  
Raakapakokaasun  u-arvot, jotka kuvaavat pakokaasun komponentin tai epäpuhtauden  i [kg/m  3 ] ja 
pakokaasun tiheyksien [kg/m  3 ] suhdetta  ( 6 ) 
Polttoaine  ρ e [kg/m  3 ] Komponentti tai epäpuhtaus i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), (  6 ) 
Diesel (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanoli (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
CNG (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propaani  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butaani  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
LPG (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Bensiini (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanoli (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) polttoaineen mukaisesti 
( 2 ) kun  λ = 2, kuiva ilma, 273 K, 101,3 kPa 
( 3 ) u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C = 66–76 %, H = 22–25 %, N = 0–12 % 
( 4 ) NMHC:n perustana CH  2,93 (THC:n osalta käytetään CH  4 :n u gas -kerrointa) 
( 5 ) u-arvot 0,2 prosentin tarkkuudella, kun massakoostumus on C  3 = 70–90 %, C  4 = 10–30 % 
( 6 ) u gas on yksikötön parametri.  u gas -arvoissa yksiköt on muunnettu, jotta hetkelliset päästöt saadaan oikeina mittayksikköinä [g/s].FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/149
 
12. HETKELLISTEN HIUKKASMÄÄRIEN LASKEMINEN  
Tässä jaksossa määritellään hetkellisten hiukkasmäärien laskemista koskevat tulevat vaatimukset, joita sovelletaan, 
kun mittauksesta tulee pakollinen.  
13. TIETOJEN RAPORTOINTI JA VAIHTO  
Mittausjärjestelmien ja tietojenarviointiohjelmiston välinen tietojenvaihto on toteutettava lisäyksessä 8 olevassa 2 
kohdassa määriteltyä standardoitua raportointitiedostoa käyttäen. Tietojen esikäsittely (esimerkiksi 3 kohdan mu ­
kainen aikakorjaus tai GPS:n antaman ajoneuvon nopeussignaalin korjaaminen 7 kohdan mukaisesti) on tehtävä 
mittausjärjestelmien valvontaohjelmistolla ja saatettava päätökseen ennen tietojenraportointitiedoston luomista. Jos 
tiedot korjataan tai niitä käsitellään ennen niiden kirjaamista raportointitiedostoon, alkuperäiset raakatiedot on 
säilytettävä laadunvarmistamista ja -valvontaa varten. Välituloksia ei saa pyöristää.FI L 175/150 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 5  
Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen ja lopullisten RDE-päästötulosten laskeminen menetelmällä 
1 (liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuva menetelmä)  
1. JOHDANTO  
Liikkuvaan keskiarvon määritysjaksoon perustuvalla menetelmällä saadaan testauksessa tietyllä mitta-asteikolla 
käsitys todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvistä päästöistä (RDE-päästöt). Testi jakautuu osiin (määritysjaksoihin, 
”windows”), ja niitä seuraavan tilastollisen käsittelyn tarkoituksena on määrittää, mitkä määritysjaksot soveltuvat 
ajoneuvon RDE-suorituskyvyn arviointiin.  
Määritysjaksojen ”normaalisuus” määritetään vertaamalla niiden ajomatkakohtaisia CO  2 -päästöjä (  1 ) vertailukäyrään. 
Testi on täydellinen, kun se sisältää riittävän määrän normaaleja määritysjaksoja, joihin kuuluu eri nopeusalueita 
(kaupunki, maantie, moottoritie).  
Vaihe 1. Tietojen segmentointi ja kylmäkäynnistyspäästöjen sulkeminen pois (lisäyksessä 4 oleva 4 kohta)  
Vaihe 2. Päästöjen laskenta määritysjaksoittain (3.1 kohta)  
Vaihe 3. Normaalien määritysjaksojen määrittäminen (4 kohta)  
Vaihe 4. Ajomatkan täydellisyyden ja normaalisuuden todentaminen (5 kohta)  
Vaihe 5. Päästöjen laskenta normaaleja määritysjaksoja käyttäen (6 kohta)  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
Indeksi (i) tarkoittaa aika-askelta.  
Indeksi (j) tarkoittaa määritysjaksoa.  
Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = yhteensä, u = kaupunkiajo, r = maantieajo, m = moottoritieajo) tai CO  2 - 
ominaiskäyrää (characteristic curve, cc).  
Indeksi ’gas’ tarkoittaa säänneltyjä pakokaasun komponentteja (esim. NO  x , CO, PN).  
Δ – muutos  
≥ – suurempi tai yhtä suuri  
# – numero tai määrä  
% – prosenttia  
≤ – pienempi tai yhtä suuri  
a 1 , b 1 – CO  2 -ominaiskäyrän kertoimet  
a 2 , b 2 – CO  2 -ominaiskäyrän kertoimet  
d j – määritysjakson  j kattama matka [km]  
f k – kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien painotuskertoimet  
h – määritysjaksojen etäisyydet CO  2 -ominaiskäyrästä [%]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/151  
( 1 ) Hybridiajoneuvojen osalta energian kokonaiskulutus on muunnettava CO  2 :ksi. Tätä muuntamista koskevat säännöt esitetään toisessa 
vaiheessa.
 h j – määritysjakson  j etäisyys CO  2 -ominaiskäyrästä [%]  
h k – kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien ja koko ajomatkan vaativuusindeksit  
k 11 , k 12 – painotusfunktion kertoimet  
k 21 , k 21 – painotusfunktion kertoimet  
M CO2,ref  – CO  2 -massan vertailuarvo [g]  
M gas – pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa tai hiukkasmäärä [g] tai [#]  
M gas,j – pakokaasun kaasukomponentin (gas) massa tai hiukkasmäärä määritysjaksolla j [g] tai [#]  
M gas,d – pakokaasun kaasukomponentin (gas) ajomatkakohtainen päästö [g/km] tai [#/km]  
M gas,d,j  – pakokaasun kaasukomponentin (gas) ajomatkakohtainen päästö määritysjaksolla j [g/km] 
tai [#/km]  
N k – määritysjaksojen lukumäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla  
P 1 , P 2 , P 3 – vertailupisteet  
t – aika [s]  
t 1,j – keskiarvon määritysjakson ensimmäinen sekunti [s], kun j on määritysjakson järjestysnu ­
mero  
t 2,j – keskiarvon määritysjakson viimeinen sekunti [s], kun j on määritysjakson järjestysnumero  
t i – kokonaisaika vaiheessa i [s]  
t i,j – kokonaisaika vaiheessa  i määritysjakso  j huomioon ottaen [s]  
tol 1 – ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän primaaritoleranssi [%]  
tol 2 – ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän sekundaaritoleranssi [%]  
t t – testin kesto [s]  
v – ajoneuvon nopeus [km/h]  
v – määritysjaksojen keskinopeus [km/h]  
v i – ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]  
v j – ajoneuvon keskinopeus määritysjaksolla j [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – keskinopeus WLTP-syklin pienen nopeuden vaiheessaFI L 175/152 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – keskinopeus WLTP-syklin suuren nopeuden vaiheessa  
v P3 ¼ 92,3  km=h – keskinopeus WLTP-syklin erittäin suuren nopeuden vaiheessa  
w – määritysjaksojen painotuskerroin  
w j – määritysjakson j painotuskerroin  
3. LIIKKUVAT KESKIARVON MÄÄRITYSJAKSOT  
3.1. Keskiarvon määritysjakson määritteleminen  
Lisäyksen 4 mukaisesti lasketut hetkelliset päästöt on otettava huomioon käyttäen liikkuvan keskiarvon mää ­
ritysjakson menetelmää, joka perustuu CO  2 -massan vertailuarvoon. Massapäästöjä ei lasketa koko tietosarjalle, 
vaan sen osille, joiden pituus määritetään niin, että ne vastaavat ajoneuvon päästämää CO  2 -massaa, joka on 
mitattu laboratoriosyklin ajalta. Liikkuvan keskiarvon laskenta suoritetaan käyttäen aikalisäystä Δt, joka vastaa 
tietojen näytteenottotiheyttä. Näitä tietosarjojen osia, joita käytetään laskettaessa päästötietojen keskiarvo, kutsutaan 
keskiarvon määritysjaksoiksi. Tässä kohdassa kuvattu laskenta voidaan aloittaa viimeisestä kohdasta (taaksepäin) tai 
ensimmäisestä kohdasta (eteenpäin).  
Seuraavia tietoja ei oteta huomioon CO  2 -massan, päästöjen ja keskiarvon määritysjaksojen etäisyyden laskennassa:  
— instrumenttien määräaikaisen todentamisen aikana ja/tai nollavasteen poikkeaman todentamisen jälkeen saadut 
tiedot;  
— kylmäkäynnistyspäästöt, määritettyinä lisäyksessä 4 olevan 4.4 kohdan mukaisesti;  
— ajoneuvon maanopeus < 1 km/h;  
— mikä tahansa testijakso, jonka aikana polttomoottori sammutetaan.  
Päästöjen massa (tai hiukkasmäärä)  M gas,j määritetään integroimalla siihen hetkelliset päästöt g/s (tai hiukkasmäärän 
osalta #/s), jotka on laskettu lisäyksessä 4 esitetyllä tavalla.  
Kuva 1  
Ajoneuvon nopeus ajan funktiona – Keskiarvotetut päästöt ajan funktiona ensimmäisestä keskiarvon 
määritysjaksosta alkaen
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/153
 
Kuva 2  
CO  2 -massan määrittäminen keskiarvon määritysjaksojen perusteella
  
Keskiarvon määritysjakson kesto  ðt 2;j Ä t 1;j Þ, kun j on jakson järjestysnumero, määritetään seuraavasti:  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
jossa  
M CO  2 ðt i;j Þ on CO  2 -massa mitattuna testin aloittamisen ja ajankohdan  (t 2,j ) välillä [g];  
M CO  2;ref on puolet ajoneuvosta UNECEn maailmanlaajuisessa teknisessä säännössä nro 15 (Worldwide harmo ­
nized Light vehicles Test Procedure (ECE/TRANS/180/Add.15) kuvatun kansainvälisen yhdenmukaiste ­
tun kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettelyn (WLTC) aikana tulleesta CO  2 -massasta [g] (tyyppi I 
-testi kylmäkäynnistys mukaan luettuna)  
t 2,j on valittava niin, että  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
jossa Δt on näytteenottojakso.  
CO  2 -massat lasketaan määritysjaksoissa integroimalla hetkelliset päästöt, jotka on laskettu tämän liitteen lisäyksessä 
4 esitetyllä tavalla.  
3.2. Määritysjakson päästöjen ja keskiarvojen laskenta  
Kullekin 3.1 kohdan mukaisesti määritetylle määritysjaksolle lasketaan seuraavat:  
— ajomatkakohtaiset päästöt  M  gas,d,j  kaikkien tässä liitteessä täsmennettyjen epäpuhtauksien osalta  
— ajomatkakohtaiset CO  2 -päästöt  M  CO2,d,j  
— ajoneuvon keskinopeus  v jFI L 175/154 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4. MÄÄRITYSJAKSOJEN ARVIOINTI  
4.1. Johdanto  
Testiajoneuvon dynaamiset vertailuolosuhteet määritetään tyyppihyväksynnän yhteydessä määritetyistä ajoneuvon 
CO  2 -päästöistä keskinopeuden funktiona; tätä kutsutaan ”ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyräksi”.  
Ajoneuvon ajomatkakohtaisten CO  2 -päästöjen määrittämiseksi ajoneuvo testataan alustadynamometrillä käyttäen 
ajovastusasetuksia, jotka esitetään UNECEn maailmanlaajuisen teknisen säännön nro 15 sisältämässä kevyiden 
hyötyajoneuvojen kansainvälisessä yhdenmukaistetussa testimenettelyssä (ECE/TRANS/180/Add.15). Ajovastuksissa 
ei oteta huomioon ajoneuvoon RDE-testin ajaksi lisättyä massaa (esim. apukuljettaja ja PEMS-laitteisto).  
4.2. CO  2 -ominaiskäyrän vertailupisteet  
Käyrän määrittämisen edellyttämät vertailupisteet  P 1 , P 2 ja P 3 vahvistetaan seuraavasti:  
4.2.1.  Piste P  1 
v P1 ¼ 19 km=h (keskinopeus WLTP-syklin pienen nopeuden vaiheessa)  
M CO  2;d;P 1 = ajoneuvon CO  2 -päästöt WLTP-syklin pienen nopeuden vaiheessa × 1,2 [g/km]  
4.2.2.  Piste P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h (keskinopeus WLTP-syklin suuren nopeuden vaiheessa)  
M CO  2;d;P 2 = ajoneuvon CO  2 -päästöt WLTP-syklin suuren nopeuden vaiheessa × 1,1 [g/km]  
4.2.4.  Piste P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (keskinopeus WLTP-syklin erittäin suuren nopeuden vaiheessa)  
M CO  2;d;P 3 = ajoneuvon CO  2 -päästöt WLTP-syklin erittäin suuren nopeuden vaiheessa × 1,05 [g/km]  
4.3. CO  2 -ominaiskäyrän määrittäminen  
Käyttäen 4.2 kohdassa määritettyjä vertailupisteitä ominaiskäyrän CO  2 -päästöt lasketaan keskinopeuden funktiona 
kahden lineaarisen jakson ( P 1 , P 2 ) ja ( P 2 , P 3 ) avulla. Jakso ( P 2 , P 3 ) on enintään 145 km/h ajoneuvon nopeutta 
kuvaavalla akselilla. Ominaiskäyrä määritetään seuraavilla yhtälöillä:  
Jakso ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
jossa:  a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
ja: b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
Jakso ( P 2 ,P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
jossa:  a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
ja: b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/155
 
Kuva 3  
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrä
  
4.4. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määritysjaksot  
4.4.1. Kaupunkiajon määritysjaksoilla ajoneuvojen keskimääräiset maanopeudet  v j ovat pienempiä kuin 45 km/h.  
4.4.2. Maantieajon määritysjaksoilla ajoneuvojen keskimääräiset maanopeudet  v j ovat suurempia tai yhtä suuria kuin 
45 km/h ja pienempiä kuin 80 km/h.  
4.4.3. Moottoritieajon määritysjaksoilla ajoneuvojen keskimääräiset maanopeudet  v j ovat suurempia tai yhtä suuria kuin 
80 km/h ja pienempiä kuin 145 km/h.  
Kuva 4  
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrä: kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määrittäminen
  
5. AJOMATKAN TÄYDELLISYYDEN JA NORMAALISUUDEN TODENTAMINEN  
5.1. Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän toleranssit  
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän primaaritoleranssi  tol  1 = 25 % ja sekundaaritoleranssi  tol  2 = 50 %.FI L 175/156 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
5.2. Testin täydellisyyden todentaminen  
Testi katsotaan täydelliseksi, kun se kattaa vähintään 15 prosenttia kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon mää ­
ritysjaksoista laskettuna määritysjaksojen kokonaismäärästä.  
5.3. Testin normaalisuuden todentaminen  
Testi katsotaan normaaliksi, kun vähintään 50 prosenttia kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määritysjaksoista 
on ominaiskäyrälle määritetyn primaaritoleranssin rajoissa.  
Jos vahvistettu 50 prosentin vähimmäisvaatimus ei täyty, ylempää sallittua toleranssia  tol  1 voidaan nostaa vaiheit ­
tain 1 prosenttiyksiköllä kerrallaan, kunnes tavoite eli 50 prosenttia normaalijaksoista on saavutettu. Tätä menet ­
telyä käytettäessä  tol  1 ei saa olla yli 30 prosenttia.  
6. PÄÄSTÖJEN LASKENTA  
6.1. Painotettujen ajomatkakohtaisten päästöjen laskenta  
Päästöt lasketaan määritysjaksojen ajomatkakohtaisten päästöjen painotettuna keskiarvona erikseen kaupunki-, 
maantie- ja moottoritieluokkien osalta ja koko ajomatkan osalta.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Kunkin määritysjakson painotuskerroin  w j määritetään seuraavasti:  
Jos 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
niin w j ¼ 1 
Jos 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
niin w j ¼ k 11 h j þ k 12 
jolloin  k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
ja k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Jos 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
niin w j ¼ k 21 h j þ k 22 
jolloin  k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
ja k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Jos 
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
tai 
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
niin w j ¼ 0FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/157
 
jossa  
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
Kuva 5  
Keskiarvon määritysjakson painotusfunktio
  
6.2. Vaativuusindeksien laskenta  
Vaativuusindeksit lasketaan erikseen kaupunki-, maantie- ja moottoritieluokkien osalta:  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
ja koko ajomatkan osalta:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
jossa ƒ  u , ƒ r ƒ m ovat 0,34, 0,33 and 0,33.  
6.3. Koko ajomatkan päästöjen laskenta  
Ajomatkakohtaiset päästöt [mg/km] lasketaan kunkin kaasumaisen epäpuhtauden osalta koko matkalta seuraavasti 
käyttäen 6.1 kohdan mukaisesti laskettuja painotettuja ajomatkakohtaisia päästöjä:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
ja hiukkasmäärän osalta:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
jossa ƒ  u , ƒ r ƒ m , ovat 0,34, 0,33 ja 0,33.FI L 175/158 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
7. NUMEERISET ESIMERKIT  
7.1. Keskiarvon määritysjakson laskenta  
Taulukko 1  
Keskeiset laskenta-asetukset  
M CO2,ref  [g] 610  
Keskiarvon määritysjakson laskentasuunta  Eteenpäin  
Keruutaajuus [Hz]  1  
Kuvasta 6 käy ilmi, kuinka keskiarvon määritysjaksot määritetään ajotestin aikana PEMS-järjestelmällä tallennettu ­
jen tietojen perusteella. Selkeyden vuoksi esimerkissä esitetään vain ajomatkan ensimmäiset 1 200 sekuntia.  
Sekunnit 0–43 ja 81–86 on jätetty pois, koska tällöin ajoneuvon nopeus on nolla.  
Ensimmäinen keskiarvon määritysjakso alkaa kun  t 1,1 = 0 s ja päättyy kun  t 2,1 = 524 s (taulukko 3).  
Kuva 6  
Ajotestin aikana PEMS-järjestelmällä tallennetut hetkelliset CO  2 -päästöt ajan funktiona. Suorakulmaiset 
kehykset osoittavat määritysjakson keston, kun j on jakson järjestysnumero. Tietosarja ”Validi = 100 / Ei 
käytetä = 0” osoittaa sekunneittain tiedot, jotka jätetään analyysin ulkopuolelle.
  
7.2. Määritysjaksojen arviointi  
Taulukko 2  
Ajoneuvon CO  2 -ominaiskäyrän laskenta-asetukset  
CO  2 WLTC-syklin pienen nopeuden vaiheessa × 1,2 (P  1 ) [g/km]  154  
CO  2 WLTC-syklin suuren nopeuden vaiheessa × 1,1 (P  2 ) [g/km]  96  
CO  2 WLTC-syklin erittäin suuren nopeuden vaiheessa × 1,05 
(P 3 ) [g/km]  120  
Vertailupiste  
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/159
 
CO  2 -ominaiskäyrä määritetään seuraavasti:  
Jakso ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
jolloin 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56,6 Ä 19,0Þ ¼ Ä 58 
37,6 ¼ Ä1,543  
ja b 1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
Jakso ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
jolloin 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92,3 Ä 56,6Þ ¼ 24 
35,7 ¼ 0,672  
ja b 2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Esimerkkejä painotuskerrointen laskennasta ja määritysjaksojen luokituksesta kaupunki-, maantie- tai moottoritie ­
jaksoiksi:  
Määritysjakso nro 45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Määritysjakson keskinopeus on pienempi kuin 45 km/h, joten jakso on kaupunkijakso.  
Ominaiskäyrä:  
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Seuraavan todentaminen:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
Tuloksena:  w 45 ¼ 1 
Määritysjakso nro 556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Määritysjakson keskinopeus on suurempi kuin 45 km/h mutta pienempi kuin 80 km/h, joten jakso on maantie ­
jakso.FI L 175/160 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Ominaiskäyrä:  
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Seuraavan todentaminen:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Tuloksena:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31,922Þ þ 2 ¼ 0,723  
jolloin 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
and k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
Taulukko 3  
Päästöjä koskevat numeeriset tiedot  
Määritys ­
jakso 
[nro]  t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/161
 
Määritys ­
jakso 
[nro]  t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määritysjaksot – Ajomatkan täydellisyys  
Tässä numeerisessa esimerkissä ajomatka koostuu 7 036:sta keskiarvon määritysjaksosta. Taulukossa 5 esitetään 
niiden kaupunki-, maantie- ja moottoritiejaksoihin luokiteltujen määritysjaksojen lukumäärät, jotka on määritetty 
ajoneuvon keskinopeuden mukaisesti ja jaettu alueisiin niiden etäisyyden CO  2 -ominaiskäyrästä perusteella. Ajo ­
matka katsotaan täydelliseksi, koska se kattaa vähintään 15 prosenttia kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon 
määritysjaksoista laskettuna määritysjaksojen kokonaismäärästä. Lisäksi ajomatka katsotaan normaaliksi, koska 
vähintään 50 prosenttia kaupunki-, maantie- ja moottoritieajon määritysjaksoista on ominaiskäyrälle määritettyjen 
primaaritoleranssien rajoissa.  
Taulukko 4  
Ajomatkan täydellisyyden ja normaalisuuden todentaminen  
Ajo-olosuhteet  Lukumäärä  Prosenttia määritysjaksoista  
Kaikki määritysjaksot  
Kaupunkiajo  1 909  1 909/7 036*100=27,1 > 15  
Maantieajo  2 011  2 011/7 036*100=28,6 > 15  
Moottoritieajo  3 116  3 116/7 036*100=44,3 > 15  
Yhteensä  1 909 + 2 011 + 3 116=7 036  
Normaalit määritysjaksot  
Kaupunkiajo  1 514  1 514/1 909*100=79,3 > 50  
Maantieajo  1 395  1 395/2 011*100=69,4 > 50  
Moottoritieajo  2 708  2 708/3 116*100=86,9 > 50  
Yhteensä  1 514 + 1 395 + 2 708=5 617FI L 175/162 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 6  
Ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen ja lopullisten RDE-päästötulosten laskeminen menetelmällä 
2 (Power Binning)  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvataan tietojen arviointia teholuokkien jaotteluun perustuvalla nk. power binning -menetel ­
mällä, jota kutsutaan tässä lisäyksessä ”standardoidun tehofrekvenssin (SPF) suhteen tehdyksi normalisoiduksi 
arvioinniksi”.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
a ref .......................vertailukiihtyvyys parametrille P  drive [0,45 m/s  2 ] 
D WLTC  ................WLTC-syklistä saatu Velinen leikkaus  
f 0 , f 1 , f 2 .............ajovastuskertoimet, yksikköinä [N], [N/(km/h)], [N/(km/h)  2 ] 
i ...........................hetkellisten mittausten aika-askel, vähimmäiserotuskyky 1 Hz  
j ...........................pyöräteholuokka, j = 1–9  
k ..........................aika-askel 3 sekunnin liikkuvien keskiarvojen osalta  
k WLTC  .................WLTC-syklistä saatu Veline-kulmakerroin  
m gas, i  .................pakokaasun kaasukomponentin (gas) hetkellinen massa aika-askeleessa i [g/s], hiukkasmäärän ta ­
pauksessa [#/s]  
m gas, 3s, k  ........... pakokaasun kaasukomponentin (gas) 3 sekunnin liikkuva keskimääräinen massavirta aika-askeleessa 
k resoluution ollessa 1 Hz [g/s], hiukkasmäärän tapauksessa [#/s]  
m gas;j ..................pakokaasun kaasukomponentin keskimääräinen päästöarvo pyöräteholuokassa j [g/s], hiukkasmää ­
rän tapauksessa [#/s]  
m gas;U .................pakokaasun kaasukomponentin painotettu päästöarvo osaotoksessa, jonka muodostavat kaikki 
sekunnit i, joissa v  i < 60 km/h, g/s, hiukkasmäärän tapauksessa [#/s]  
M w gas,d  ..............pakokaasun kaasukomponentin (gas) ajomatkakohtaiset painotetut päästöt koko ajomatkan osalta 
[g/km], hiukkasmäärän tapauksessa [#/km]  
M w PN,d  ..............pakokaasun hiukkasmääräkomponentin (PN) ajomatkakohtaiset painotetut päästöt koko ajomatkan 
osalta [#/km],  
M w,gas,d,U  ........... pakokaasun kaasukomponentin painotetut ajomatkakohtaiset päästöarvot osaotoksessa, jonka 
muodostavat kaikki sekunnit i, joissa v  i < 60 km/h, [g/km]  
M w,PN,d,U  ............ pakokaasun hiukkasmääräkomponentin (PN) painotetut ajomatkakohtaiset päästöarvot osaotokses ­
sa, jonka muodostavat kaikki sekunnit i, joissa v  i < 60 km/h, [#/km]  
p ..........................WLTC-syklin vaihe (pieni, keskisuuri, suuri ja erittäin suuri), p = 1–4  
P drag ....................moottorin vastusteho Veline-tarkastelutavassa, kun polttoaineen ruiskutus on nolla [kW]  
P rated ...................valmistajan ilmoittama moottorin suurin nimellisteho [kW]  
P required,i  .............ajoneuvon ajovastuksen ja inertian voittamiseen tarvittava teho aika-askeleessa i [kW]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/163
 
P r,,i .......................sama kuin edellä määritelty P  required,i  , käytetään pitemmissä yhtälöissä  
P wotð n normÞ ....... täyden kuormituksen tehokäyrä [kW]  
P c,j .......................pyöräteholuokan rajat luokassa j, [kW] (P  c,j, lower bound  edustaa alarajaa ja P  c,j, upper bound  ylärajaa)  
P c,norm, j  .............pyöräteholuokan rajat luokassa j normalisoituna tehon arvona [-]  
P r, i ......................tehontarve ajoneuvon pyörännavoissa ajovastuksen voittamiseksi aika-askeleessa i [kW]  
P w , 3s,k .................3 sekunnin liikkuva keskimääräinen tehontarve ajoneuvon pyörännavoissa ajovastuksen voittami ­
seksi aika-askeleessa k erotuskyvyn ollessa 1 Hz [kW]  
P drive ...................tehontarve ajoneuvon pyörännavoissa vertailunopeudessa ja -kiihtyvyydessä [kW]  
P norm  ..................normalisoitu tehontarve pyörännavoissa [-]  
t i ..........................kokonaisaika aika-askeleessa i [s]  
t c,j ........................aikaosuus pyöräteholuokassa j [%]  
ts .........................WLTC-jakson p alkamisaika [s]  
te .........................WLTC-jakson p päättymisaika [s]  
TM ......................ajoneuvon testimassa [kg] jaksoittain määritettynä: todellinen testipaino PEMS-testin aikana, NEDC- 
ajosyklin inertialuokan paino tai WLTP-massat (TM  L , TM H tai TM  ind ) 
SPF ......................standardoitu tehofrekvenssi  
v i .........................ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]  
v j .........................ajoneuvon keskinopeus pyöräteholuokassa j [km/h]  
v ref .......................vertailunopeus parametrille P  drive [70 km/h]  
v 3s,k .....................ajoneuvon nopeuden 3 sekunnin liikkuva keskiarvo aika-askeleessa k [km/h]  
v U .......................ajoneuvon keskinopeus pyöräteholuokassa j, [km/h]  
3. MITATTUJEN PÄÄSTÖJEN ARVIOINTI KÄYTTÄEN STANDARDOITUA PYÖRÄTEHOFREKVENSSIÄ  
Power binning -menetelmässä käytetään hetkellisiä epäpuhtauspäästöjä m  gas, i  (g/s), jotka lasketaan lisäyksen 4 
mukaisesti.  
Arvot m  gas, i  luokitellaan testiajoneuvon vastaavan pyörätehon mukaisesti, ja teholuokkakohtaiset keskimääräiset 
päästöt painotetaan normaalilla tehojakaumalla, jotta saadaan testin päästöarvot seuraavien kohtien mukaisesti.FI L 175/164 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.1. Todellisen pyörätehon lähteet  
Todellinen pyöräteho P  r,i on kokonaisteho, joka tarvitaan ilmanvastuksen, vierintävastuksen ja tien pystykaltevuu ­
den voittamiseen ja ajoneuvon pitkittäissuuntaisen inertian ja pyörien rotaatioinertian aikaansaamiseen.  
Kun pyörätehon signaali mitataan ja kirjataan, käytetään vääntömomenttisignaalia, joka täyttää lisäyksessä 2 
olevassa 3.2 kohdassa vahvistetut lineaarisuusvaatimukset. Mittauksen vertailupisteenä ovat vetävien pyörien navat.  
Vaihtoehtoisesti todellinen pyöräteho voidaan määrittää hetkellisistä hiilidioksidipäästöistä tämän lisäyksen 4 koh ­
dassa esitetyn menettelyn mukaisesti.  
3.2. Hetkellisten testitietojen liikkuvien keskiarvojen laskenta  
Kolmen sekunnin liikkuvat keskiarvot lasketaan kaikista relevanteista hetkellisistä testitiedoista, jotta vähennetään 
mahdollisesti epätäydellisen ajallisen yhdenmukaistamisen vaikutuksia päästön massavirran ja pyörätehon välillä. 
Liikkuvat keskiarvot lasketaan 1 Hz:n taajuudella:  
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
jossa  
k ............ aika-askel liikkuvien keskiarvojen osalta  
i .............hetkellisistä testitiedoista saatu aika-askel  
3.3. Liikkuvien keskiarvojen luokitus kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksiin  
Standardoitu tehofrekvenssi määritetään kaupunkiajon ja koko ajomatkan osalta (ks. 3.4 kohta), ja päästöistä 
tehdään erillinen arviointi koko ajomatkan ja kaupunkiosuuden osalta. Ajomatkan kaupunkiosuuden myöhemmin 
tehtävää arviointia varten määritetään ne 3.2 kohdan mukaisesti lasketut kolmen sekunnin liikkuvat keskiarvot, 
jotka edustavat kaupunkiolosuhteita, käyttäen taulukossa 1-1 määriteltyjen nopeusalueiden mukaisesti laskettua 
nopeussignaalin (v  3s,k ) kolmen sekunnin liikkuvaa keskiarvoa. Koko ajomatkan arvioimiseen käytettävän otoksen 
on edustettava kaikkia nopeusalueita kaupunkiajo mukaan luettuna.  
Taulukko 1-1  
Nopeusalueet testitietojen jakamiseksi kaupunki-, maantie- ja moottoritieolosuhteisiin power binning -me ­
netelmässä  
Kaupunkiajo  Maantieajo (  1 ) Moottoritieajo (  1 ) 
v i [km/h]  ≤ 60 > 60 mutta ≦ 90 > 90  
( 1 ) Ei käytetä tämänhetkisessä lakisääteisessä arvioinnissa.  
3.4. Pyöräteholuokkien määrittely päästöluokitusta varten  
3.4.1. Teholuokat ja vastaavat teholuokkien aikaosuudet tavanomaisessa ajossa määritetään normalisoiduille tehon ar ­
voille, jotka edustavat kaikkia kevyitä hyötyajoneuvoja (taulukko 1).FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/165
 
Taulukko 1  
Normalisoidut standardoidut tehofrekvenssit kaupunkiajoa varten ja koko ajomatkan painotettua keski ­
arvoa varten, kun koko ajomatkasta 1/3 on kaupunkiajoa, 1/3 maantieajoa ja 1/3 moottoritieajoa  
Teho- 
luokka nro  P c,norm,j  [-] Kaupunkiajo  Koko ajomatka  
yli enintään  Aikaosuus t  C,j 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
Taulukon 1 sarakkeet P  c,norm  on denormalisoitava kertomalla ne parametrilla P  drive , joka on testattavan ajoneuvon 
todellinen pyöräteho alustadynamometrillä tyyppihyväksyntäasetuksissa v  ref ja a  ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ v ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
jossa  
— j on taulukon 1 mukainen teholuokan indeksi  
— Ajovastuskertoimet  f 0 , f 1 ja f 2 on hyvä laskea pienimmän neliösumman regressioanalyysillä seuraavasti:  
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
jossa ( P Corrected  /v) on ajovastusvoima ajoneuvon nopeudella  v E-säännön nro 83 (muutossarja 07) liitteen 4 a 
lisäyksessä 7 olevassa 5.1.1.2.8 kohdassa määritellyssä NEDC-testisyklissä  
— TM  NEDC  on ajoneuvon inertialuokka tyyppihyväksyntätestissä [kg].  
3.4.2.  Pyöräteholuokkien korjaus  
Korkein huomioon otettava pyöräteholuokka on taulukon 1 korkein luokka, joka sisältää arvot (P  rated × 0,9). 
Kaikkien laskennan ulkopuolelle jäävien luokkien aikaosuudet lisätään korkeimpaan jäljelle jäävään luokkaan.  
Kustakin arvosta P  c,norm,j  lasketaan vastaava P  c,j testattavan ajoneuvon pyöräteholuokan ylä- ja alarajan (kW) 
määrittämiseksi kuvan 1 mukaisesti.FI L 175/166 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva 1  
Kaaviokuva normalisoidun standardoidun tehofrekvenssin muuntamisesta ajoneuvokohtaiseksi tehofrek ­
venssiksi
  
Seuraavassa esitetään esimerkki tällaisesta denormalisoinnista.  
Esimerkki syöttötiedoista:  
Parametri  Arvo  
f 0 [N] 79,19  
f 1 [N/(km/h)]  0,73  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,03  
TM [kg]  1,470  
P rated [kW]  120 (Esimerkki 1)  
P rated [kW]  75 (Esimerkki 2)  
Vastaavat tulokset (ks. taulukot 2 ja 3):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
Taulukko 2  
Denormalisoidut standardoidut tehofrekvenssit taulukosta 1 (esimerkkiä 1 varten)  
Teho- 
luokka nro  P c,j [kW]  Kaupunkiajo  Koko ajomatka  
yli enintään  Aikaosuus t  C,j [%] 
1 Kaikki < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/167
 
Teho- 
luokka nro  P c,j [kW]  Kaupunkiajo  Koko ajomatka  
yli enintään  Aikaosuus t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83 95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  Kaikki > 100,375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Korkein huomioon otettava pyöräteholuokka on se, joka sisältää arvon 0,9 × P  rated . Tässä 0,9 × 120 = 108.  
Taulukko 3  
Denormalisoidut standardoidut tehofrekvenssit taulukosta 1 (esimerkkiä 2 varten)  
Teho- 
luokka nro  P c,j [kW]  Kaupunkiajo  Koko ajomatka  
yli enintään  Aikaosuus t  C,j [%] 
1 Kaikki < –1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  Kaikki > 51,1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  Kaikki > 100,375  —  —  
( 1 ) Korkein huomioon otettava pyöräteholuokka on se, joka sisältää arvon 0,9 × P  rated . Tässä 0,9 × 75 = 67,5.  
3.5. Liikkuvien keskiarvojen luokitus  
Lisäyksessä 4 olevan 4.4 kohdan mukaisesti määritellyt kylmäkäynnistyspäästöt jätetään pois seuraavasta arvioin ­
nista.  
Kukin 3.2 kohdan mukaisesti laskettu liikkuva keskiarvo on sijoitettava siihen denormalisoituun pyöräteholuok ­
kaan, johon todellinen 3 sekunnin liikkuva keskimääräinen pyörän teho P  w,3s,k  sopii. Denormalisoitujen pyöräteho ­
luokkien rajat lasketaan 3.3 kohdan mukaisesti.  
Luokitus tehdään kaikkien 3 sekunnin liikkuvien keskiarvojen osalta koko validia ajomatkaa koskevista tiedoista, 
mukaan luettuina kaikki kaupunkiajo-osuudet. Lisäksi kaikki liikkuvat keskiarvot, jotka on taulukossa 1-1 mää ­
riteltyjen rajanopeuksien perusteella luokiteltu kaupunkiajoon kuuluviksi, luokitellaan yhteen kaupunkiajon teho ­
luokkajoukkoon riippumatta siitä, milloin ajomatkan aikana liikkuva keskiarvo esiintyi.FI L 175/168 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Tämän jälkeen lasketaan kaikkien 3 sekunnin liikkuvien keskiarvojen keskiarvo parametrikohtaisesti kussakin 
pyöräteholuokassa. Seuraavassa esitettäviä yhtälöitä sovelletaan kerran kaupunkiajon tietosarjaan ja kerran koko 
tietosarjaan.  
Kolmen sekunnin liikkuvien keskiarvojen luokitus teholuokkaan j (j = 1–9):  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tällöin päästö- ja nopeusluokan indeksi = j  
Kolmen sekunnin liikkuvien keskiarvojen lukumäärä lasketaan kussakin teholuokassa:  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tällöin tapaukset  j = n + 1 (tapaukset  j ilmaisee 3 sekunnin liikkuvien päästökeskiarvojen lukumäärän yhdessä 
teholuokassa, jotta vähimmäiskattavuusvaatimukset voidaan myöhemmin tarkistaa)  
3.6. Teholuokkien kattavuuden ja tehojakauman normaalisuuden tarkistaminen  
Jotta testi olisi validi, yksittäisten pyöräteholuokkien aikaosuuksien on oltava taulukossa 4 esitetyissä vaihteluvä ­
leissä.  
Taulukko 4  
Validin testin vähimmäis- ja enimmäisosuudet teholuokkaa kohden  
Teho- 
luokka nro  P c,norm,j  [-] Koko ajomatka  Kaupunkiajo-osuudet  
yli enintään  alaraja  yläraja  alaraja  yläraja  
Summa 
1 + 2 (  1 ) 0,1 15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  tapauksia > 5  5 %  
6 2,8  3,7  tapauksia > 5  2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) Moottorin käyttöolosuhteet ja olosuhteet pienellä teholla yhteensä.  
Jotta otoskoko olisi riittävä, edellytetään taulukon 4 vaatimusten lisäksi vähintään viittä tapausta kokonaisajomat ­
kalta kussakin pyöräteholuokassa siihen luokkaan saakka, jossa teho on 90 prosenttia nimellistehosta.  
Kaupunkiajo-osuuden osalta edellytetään vähintään viittä tapausta kussakin pyöräteholuokassa luokkaan 5 asti. Jos 
teholuokkaa 5 suurempien luokkien tapauksia on kaupunkiajo-osuudella alle 5, luokan keskimääräiseksi päästö ­
arvoksi otetaan nolla.  
3.7. Mitattujen arvojen keskiarvon määrittäminen pyöräteholuokittain  
Määritetään pyöräteholuokkiin sijoitettujen liikkuvien keskiarvojen keskiarvot seuraavasti:  
m gas;j ¼ P  
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  jFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/169
 
v j ¼ P  
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
jossa  
j ..............on taulukon 1 mukainen pyöräteholuokka 1–9  
m gas;j ..... on pakokaasun kaasukomponentin keskimääräinen päästöarvo pyöräteholuokassa (erilliset arvot kokonais ­
ajomatkan ja kaupunkiajo-osuuksien tiedoilla) [g/s]  
v j ............on keskinopeus pyöräteholuokassa (erilliset arvot kokonaisajomatkan ja kaupunkiajo-osuuksien tiedoilla) 
[km/h]  
k .............aika-askel liikkuvien keskiarvojen osalta  
3.8. Keskiarvojen painottaminen pyöräteholuokittain  
Kunkin pyöräteholuokan keskiarvot kerrotaan taulukon 1 mukaisella luokkakohtaisella aikaosuudella t  C,j ja laske ­
taan yhteen, jolloin saadaan kunkin parametrin painotettu keskiarvo. Tämä arvo edustaa ajomatkan painotettua 
tulosta standardoiduilla tehofrekvensseillä. Painotetut keskiarvot lasketaan kaupunkiajo-osuutta koskevien testitie ­
tojen osalta käyttämällä kaupunkiajon tehojakauman aikaosuuksia ja kokonaisajomatkan osalta käyttämällä koko ­
naisajomatkan aikaosuuksia.  
Seuraavassa esitettäviä yhtälöitä sovelletaan kerran kaupunkiajon tietosarjaan ja kerran koko tietosarjaan.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9 Painotettujen ajomatkakohtaisten päästöarvojen laskenta  
Testin aikana syntyvät aikaan perustuvat päästöjen painotetut keskiarvot muunnetaan ajomatkakohtaisiksi päästö ­
arvoiksi kerran kaupunkiajon tietosarjan ja kerran koko tietosarjan osalta seuraavasti:  
Koko ajomatka:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
Kaupunkiosuus:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Hiukkasmäärän osalta sovelletaan samaa menetelmää kuin kaasumaisten epäpuhtauksien tapauksessa. Parametrin  
m PN tapauksessa yksikkönä on kuitenkin [#/s] ja parametrin M  w,PN  tapauksessa [#/km].  
Koko ajomatka:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vFI L 175/170 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kaupunkiosuus:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. PYÖRÄTEHON ARVIOIMINEN HETKELLISESTÄ CO  2 -MASSAVIRRASTA  
Pyöräteho (P  w,i ) voidaan laskea mitatusta CO  2 -massavirrasta 1 hertsin taajuudella. Laskennassa käytetään ajoneu ­
vokohtaisen CO  2 :n lineaariyhtälöitä (Veline).  
Veline lasketaan WLTC-sykliä käyttävästä ajoneuvon tyyppihyväksyntätestistä menettelyllä, joka kuvataan UNECE:n 
maailmanlaajuisessa teknisessä säännössä nro 15 – kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen yhdenmukaistettu 
testimenettely (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Lasketaan WLTC-vaihekohtainen keskimääräinen pyöräteho 1 hertsin taajuudella käytetystä nopeudesta ja alusta ­
dynamometrin asetuksista. Kaikki vastustehoa pienemmät pyörätehoarvot asetetaan vastustehoarvoon.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
jolloin f  0 , f 1 , f 2 .....ovat ajoneuvolle tehdyssä WLTP-testissä käytetyt ajovastuskertoimet  
TM .................on ajoneuvon testimassa WLTP-testissä [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Lasketaan WTLC-vaihekohtainen keskiteho 1 hertsin pyörätehosta seuraavasti:  
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
jolloin p on WLTC-syklin vaihe (pieni, keskisuuri, suuri ja erittäin suuri)  
ts on WLTC-jakson p alkamisaika [s]  
te on WLTC-jakson p päättymisaika [s]  
Määritetään lineaarinen regressio, jossa y-akselilla on WLTC:ssä määritetyistä näytepussiarvoista saatu CO  2 -massa ­
virta ja x-akselilla vaihekohtainen keskimääräinen pyöräteho P  w,p , kuten kuvassa 2 esitetään.  
Tuloksena saatava Veline-yhtälö määrittelee CO  2 -massavirran pyörätehon funktiona:  
CO  2 i ¼ k WLTC  X P  w;i þ D WLTC  CO  2 ½g=hâ 
jossa  
k WLTC  .............................. on Veline-kulmakerroin WLTC-syklistä [g/kWh]  
D WLTC  .............................. on Velinen leikkauspiste WLTC-syklistä [g/h]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/171
 
Kuva 2  
Kaavio ajoneuvokohtaisen Veline-lineaariyhtälön määrittämiseksi WLTC-syklin neljän vaiheen CO2-testi ­
tuloksista
  
Todellinen pyöräteho lasketaan mitatusta CO  2 -massavirrasta seuraavasti:  
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
jolloin CO  2 [g/h]  
P W,j in [kW]  
Edellä esitetyllä yhtälöllä voidaan määrittää P  Wi käytettäväksi mitattujen päästöjen luokittelussa 3 kohdassa kuva ­
tusti, kun laskennassa käytetään seuraavia lisäehtoja:  
(I) jos v  i < 0,5 ja jos a  i < 0, P  w,i = 0 v [m/s]  
(II) jos CO2  i < 0,5 X D  WLTC  , P w,i = P  drag 
Aika-askelissa, joissa (I) ja (II) toteutuvat, sovelletaan ehtoa (II).FI L 175/172 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 7  
Ajoneuvojen valitseminen PEMS-testaukseen ensimmäisessä tyyppihyväksynnässä  
1. JOHDANTO  
PEMS-testejä ei niiden erityispiirteiden vuoksi tarvitse tehdä kaikille ajoneuvotyypeille päästöjen sekä korjaus- ja 
huoltotietojen osalta (kuten tämän asetuksen 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan); tästä käytetään jäljempänä 
nimitystä ”ajoneuvon päästötyyppi”. Ajoneuvon valmistaja voi koota useita ajoneuvon päästötyyppejä ”PEMS- 
testiperheeksi” 3 kohdan vaatimusten mukaisesti. Tämä on validoitava 4 kohdan vaatimusten mukaisesti.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
N — ajoneuvon päästötyyppien määrä  
NT — ajoneuvon päästötyyppien vähimmäismäärä  
PMR  H — kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin tehon ja massan suhde  
PMR  L — kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen pienin tehon ja massan suhde  
V_eng_max — kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin moottoritilavuus  
3. PEMS-TESTIPERHEEN MUODOSTAMINEN  
PEMS-testiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen päästöominaisuudet ovat samat. Valmistajan valinnan mukaan 
PEMS-testiperheeseen voidaan sisällyttää ajoneuvon päästötyyppejä vain siinä tapauksessa, että ne ovat identtisiä 
3.1 ja 3.2 kohdassa esitettyjen ominaisuuksiensa osalta.  
3.1. Hallinnolliset kriteerit  
3.1.1. Hyväksyntäviranomainen, joka myöntää tyyppihyväksynnän päästöjen osalta asetuksen (EY) N:o 715/2007 mu ­
kaisesti.  
3.1.2. Yksittäinen ajoneuvon valmistaja.  
3.2. Tekniset kriteerit  
3.2.1. Käyttövoimatyyppi (esim. polttomoottori, hybridisähköajoneuvo, ladattava hybridisähköajoneuvo)  
3.2.2. Polttoainetyypit (esim. bensiini, dieselöljy, nestekaasu, maakaasu). Kaksi- tai monipolttoaineajoneuvot voidaan 
sijoittaa samaan ryhmään muiden sellaisten ajoneuvojen kanssa, joiden kanssa niillä on yksi yhteinen polttoaine.  
3.2.3. Palamisprosessi (esim. kaksitahtinen, nelitahtinen)  
3.2.4. Sylinterimäärä  
3.2.5. Sylinterilohkon muoto (esim. rivimoottori, V-moottori, tähtimoottori, vastaiskumoottori)  
3.2.6. Moottorin tilavuus  
Ajoneuvon valmistajan on määritettävä arvo V_eng_max (eli kaikkien PEMS-testiperheen ajoneuvojen suurin 
moottoritilavuus). PEMS-testiperheen ajoneuvojen moottoritilavuus saa poiketa arvosta V_eng_max enintään 
– 22 prosenttia, jos V_eng_max ≥ 1 500 cm  3 , ja enintään – 32 prosenttia, jos V_eng_max < 1 500 cm  3 . 
3.2.7. Polttoaineensyöttömenetelmä (esim. epäsuora, suora tai yhdistetty ruiskutus)  
3.2.8. Jäähdytysjärjestelmä (esim. ilma, vesi, öljy)  
3.2.9. Moottorin kaasunvaihto, kuten vapaasti hengittävä tai ahdettu ja ahtimen tyyppi (esim. ulkoinen käyttövoima, 
yksittäinen tai rinnakkaisahdin, muuttuvageometrinen ahdin)FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/173
 
3.2.10. Pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmän komponenttien tyypit ja järjestys (esim. kolmitiekatalysaattori, hapetuskata ­
lysaattori, LNT, SCR, LNC, hiukkasloukku)  
3.2.11. Pakokaasujen takaisinkierrätys (on/ei, sisäinen/ulkoinen, jäähdytetty/jäähdyttämätön, matalapaine/korkeapaine)  
3.3. PEMS-testiperheen laajentaminen  
PEMS-testiperhettä voidaan laajentaa lisäämällä siihen uusia ajoneuvon päästötyyppejä. Myös laajennetun PEMS- 
testiperheen ja sen validoinnin on täytettävä 3 ja 4 kohdan vaatimukset. Tällöin voidaan erityisesti edellyttää 
lisäajoneuvojen PEMS-testaamista, jotta laajennettu PEMS-testiperhe voidaan validoida 4 kohdan mukaisesti.  
3.4. Vaihtoehtoinen PEMS-testiperhe  
Vaihtoehtona 3.1–3.2 kohdan soveltamiselle ajoneuvon valmistaja voi määritellä PEMS-testiperheen, joka on 
identtinen yksittäisen ajoneuvon päästötyypin kanssa. Tällöin ei sovelleta 4.1.2 kohdan vaatimusta PEMS-testi ­
perheen validoimiseksi.  
4. PEMS-TESTIPERHEEN VALIDOINTI  
4.1. PEMS-testiperheen validointiin sovellettavat yleiset vaatimukset  
4.1.1. Ajoneuvon valmistaja esittää hyväksyntäviranomaiselle PEMS-testiperheeseen kuuluvan edustavan ajoneuvon. 
Tutkimuslaitos tekee edustavalle ajoneuvolle PEMS-testin sen osoittamiseksi, että ajoneuvo täyttää tämän liitteen 
vaatimukset.  
4.1.2. Hyväksyntäviranomainen valitsee tämän lisäyksen 4.2 kohdan vaatimusten mukaisesti lisäajoneuvot, joille tutki ­
muslaitos tekee PEMS-testin sen osoittamiseksi, että valitut ajoneuvot täyttävät tämän liitteen vaatimukset. Tek ­
niset kriteerit lisäajoneuvon valitsemiseksi tämän lisäyksen 4.2 kohdan mukaisesti kirjataan testitulosten yhtey ­
teen.  
4.1.3. Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella PEMS-testin voi tehdä myös toinen toimija tutkimuslaitoksen valvon ­
nassa, kunhan tutkimuslaitos tekee vähintään tämän lisäyksen 4.2.2 ja 4.2.6 kohdassa vaaditut ajoneuvojen testit 
ja yhteensä vähintään 50 prosenttia tässä lisäyksessä PEMS-testiperheen validoimiseen vaadituista PEMS-testeistä. 
Tällöin tutkimuslaitos vastaa kaikkien tämän liitteen vaatimusten mukaisesti tehtävien PEMS-testien asianmukai ­
sesta suorittamisesta.  
4.1.4. Tietyn ajoneuvon PEMS-testituloksia voidaan käyttää muiden PEMS-testiperheiden validoimiseen tämän lisäyksen 
vaatimusten mukaisesti, kun seuraavat edellytykset täyttyvät:  
— Sama viranomainen hyväksyy kaikki validoitavien PEMS-testiperheiden ajoneuvot asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 vaatimusten mukaisesti ja sallii kyseisen ajoneuvon PEMS-testitulosten käytön eri PEMS-testi ­
perheiden validoimiseen.  
— Kussakin validoitavassa PEMS-testiperheessä on ajoneuvon päästötyyppi, jota kyseinen tietty ajoneuvo vastaa.  
Kunkin validoinnin osalta sovellettavat vastuut kuuluvat asianomaisen perheen ajoneuvojen valmistajalle riippu ­
matta siitä, oliko tämä valmistaja osallisena asianomaisen ajoneuvon päästötyypin PEMS-testauksessa.  
4.2. Ajoneuvojen valinta PEMS-testaukseen validoitaessa PEMS-testiperhettä  
Valittaessa PEMS-testiperheestä ajoneuvoja olisi varmistettava, että PEMS-testissä katetaan seuraavassa lueteltavat 
epäpuhtauspäästöjen kannalta merkitykselliset tekniset ominaisuudet. Yksi testattavaksi valittu ajoneuvo voi 
edustaa eri teknisiä ominaisuuksia. Ajoneuvot valitaan PEMS-testiperheen validointia varten tehtävää PEMS-testa ­
usta varten seuraavasti:  
4.2.1. PEMS-testaukseen valitaan kunkin polttoaineyhdistelmän (esim. bensiini-nestekaasu, bensiini-maakaasu tai pelkkä 
bensiini) osalta, jolla jokin PEMS-testiperheen ajoneuvoista voi toimia, vähintään yksi kyseisellä polttoaineyhdis ­
telmällä toimiva ajoneuvo.FI L 175/174 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.2.2. Valmistajan on määritettävä arvo PMR  H (PEMS-testiperheen kaikkien ajoneuvojen suurin tehon ja massan suhde) ja 
arvo PMR  L (PEMS-testiperheen kaikkien ajoneuvojen pienin tehon ja massan suhde). Tehon ja massan suhde vastaa 
tässä tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 olevassa 3.2.1.8 kohdassa tarkoitetun polttomoottorin suurimman 
nettotehon ja asetuksen (EY) N:o 715/2007 3 artiklan 3 kohdassa määritellyn vertailumassan suhdetta. Testatta ­
vaksi valitaan PEMS-testiperheestä ainakin yksi ajoneuvokonfiguraatio, joka edustaa täsmennettyä arvoa PMR  H , ja 
yksi ajoneuvokonfiguraatio, joka vastaa täsmennettyä arvoa PMR  L . Jos ajoneuvon tehon ja massan suhde poikkeaa 
enintään 5 prosenttia täsmennetystä arvosta PMR  H tai PMR  L , ajoneuvoa pidetään arvoa edustavana.  
4.2.3. Testattavaksi valitaan ainakin yksi ajoneuvo kutakin PEMS-testiperheen ajoneuvoon asennettua voimansiirtotyyppiä 
(esim. käsivalintainen, automaattinen tai DCT-vaihteisto) kohti.  
4.2.4. Testattavaksi valitaan ainakin yksi nelipyörävetoinen ajoneuvo, jos PEMS-testiperheessä on sellaisia ajoneuvoja.  
4.2.5. Testataan ainakin yksi edustava ajoneuvo kutakin PEMS-perheeseen kuuluvaa moottoritilavuutta kohti.  
4.2.6. Testattavaksi valitaan ainakin yksi ajoneuvo kutakin asennettujen pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän kompo ­
nenttien määrää kohti.  
4.2.7. Sen estämättä, mitä 4.2.1–4.2.6 kohdassa säädetään, testattavaksi valitaan ainakin seuraava määrä PEMS-testiper ­
heen ajoneuvon päästötyyppejä:  
Ajoneuvon päästötyyppien lukumäärä N 
PEMS-testiperheessä  PEMS-testausta varten valittujen ajoneuvon 
päästötyyppien vähimmäismäärä NT  
1 1  
2–4  2  
5–7  3  
8–10  4  
11–49  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
yli 49  NT = 0,15 × N (*)  
(*) NT pyöristetään seuraavaksi suurempaan kokonaislukuun.  
5. RAPORTOINTI  
5.1. Ajoneuvon valmistaja laatii PEMS-testiperheestä täyden kuvauksen, joka sisältää etenkin 3.2 kohdassa tarkoitetut 
tekniset kriteerit, ja toimittaa sen asiasta vastaavalle hyväksyntäviranomaiselle.  
5.2. Valmistaja antaa PEMS-testiperheelle yksilöllisen tunnistenumeron, jonka muoto on  MS-OEM-X-Y , ja ilmoittaa sen 
hyväksyntäviranomaiselle.  MS  on EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion tunnusnumero, (  1 ) OEM  valmis ­
tajan 3-merkkinen tunnus,  X alkuperäisen PEMS-testiperheen ilmoittava järjestysnumero ja  Y laajennusten järjes ­
tysnumero (joka alkaa numerosta 0, kun PEMS-testiperhettä ei ole vielä laajennettu).  
5.3. Hyväksyntäviranomaisen ja ajoneuvon valmistajan on pidettävä yllä luetteloa PEMS-testiperheeseen kuuluvista 
ajoneuvojen päästötyypeistä päästöjä koskevien tyyppihyväksyntänumeroiden perusteella. Lisäksi ilmoitetaan kun ­
kin päästötyypin osalta kaikki vastaavat ajoneuvon tyyppihyväksyntänumeroiden, tyyppien, varianttien ja versioi ­
den yhdistelmät ajoneuvon EY-vaatimustenmukaisuustodistuksen kohdissa 0.10 ja 0.2 määritellyn mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/175  
( 1 ) 1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 5 Ruotsi, 6 Belgia, 7 Unkari, 8 Tšekki, 9 Espanja, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 12  
Itävalta, 13 Luxemburg, 17 Suomi, 18 Tanska, 19 Romania, 20 Puola, 21 Portugali, 23 Kreikka, 24 Irlanti, 25 Kroatia, 26 Sloveni a, 
27 Slovakia, 29 Viro, 32 Latvia, 34 Bulgaria, 36 Liettua, 49 Kypros, 50 Malta.
 5.4. Hyväksyntäviranomaisen ja ajoneuvon valmistajan on pidettävä yllä luetteloa niistä ajoneuvon päästötyypeistä, 
jotka on valittu PEMS-testaukseen PEMS-testiperheen validoimiseksi 4 kohdan mukaisesti. Luettelossa on lisäksi 
annettava tarvittavat tiedot siitä, miten 4.2 kohdan valintakriteerit on otettu huomioon. Luettelossa on ilmoitettava 
myös, onko tiettyyn PEMS-testiin sovellettu 4.1.3 kohdan säännöksiä.FI L 175/176 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 7 a  
Koko ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan laskentamenetelmät, joilla todennetaan koko ajomatkan dynaamiset olosuhteet, jotta 
voidaan määrittää ajodynamiikan yleinen liiallisuus tai puuttuminen kaupunki-, maantie- ja moottoritieajossa.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
RPA suhteellinen positiivinen kiihtyvyys  
Δ — muutos  
> — suurempi kuin  
≥ — suurempi tai yhtä suuri kuin  
% — prosenttia  
< — pienempi kuin  
≤ — pienempi tai yhtä suuri kuin  
a — kiihtyvyys [m/s  2 ] 
a i — kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s  2 ] 
a pos — positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s  2 [m/s  2 ] 
a pos,i,k  — positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s  2 aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, 
maantie- ja moottoritieosuudet [m/s  2 ] 
a res — kiihtyvyyden resoluutio [m/s  2 ] 
d i — matka aika-askeleessa i [m]  
d i,k — matka aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m]  
indeksi (i) — diskreetti aika-askel  
indeksi (j) — diskreetti aika-askel positiivisen kiihtyvyyden tiedostoissa  
indeksi (k) — viittaa asianomaiseen luokkaan (t = yhteensä, u = kaupunkiajo, r = maantieajo, m = moot ­
toritieajo)  
M k — otosten lukumäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun positiivinen kiihtyvyys 
on suurempi kuin 0,1 m/s  2 
N k — otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla ja koko ajomatkalla  
RPA  k — suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s  2 tai 
kWs/(kg*km)]  
t k — kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien ja koko ajomatkan kesto [s]  
T4253H — yhdistetyn datan tasain  
ν — ajoneuvon nopeus [km/h]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/177
 
ν i — ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]  
ν i,k — ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja 
moottoritieosuudet [km/h]  
ðν · aÞ i — ajoneuvon todellinen nopeus kiihtyvyyttä kohti aika-askeleessa i [m  2 /s 3 tai W/kg] 
ðν · a pos Þ j;k — ajoneuvon todellinen nopeus arvoa 0,1 m/s  2 suurempaa positiivista kiihtyvyyttä kohti aika- 
askeleessa j ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m  2 /s 3 tai W/kg] 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — ajoneuvon nopeuden ja arvoa 0,1 m/s  2 suuremman positiivisen kiihtyvyyden tulon 95. per ­
sentiili ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m  2 /s 3 tai W/kg]  
ν k — ajoneuvon keskimääräinen nopeus kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [km/h]  
3. AJOMATKAA KOSKEVAT INDIKAATTORIT  
3.1. Laskelmat  
3.1.1.  Tietojen esikäsittely  
Dynaamiset parametrit, kuten kiihtyvyys,  ν · a pos tai RPA, määritetään nopeussignaalilla, jonka tarkkuus on 0,1 
prosenttia nopeuden ollessa yli 3 km/h, ja näytteenottotaajuuden ollessa 1 Hz. Tarkkuusvaatimus täyttyy yleisesti 
pyörän (pyörimis)nopeusanturin antamilla signaaleilla.  
Nopeuskäyrä on tarkastettava virheellisten tai epäuskottavien osuuksien varalta. Ajoneuvon nopeuskäyrää kuvaavat 
tällaisilla osuuksilla askelet, hypyt, portaittaisuus tai puuttuvat arvot. Lyhyet virheelliset jaksot on korjattava 
esimerkiksi interpoloimalla data tai vertaamalla sekundaariseen nopeussignaaliin. Virheellisiä jaksoja sisältävät 
lyhyet ajomatkat voidaan vaihtoehtoisesti jättää pois seuraavaksi tehtävästä tietojen analysoinnista. Seuraavaksi 
asetetaan kiihtyvyysarvot nousevaan järjestykseen, jotta voidaan määrittää kiihtyvyyden resoluutio  
a res ¼ ðkiihtyvyyden vähimmäisarvo > 0Þ. 
Jos a res Ï 0,01 m =s 2 , ajoneuvon nopeuden mittaus on riittävän tarkka.  
Jos 0,01 m =s 2< a res , tiedot tasoitetaan T4253H-Hanning-suodattimella.  
T4235-Hanning-suodatin suorittaa seuraavat laskelmat: Tasain aloittaa käyttämällä jatkuvaa mediaania 4, joka 
keskitetään jatkuvalla mediaanilla 2. Arvot tasoitetaan sen jälkeen uudelleen käyttämällä jatkuvaa mediaania 5, 
jatkuvaa mediaania 3 ja Hanning-suodatusta (liukuvat painotetut keskiarvot). Lasketaan jäännökset vähentämällä 
tasoitettu sarja alkuperäisestä sarjasta. Toistetaan koko prosessi lasketuilla jäännöksillä. Lasketaan lopuksi tasoitetut 
lopulliset nopeusarvot laskemalla yhteen prosessissa ensimmäisellä kerralla saadut tasoitetut arvot ja lasketut 
jäännökset.  
Täsmällinen nopeuskäyrä toimii perustana 8.1.2 kohdassa kuvatuille lisälaskelmille ja jaottelulle (binning).  
3.1.2.  Laskenta parametreille matka, kiihtyvyys ja  ν · a 
Tehdään seuraavat laskelmat koko aikaperusteiselle nopeuskäyrälle (1 Hz:n resoluutio) sekunnista 1 sekuntiin t t 
(viimeinen sekunti).  
Lasketaan matkan lisäys otosta kohti seuraavasti:  
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 to N  t 
jossa  
d i on matka aika-askeleessa i [m]FI L 175/178 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
ν i on ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]  
N t on otosten kokonaismäärä.  
Lasketaan kiihtyvyys seuraavasti:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 Ä N  t 
jossa  
a i on kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s  2 ]. Jos  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, jos  i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Lasketaan ajoneuvon nopeuden ja kiihtyvyyden tulo seuraavasti:  
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 Ä N  t 
jossa 
ðν · aÞ i on ajoneuvon todellisen nopeuden ja kiihtyvyyden tulo aika-askeleessa i [m  2 /s 3 tai W/kg]  
3.1.3.  Tulosten jaottelu (binning)  
Kun arvot  a i ja ðν · aÞ i on laskettu, asetetaan arvot v i , d i , a i ja ðν · aÞ i nousevaan järjestykseen ajoneuvon nopeuden 
mukaan.  
Kaikki tiedostot, joissa  v  i Ï 60 km =h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kaupunkiajo”, kaikki tiedostot, joissa  
60 km =h< v i Ï 90 km =h, kuuluvat nopeusluokkaan ”maantieajo”, ja kaikki tiedostot, joissa  v i> 90 km =h kuu ­
luvat nopeusluokkaan ”moottoritieajo”.  
Tiedostojen, joissa kiihtyvyysarvo  a i> 0,1 m =s 2 , määrän on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 150 kaikissa 
nopeusluokissa.  
Lasketaan kussakin nopeusluokassa ajoneuvon keskimääräinen nopeus  v k seuraavasti:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 Ä N  k; k ¼ u; r; m 
jossa  
N k on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla.  
3.1.4.  Arvon  v · a posÄ ½95â laskeminen nopeusluokittain  
Lasketaan arvojen  v · a pos 95. persentiili seuraavasti:  
Asetetaan arvot ðv · aÞ i;k kussakin nopeusluokassa nousevaan järjestykseen kaikille tiedostoille, joissa  
a i;k> 0,1 m =s 2 a i;k ã 0,1 m =s 2 , ja määritetään näiden otosten kokonaismäärä  M  k . 
Asetetaan persentiiliarvot arvoille  ðv · a pos Þ i;k , joissa  a i;k ã 0,1 m =s 2 , seuraavasti:  
Pienin arvo  v · a pos saa persentiilin 1/ M k , toiseksi pienin persentiilin 2/ M k , kolmanneksi pienin persentiilin 3/ M k ja 
suurin persentiilin  M  k=M k ¼ 100% :FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â on arvo ðv · a pos Þ j;k , jolloin  j=M k ¼ 95% . Jos  j=M k ¼ 95% : ei toteudu, lasketaan arvo  
ðv · a pos Þ k Ä ½95â lineaarisella interpoloinnilla perättäisistä otoksista j ja j+1, jolloin  j=M k< 95%  ja 
ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Lasketaan suhteellinen positiivinen kiihtyvyys nopeusluokittain seuraavasti:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 Ä M  k; i ¼ 1 Ä N  k; k ¼ u; r; m 
jossa  
RPA  k on suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s  2 tai kWs/(kg*km)]  
Δ t on aikaero 1 sekunti  
M k on otosten määrä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun kiihtyvyys on positiivinen  
N k on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla.  
4. AJOMATKAN PÄTEVYYDEN TODENTAMINEN  
4.1.1.  Arvon  v Ü a posÄ ½95â todentaminen nopeusluokittain (v [km/h])  
Jos v k Ï 74,6 km =h 
ja 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44Þ 
toteutuu, ajomatka on pätemätön.  
Jos v k> 74,6 km =h ja ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ toteutuu, ajomatka on pätemätön.  
4.1.2.  RPA:n todentaminen nopeusluokittain  
Jos v k Ï 94,05 km =h ja RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ toteutuu, ajomatka on pätemätön.  
Jos v k> 94,05 km =h ja RPA  k< ðÄ 0,025Þ toteutuu, ajomatka on pätemätön.FI L 175/180 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 7 b  
Menettely PEMS-ajomatkan kumulatiivisen positiivisen korkeuseron määrittämiseksi  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla määritetään PEMS-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
d(0)  — matka ajomatkan alussa [m]  
d — kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m]  
d 0 — kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä  d [m]  
d 1 — kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen  d jälkeen [m]  
d a — vertailureittipiste kohdassa  d(0) [m]  
d e — kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m]  
d i — hetkellinen matka [m]  
d tot — kokonaistestimatka [m]  
h(0)  — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta ajomatkan alussa tietojen laatuun liittyvän tarkastelun 
ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
h(t) — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja 
periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
h(d) — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta reittipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
h(t-1)  — ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja 
periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
h corr (0) — korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä  d [m meren ­
pinnan yläpuolella]  
h corr (1) — korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen  d jälkeen [m meren ­
pinnan yläpuolella]  
h corr (t) — korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan ylä ­
puolella]  
h corr (t-1)  — korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan 
yläpuolella]  
h GPS, i — GPS:llä mitattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta [m merenpinnan yläpuo ­
lella]  
h GPS (t) — GPS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuo ­
lella]  
h int (d) — interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä  d [m merenpinnan 
yläpuolella]  
h int,sm,1  (d) — tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkas ­
teltavassa reittipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
h map (t) — topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m me ­
renpinnan yläpuolella]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/181
 
Hz — hertsiä  
km/h — kilometriä tunnissa  
m — metriä  
road  grade,1  (d) — tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä  d ensimmäisen tasoituksen 
jälkeen [m/m]  
road  grade,2  (d) — tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä  d toisen tasoituksen jälkeen 
[m/m]  
sin — trigonometrinen sinifunktio  
t — testin alusta kulunut aika [s]  
t 0 — kulunut aika mittauskohdassa välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä  d [s] 
v i — ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h]  
v(t) — ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h]  
3. YLEISET VAATIMUKSET  
RDE-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero määritetään kolmen parametrin perusteella: ajoneuvon 
hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta  h GPS,i  [m merenpinnan yläpuolella] mitattuna GPS:llä, ajoneuvon hetkel ­
linen nopeus  v i [km/h] kirjattuna taajuudella 1 Hz ja vastaava aika  t [s] testin alusta mitattuna.  
4. KUMULATIIVISEN POSITIIVISEN KORKEUSERON LASKEMINEN  
4.1. Yleistä  
RDE-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero lasketaan kolmivaiheisesti: i) tehdään tietojen laatuun 
liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen, ii) korjataan tieto ajoneuvon hetkellisestä sijaintikorkeudesta 
merenpinnasta ja iii) lasketaan kumulatiivinen positiivinen korkeusero.  
4.2. Tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen  
Tarkastetaan ajoneuvon hetkellistä nopeutta koskevien tietojen täydellisyys. Puuttuvien tietojen tapauksessa voidaan 
suorittaa korjaus, jos puutteet ovat lisäyksessä 4 olevassa 7 kohdassa vahvistettujen vaatimusten rajoissa. Muussa 
tapauksessa testitulokset mitätöidään. Tarkastetaan hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen 
täydellisyys. Täydennetään tietoaukot interpoloimalla. Tarkistetaan interpoloitujen tietojen oikeellisuus topografisen 
kartan avulla. Interpoloidut tiedot on suositeltavaa korjata, jos seuraava ehto toteutuu:  
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Korjataan korkeustiedot, jotta seuraava ehto toteutuu:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
jossa  
h(t) —  ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaat ­
teellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
h GPS (t) —  GPS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]  
h map (t) —  topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpin ­
nan yläpuolella]FI L 175/182 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.3. Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen korjaaminen  
Määritetään sijaintikorkeus merenpinnasta  h(0)  matkan alussa kohdassa  d(0)  GPS:llä, ja tarkistetaan sen oikeellisuus 
topografisen kartan tietojen perusteella. Poikkeama saa olla enintään 40 m. Korjataan hetkellistä sijaintikorkeutta 
merenpinnasta koskevat tiedot  h(t) , jos seuraava ehto toteutuu:  
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Korjataan korkeustiedot, jotta seuraava ehto toteutuu:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
jossa  
h(t) —  ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja peri ­
aatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
h(t-1) —  ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja peri ­
aatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]  
v(t) —  ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h]  
h corr (t) —  korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuo ­
lella]  
h corr (t-1) —  korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuo ­
lella]  
Kun korjaus on saatu päätökseen, laaditaan pätevä korkeustiedosto. Tätä tiedostoa käytetään kumulatiivisen positii ­
visen korkeuseron laskemiseen 13.4 kohdassa kuvatusti.  
4.4. Kumulatiivisen positiivisen korkeuseron lopullinen laskeminen  
4.4.1.  Yhtenäisen spatiaalisen resoluution vahvistaminen  
Määritetään ajomatkalla ajettu kokonaismatka  d tot [m] hetkellisten matkojen  d i summana. Määritetään hetkellinen 
matka  d i seuraavasti:  
d i ¼ v i 
3,6 
jossa  
d i — hetkellinen matka [m]  
v i — ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h]  
Lasketaan kumulatiivinen korkeusero 1 m:n spatiaalisella resoluutiolla saaduista tiedoista aloittaen ensimmäisestä, 
ajomatkan alussa  d(0)  tehdystä mittauksesta. Resoluutiolla 1 m saadut tietopisteet eli reittipisteet määrittävät 
ominaisuudet ovat matka-arvo d (esim. 0, 1, 2, 3 m…) ja sitä vastaava korkeus merenpinnasta  h(d)  [m meren ­
pinnan yläpuolella].  
Lasketaan kunkin tarkasteltavan reittipisteen  d sijaintikorkeus merenpinnasta interpoloimalla hetkellisestä korkeu ­
desta merenpinnasta  h corr (t) seuraavasti:  
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/183
 
jossa  
h int (d) —  interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä  d [m merenpinnan yläpuo ­
lella]  
h corr (0) —  korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä  d [m merenpinnan 
yläpuolella]  
h corr (1) —  korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen  d jälkeen [m merenpinnan 
yläpuolella]  
d —  kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä  d [m]  
d 0 — kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä  d [m]  
d 1 — kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen  d jälkeen [m]  
4.4.2.  Tietojen lisätasoitus  
Tasoitetaan kullekin tarkasteltavalle reittipisteelle saatu korkeus merenpinnasta -tieto kaksivaiheisella menettelyllä, 
jossa  d a on ensimmäinen ja  d e viimeinen piste (kuva 1). Tehdään ensimmäinen tasoitus seuraavasti:  
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
jossa  
road  grade,1  (d) —  tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä ensimmäisen tasoituksen jäl ­
keen [m/m]  
h int (d) —  interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä  d [m merenpinnan 
yläpuolella]  
h int,sm,1  (d) —  tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkas ­
teltavassa reittipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
d —  kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m]  
d a — vertailureittipiste, kun matka on 0 metriä [m]  
d e — kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m]  
Tehdään toinen tasoitus seuraavasti:  
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mFI L 175/184 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
jossa  
road  grade,2  (d) —  tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä toisen tasoituksen jälkeen 
[m/m]  
h int,sm,1  (d) —  tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkas ­
teltavassa reittipisteessä  d [m merenpinnan yläpuolella]  
d —  kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m]  
d a — vertailureittipiste, kun matka on 0 metriä [m]  
d e — kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m]  
Kuva 1  
Menettely interpoloitujen korkeussignaalien tasoittamiseksi
  
4.4.3.  Lopullisen tuloksen laskeminen  
Lasketaan ajomatkan positiivinen kumulatiivinen korkeusero integroimalla kaikki positiiviset interpoloidut ja ta ­
soitetut tien pystykaltevuusarvot  road  grade,2  (d). Tulos on hyvä normalisoida testin kokonaismatkalla  d tot ja ilmaista 
metreinä kumulatiivista korkeuseroa sataa kilometriä kohti.  
5. NUMEERINEN ESIMERKKI  
Taulukoissa 1 ja 2 esitetään vaiheet, joilla lasketaan positiivinen korkeusero käyttäen perustana PEMS-järjestelmän 
kanssa tehdyn maantietestin aikana kirjattuja tietoja. Selkeyden vuoksi tässä esitetään vain otos, jossa arvot ovat 
800 m ja 160 s.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/185
 
5.1. Tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen  
Tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen on kaksivaiheinen. Ensin tarkastetaan ajoneuvon 
nopeutta koskevien tietojen täydellisyys. Tässä otoksessa ei ole ajoneuvon nopeuteen liittyviä tietoaukkoja (ks. 
taulukko 1). Seuraavaksi tarkastetaan sijaintikorkeus merenpinnasta -tietojen täydellisyys. Otoksessa puuttuvat 
sekunteihin 2 ja 3 liittyvät korkeustiedot. Täydennetään aukot interpoloimalla GPS-signaali. Lisäksi todennetaan 
GPS:n korkeustiedot topografisen kartan avulla. Todennus sisältää korkeusarvon  h(0)  matkan alussa. Korjataan 
sekunteihin 112–114 liittyvät korkeustiedot topografisen kartan perusteella, jotta seuraava ehto toteutuu:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
Tietojen todennuksen tuloksena saadaan viidennen sarakkeen tiedot  h(t) . 
5.2. Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen korjaaminen  
Seuraavassa vaiheessa korjataan sekuntien 1–4, 111–112 ja 159–160 korkeustiedot  h(t)  käyttämällä sekuntien 0, 
110 ja 158 korkeusarvoja, koska näiden aikavälien sijaintikorkeus merenpinnasta -tietoihin sovelletaan seuraavaa 
ehtoa: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Tietojen korjauksen tuloksena saadaan kuudennen sarakkeen tiedot  h corr (t). Korkeustietojen varmentamisen ja 
korjaamisen vaikutukset kuvataan kuvassa 2.  
5.3. Kumulatiivisen positiivisen korkeuseron laskeminen  
5.3.1.  Yhtenäisen spatiaalisen resoluution vahvistaminen  
Lasketaan hetkellinen matka  d i jakamalla ajoneuvon hetkellinen nopeus (km/h) tekijällä 3,6 (taulukon 1 sarake 7). 
Laskemalla korkeustiedot uudelleen 1 m:n yhtenäisen spatiaalisen resoluution saamiseksi saadaan reittipisteet  d 
(taulukon 2 sarake 1) ja niitä vastaavat korkeusarvot  h int (d) (taulukon 2 sarake 7). Lasketaan kunkin reittipisteen  d 
sijaintikorkeus merenpinnasta interpoloimalla mitatusta hetkellisestä korkeudesta merenpinnasta  h corr seuraavasti:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Tietojen lisätasoitus  
Taulukossa 2 ensimmäinen reittipiste  d a = 0 m ja viimeinen reittipiste  d e = 799 m. Tasoitetaan kunkin tarkastel ­
tavan reittipisteen sijaintikorkeus merenpinnasta -tieto kaksivaiheisella menettelyllä. Ensimmäinen tasoitus:  
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288FI L 175/186 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund d ≥ (599m)  
Lasketaan tasoitettu ja interpoloitu korkeusarvo seuraavasti:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Toinen tasoitus:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
valittu tasoituksen osoittamiseksi, kund d ≥ (599m)  
5.3.3.  Lopullisen tuloksen laskeminen  
Lasketaan ajomatkan positiivinen kumulatiivinen korkeusero integroimalla kaikki positiiviset interpoloidut ja ta ­
soitetut tien pystykaltevuusarvot eli taulukon 2 sarakkeessa  road  grade,2  (d) olevat arvot. Koko tiedostoa tarkasteltaessa 
ajomatkan kokonaispituus oli  d tot ¼ 139,7 km  ja kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuus ­
arvot 516 m. Positiiviseksi kumulatiiviseksi korkeuseroksi saatiin näin 516*100/139,7 = 370 m/100 km.  
Taulukko 1  
Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen korjaaminen  
Aika 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kumul. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  –  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  –  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/187
 
Aika 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d i 
[m] Kumul. d 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— tarkoittaa tietoaukkoja.  
Taulukko 2  
Tien kaltevuusarvon laskeminen  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …FI L 175/188 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800.0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
Kuva 2  
Tietojen todentamisen ja korjaamisen vaikutus – GPS:llä mitattu korkeusprofiili, topografisesta kartasta 
saatu korkeusprofiili, tietojen laatuun liittyvän seulonnan ja periaatteellisen todentamisen jälkeen saatu 
korkeusprofiili  h(t)  sekä taulukossa 1 lueteltujen tietojen korjaaminen
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/189
 
Kuva 3  
Vertailu: korjattu korkeusprofiili  h corr (t) sekä tasoitettu ja interpoloitu korkeus  h int,sm,1
  
Taulukko 2  
Positiivisen korkeuseron laskeminen  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152FI L 175/190 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 8  
Tietojen vaihtoa ja raportointia koskevat vaatimukset  
1. JOHDANTO  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan vaatimukset, joita sovelletaan mittausjärjestelmien ja tietojenarviointiohjelmiston väli ­
seen tiedonvaihtoon sekä välivaiheen ja lopullisten tulosten raportointiin ja vaihtoihin tietojen arvioinnin valmis ­
tuttua.  
Pakollisia ja vapaaehtoisia parametreja koskevien tietojen vaihtoon ja raportointiin sovelletaan lisäyksessä 1 olevan 
3.2 kohdan vaatimuksia. Lopullisten tulosten jäljitettävyyden varmistamiseksi on toimitettava 3 kohdan mukaisissa 
tiedonvaihto- ja raportointitiedostoissa yksilöidyt tiedot.  
2. SYMBOLIT, PARAMETRIT JA YKSIKÖT  
a 1 — hiilidioksidin ominaiskäyrän kerroin  
b 1 — hiilidioksidin ominaiskäyrän kerroin  
a 2 — hiilidioksidin ominaiskäyrän kerroin  
b 2 — hiilidioksidin ominaiskäyrän kerroin  
k 11 — painotusfunktion kerroin  
k 12 — painotusfunktion kerroin  
k 21 — painotusfunktion kerroin  
k 22 — painotusfunktion kerroin  
tol 1 — primaaritoleranssi  
tol 2 — sekundaaritoleranssi  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — ajoneuvon todellisen nopeuden ja arvoa 0,1 m/s  2 suuremman positiivisen kiihtyvyyden tulon 
95. persentiili ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieajo [m  2 /s 3 tai W/kg]  
RPA  K — suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieajossa [m/s  2 tai 
kWs/(kg*km)]  
3. TIETOJEN VAIHDON JA RAPORTOINNIN MUOTO  
3.1. Yleistä  
Päästöarvoja ja muita merkityksellisiä parametreja koskevassa tiedonvaihdossa ja raportoinnissa on käytettävä CSV- 
muotoista tiedostoa. Parametrien arvot erotetaan toisistaan pilkulla (ASCII-koodi #h2C). Numeeristen arvojen 
desimaalierottimena käytetään pistettä (ASCII-koodi #h2E). Rivit päätetään rivinvaihtoon (ASCII-koodi #h0D). 
Tuhaterotinta ei käytetä.  
3.2. Tietojenvaihto  
Mittausjärjestelmien ja tietojenarviointiohjelmiston välinen tietojenvaihto on toteutettava käyttämällä standardoitua 
raportointitiedostoa, joka sisältää vähimmäisvaatimusten mukaiset pakolliset ja vapaaehtoiset parametrit. Tietojen ­
vaihtotiedoston rakenne on seuraava: Ensimmäiset 195 riviä varataan ylätunnisteelle, jossa annetaan tapauskoh ­
taiset tiedot esimerkiksi testiolosuhteista sekä PEMS-laitteiden yksilöinnistä ja kalibroinnista (taulukko 1). Riveillä 
198–200 ilmoitetaan parametrien nimitykset ja yksiköt. Rivi 201 ja sitä seuraavat rivit muodostavat tietojenvaihto ­
tiedoston varsinaisen osan ja sisältävät parametrien arvot (taulukko 2). Tietojenvaihtotiedoston varsinaisessa osassa 
on oltava tietorivejä vähintään määrä, joka vastaa testin kestoa sekunneissa kerrottuna kirjaustaajuudella hertseinä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/191
 
3.3. Välitulokset ja lopulliset tulokset  
Alustavat parametrit välituloksista on kirjattava taulukossa 3 esitettyä rakennetta noudattaen. Taulukon 3 tiedot on 
saatava ennen kuin sovelletaan lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettuja tietojenarviointimenetelmiä.  
Ajoneuvon valmistaja kirjaa kahden tietojenarviointimenetelmän tulokset erillisiin tiedostoihin. Lisäyksessä 5 ku ­
vatulla menetelmällä tehdyn tietojen analysoinnin tulokset ilmoitetaan taulukoiden 4, 5 ja 6 mukaisesti. Lisäyksessä 
6 kuvatulla menetelmällä tehdyn tietojen analysoinnin tulokset ilmoitetaan taulukoiden 7, 8 ja 9 mukaisesti. 
Tietojenraportointitiedoston ylätunnisteessa on kolme osaa. Ensimmäiset 95 riviä on varattu tietojenarviointime ­
netelmän asetuksia koskeville tiedoille. Riveillä 101–195 ilmoitetaan tietojenarviointimenetelmän tulokset. Riveillä 
201–490 ilmoitetaan lopulliset päästötulokset. Rivi 501 ja sitä seuraavat rivit muodostavat tietojenraportointi ­
tiedoston varsinaisen osan ja sisältävät tietojenarvioinnin yksityiskohtaiset tulokset.  
4. TEKNISET RAPORTOINTITAULUKOT  
4.1. Tietojenvaihto  
Taulukko 1  
Tietojenvaihtotiedoston ylätunniste  
Rivi  Parametri  Kuvaus/yksikkö  
1 TESTIN TUNNISTE  [koodi]  
2 Testauspäivämäärä  [päivä.kuukausi.vuosi]  
3 Testiä valvonut organisaatio  [organisaation nimi]  
4 Testauspaikka  [paikkakunta, maa]  
5 Testiä valvonut henkilö  [päävalvojan nimi]  
6 Ajoneuvon kuljettaja  [kuljettajan nimi]  
7 Ajoneuvon tyyppi  [ajoneuvon nimi]  
8 Ajoneuvon valmistaja  [nimi]  
9 Ajoneuvon vuosimalli  [vuosi]  
10 Ajoneuvon tunniste  [VIN-koodi]  
11 Matkamittarin lukema testin alussa  [km]  
12 Matkamittarin lukema testin lopussa  [km]  
13 Ajoneuvoluokka  [luokka]  
14 Tyyppihyväksynnän mukainen päästöraja  [Euro X]  
15 Moottorityyppi  [esim. kipinä- tai puristussytytteinen]  
16 Moottorin nimellisteho  [kW]  
17 Suurin vääntömomentti  Nm  
18 Moottorin iskutilavuus  [cm  3 ] 
19 Vaihteisto  [esim. käsivalintainen, automaattinen]  
20 Vaihteiden määrä eteenpäin  [#]FI L 175/192 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Rivi  Parametri  Kuvaus/yksikkö  
21 Polttoaine  [esim. bensiini, dieselöljy]  
22 Voiteluaine  [tuotteen nimi]  
23 Rengaskoko  [leveys / korkeus / vanteen halkaisija]  
24 Rengaspaine etu- ja taka-akselilla  [bar; bar]  
25W  Ajovastusparametrit WLTP:stä  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25N  Ajovastusparametrit NEDC:stä  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
26 Tyyppihyväksyntätestisykli  [NEDC, WLTC]  
27 Tyyppihyväksynnän CO  2 -päästöt  [g/km]  
28 CO  2 -päästöt WLTC-tilassa pieni  [g/km]  
29 CO  2 -päästöt WLTC-tilassa keskisuuri  [g/km]  
30 CO  2 -päästöt WLTC-tilassa suuri  [g/km]  
31 CO  2 -päästöt WLTC-tilassa erittäin suuri  [g/km]  
32 Ajoneuvon testimassa (  1 ) [kg; % (  2 )] 
33 PEMS-järjestelmän valmistaja  [nimi]  
34 PEMS-järjestelmän tyyppi  [PEMS-järjestelmän nimi]  
35 PEMS-järjestelmän sarjanumero  [numero]  
36 PEMS-järjestelmän tehonsyöttö  [esim. akun tyyppi]  
37 Kaasuanalysaattorin valmistaja  [nimi]  
38 Kaasuanalysaattorin tyyppi  [tyyppi]  
39 Kaasuanalysaattorin sarjanumero  [numero]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 Pakokaasun massavirtamittarin valmistaja (  4 ) [nimi]  
52 Pakokaasun massavirtamittarin anturin tyyp ­
pi (  4 ) [toimintaperiaate]  
53 Pakokaasun massavirtamittarin sarjanumero (  4 ) [numero]  
54 Pakokaasun massavirran lähde  [massavirtamittari/ECU/anturi]  
55 Ilmanpaineanturi  [tyyppi, valmistaja]  
56 Testauspäivämäärä  [päivä.kuukausi.vuosi]  
57 Testiä edeltävän menettelyn aloittamisaika  [h:min]  
58 Ajomatkan aloittamisaika  [h:min]  
59 Testiä seuraavan menettelyn aloittamisaika  [h:min]  
60 Testiä edeltävän menettelyn lopettamisaika  [h:min]  
61 Ajomatkan lopettamisaika  [h:min]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/193
 
Rivi  Parametri  Kuvaus/yksikkö  
62 Testiä seuraavan menettelyn lopettamisaika  [h:min]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Aikakorjaus: THC  [s]  
72 Aikakorjaus: CH  4 [s] 
73 Aikakorjaus: NMHC  [s]  
74 Aikakorjaus: O  2 [s] 
75 Aikakorjaus: PN  [s]  
76 Aikakorjaus: CO  [s]  
77 Aikakorjaus: CO  2 [s] 
78 Aikakorjaus: NO  [s]  
79 Aikakorjaus: NO  2 [s] 
80 Aikakorjaus: pakokaasun massavirta  [s]  
81 THC-vertailuarvo  [ppm]  
82 CH  4 -vertailuarvo  [ppm]  
83 NMHC-vertailuarvo  [ppm]  
84 O  2 -vertailuarvo  [%]  
85 PN-vertailuarvo  [#]  
86 CO-vertailuarvo  [ppm]  
87 CO  2 -vertailuarvo  [%]  
88 NO-vertailuarvo  [ppm]  
89 NO  2 -vertailuarvo  [ppm]  
90–95 (  5 ) …  …  
96 THC:n nollavaste ennen testiä  [ppm]  
97 CH  4 :n nollavaste ennen testiä  [ppm]  
98 NMHC:n nollavaste ennen testiä  [ppm]  
99 O  2 :n nollavaste ennen testiä  [%]  
100  PN:n nollavaste ennen testiä  [#]  
101  CO:n nollavaste ennen testiä  [ppm]  
102  CO  2 :n nollavaste ennen testiä  [%]  
103  NO:n nollavaste ennen testiä  [ppm]  
104  NO  2 :n nollavaste ennen testiä  [ppm]  
105  THC:n vertailuvaste ennen testiä  [ppm]  
106  CH  4 :n vertailuvaste ennen testiä  [ppm]FI L 175/194 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Rivi  Parametri  Kuvaus/yksikkö  
107  NMHC:n vertailuvaste ennen testiä  [ppm]  
108  O  2 :n vertailuvaste ennen testiä  [%]  
109  PN:n vertailuvaste ennen testiä  [#]  
110  CO:n vertailuvaste ennen testiä  [ppm]  
111  CO  2 :n vertailuvaste ennen testiä  [%]  
112  NO:n vertailuvaste ennen testiä  [ppm]  
113  NO  2 :n vertailuvaste ennen testiä  [ppm]  
114  THC:n nollavaste testin jälkeen  [ppm]  
115  CH  4 :n nollavaste testin jälkeen  [ppm]  
116  NMHC:n nollavaste testin jälkeen  [ppm]  
117  O  2 :n nollavaste testin jälkeen  [%]  
118  PN:n nollavaste testin jälkeen  [#]  
119  CO:n nollavaste testin jälkeen  [ppm]  
120  CO  2 :n nollavaste testin jälkeen  [%]  
121  NO:n nollavaste testin jälkeen  [ppm]  
122  NO  2 :n nollavaste testin jälkeen  [ppm]  
123  THC:n vertailuvaste testin jälkeen  [ppm]  
124  CH  4 :n vertailuvaste testin jälkeen  [ppm]  
125  NMHC:n vertailuvaste testin jälkeen  [ppm]  
126  O  2 :n vertailuvaste testin jälkeen  [%]  
127  PN:n vertailuvaste testin jälkeen  [#]  
128  CO:n vertailuvaste testin jälkeen  [ppm]  
129  CO  2 :n vertailuvaste testin jälkeen  [%]  
130  NO:n vertailuvaste testin jälkeen  [ppm]  
131  NO  2 :n vertailuvaste testin jälkeen  [ppm]  
132  PEMS-validoinnin tulokset – THC  [mg/km; %] (  6 ) 
133  PEMS-validoinnin tulokset – CH  4 [mg/km; %] (  6 ) 
134  PEMS-validoinnin tulokset – NMHC  [mg/km; %] (  6 ) 
135  PEMS-validoinnin tulokset – PN  [#/km; %] (  6 ) 
136  PEMS-validoinnin tulokset – CO  [mg/km; %] (  6 )FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/195
 
Rivi  Parametri  Kuvaus/yksikkö  
137  PEMS-validoinnin tulokset – CO  2 [g/km; %] (  6 ) 
138  PEMS-validoinnin tulokset – NO  x [mg/km; %] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Ajoneuvon massa tietestissä mukaan luettuna kuljettajan ja PEMS-järjestelmän kaikkien komponenttien massa. 
( 2 ) Prosenttiosuus ilmoittaa poikkeaman ajoneuvon bruttopainosta. 
( 3 ) Lisätiedot analysaattorien valmistajista ja sarjanumeroista, jos käytetään useita analysaattoreita. Varattujen rivien määrä o n 
ainoastaan ohjeellinen, eikä täytetyssä tiedostossa saa olla tyhjiä rivejä. 
( 4 ) Pakollinen, jos pakokaasun massavirta määritetään massavirtamittarilla. 
( 5 ) Varattu mahdollisesti tarvittaville lisätiedoille. 
( 6 ) PEMS-järjestelmän validointi vapaaehtoinen, PEMS-järjestelmällä mitatut ajomatkakohtaiset päästöt. Prosenttiosuus ilmoittaa 
poikkeaman laboratoriovertailuarvosta. 
( 7 ) Testin luonnehtimista ja merkintöjä varten voidaan lisätä parametreja riville 195 asti.  
Taulukko 2  
Tietojenvaihtotiedoston varsinainen osa. Taulukon rivit ja sarakkeet siirretään tietojenvaihtotiedoston 
varsinaiseen osaan.  
Rivi  198  199 (  1 ) 200  201  
Aika  Matka  [s]  (  2 ) 
Ajoneuvon nopeus (  3 ) Anturi  [km/h]  (  2 ) 
Ajoneuvon nopeus (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Ajoneuvon nopeus (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Leveyspiiri  GPS  [aste:minuutti:sekunti]  (  2 ) 
Pituuspiiri  GPS  [aste:minuutti:sekunti]  (  2 ) 
Korkeus (  3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Korkeus (  3 ) Anturi  [m]  (  2 ) 
Ilmanpaine  Anturi  [kPa]  (  2 ) 
Ympäristön lämpötila  Anturi  [K]  (  2 ) 
Ilmankosteus  Anturi  [g/kg; %]  (  2 ) 
THC-pitoisuus  Analysaattori  [ppm]  (  2 ) 
CO  4 -pitoisuus  Analysaattori  [ppm]  (  2 ) 
NMHC-pitoisuus  Analysaattori  [ppm]  (  2 ) 
CO-pitoisuus  Analysaattori  [ppm]  (  2 ) 
CO  2 -pitoisuus  Analysaattori  [ppm]  (  2 ) 
NO  x -pitoisuus  Analysaattori  [ppm]  (  2 ) 
NO-pitoisuus  Analysaattori  [ppm]  (  2 ) 
NO  2 -pitoisuus  Analysaattori  [ppm]  (  2 ) 
O 2 -pitoisuus  Analysaattori  [ppm]  (  2 ) 
Hiukkasmäärä  Analysaattori  [#/m  3 ] (  2 ) 
Pakokaasun massavirta  EFM  [kg/s]  (  2 )FI L 175/196 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Rivi  198  199 (  1 ) 200  201  
Pakokaasun lämpötila massa ­
virtamittarissa  EFM  [K]  (  2 ) 
Pakokaasun massavirta  Anturi  [kg/s]  (  2 ) 
Pakokaasun massavirta  ECU  [kg/s]  (  2 ) 
THC:n massa  Analysaattori  [g/s]  (  2 ) 
CH  4 :n massa  Analysaattori  [g/s]  (  2 ) 
NMHC:n massa  Analysaattori  [g/s]  (  2 ) 
CO:n massa  Analysaattori  [g/s]  (  2 ) 
CO  2 :n massa  Analysaattori  [g/s]  (  2 ) 
NO  x :n massa  Analysaattori  [g/s]  (  2 ) 
NO:n massa  Analysaattori  [g/s]  (  2 ) 
NO  2 :n massa  Analysaattori  [g/s]  (  2 ) 
O 2 :n massa  Analysaattori  [g/s]  (  2 ) 
Hiukkasmäärä  Analysaattori  [#/s]  (  2 ) 
Kaasunmittaus aktiivinen  PEMS  [aktiivinen (1), ei-aktii ­
vinen (0), virhe (>1)]  ( 2 ) 
Moottorin kierrosnopeus  ECU  [rpm]  (  2 ) 
Moottorin vääntömomentti  ECU  Nm  (  2 ) 
Vääntömomentti vetävällä ak ­
selilla  Anturi  Nm  (  2 ) 
Pyörän pyörimisnopeus  Anturi  [rad/s]  (  2 ) 
Polttoaineen virtaus  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Moottorin polttoainevirta  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Moottorin imuilmavirta  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Jäähdytysaineen lämpötila  ECU  [K]  (  2 ) 
Öljyn lämpötila  ECU  [K]  (  2 ) 
Regenerointitila  ECU  –  (  2 ) 
Polkimen asento  ECU  [%]  (  2 ) 
Ajoneuvon tila  ECU  [virhe (1), normaali (0)]  (  2 ) 
Vääntömomenttiprosentti  ECU  [%]  (  2 ) 
Kitkamomenttiprosentti  ECU  [%]  (  2 ) 
Varaustila  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Sarake voidaan jättää täyttämättä, jos parametrin lähde ilmenee nimityksestä sarakkeessa 198. 
( 2 ) Sisällytetään todelliset arvot riviltä 201 tietojen loppuun saakka. 
( 3 ) Määritetään ainakin yhdellä menetelmällä. 
( 4 ) Ajoneuvon kuntoa ja testiolosuhteita voidaan luonnehtia lisäparametreilla.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/197
 
4.2. Välitulokset ja lopulliset tulokset  
4.2.1.  Välitulokset  
Taulukko 3  
Raportointitiedosto nro 1 – Alustavat parametrit välituloksista  
Rivi  Parametri  Kuvaus/yksikkö  
1 Koko ajomatka  [km]  
2 Koko ajomatkan kesto  [h:min:s]  
3 Pysähdysjaksojen kokonaiskesto  [min:s]  
4 Ajomatkan keskinopeus  [km/h]  
5 Ajomatkan suurin nopeus  [km/h]  
6 Korkeus merenpinnasta ajomatkan alussa  [m merenpinnan yläpuolella]  
7 Korkeus merenpinnasta ajomatkan lopussa  [m merenpinnan yläpuolella]  
8 Ajomatkan kumulatiivinen korkeusero  [m/100 km]  
6 Keskimääräinen THC-pitoisuus  [ppm]  
7 Keskimääräinen CH  4 -pitoisuus  [ppm]  
8 Keskimääräinen NMHC-pitoisuus  [ppm]  
9 Keskimääräinen CO-pitoisuus  [ppm]  
10 Keskimääräinen CO  2 -pitoisuus  [ppm]  
11 Keskimääräinen NO  x -pitoisuus  [ppm]  
12 Keskimääräinen hiukkasmäärä  [#/m  3 ] 
13 Keskimääräinen pakokaasun massavirta  [kg/s]  
14 Pakokaasun keskimääräinen lämpötila  [K]  
15 Pakokaasun suurin lämpötila  [K]  
16 Kumulatiivinen THC-massa  [g]  
17 Kumulatiivinen CH  4 -massa  [g]  
18 Kumulatiivinen NMHC-massa  [g]  
19 Kumulatiivinen CO-massa  [g]  
20 Kumulatiivinen CO  2 -massa  [g]  
21 Kumulatiivinen NO  x -massa  [g]  
22 Kumulatiivinen hiukkasmäärä  [#]  
23 Koko ajomatkan THC-päästöt  [mg/km]  
24 Koko ajomatkan CH  4 -päästöt  [mg/km]  
25 Koko ajomatkan NMHC-päästöt  [mg/km]  
26 Koko ajomatkan CO-päästöt  [mg/km]FI L 175/198 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Rivi  Parametri  Kuvaus/yksikkö  
27 Koko ajomatkan CO  2 -päästöt  [g/km]  
28 Koko ajomatkan NO  x -päästöt  [mg/km]  
29 Koko ajomatkan hiukkaspäästöt  [#/km]  
30 Kaupunkiajo-osuuden pituus  [km]  
31 Kaupunkiajo-osuuden kesto  [h:min:s]  
32 Pysähdysten kesto kaupunkiajo-osuudella  [min:s]  
33 Keskinopeus kaupunkiajo-osuudella  [km/h]  
34 Suurin nopeus kaupunkiajo-osuudella  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = kaupunki  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = kaupunki  [m/s  2 ] 
40 Kumulatiivinen korkeusero kaupunkiajossa  [m/100 km]  
41 Keskimääräinen THC-pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm]  
42 Keskimääräinen CH  4 -pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm]  
43 Keskimääräinen NMHC-pitoisuus kaupunkiajo ­
ssa [ppm]  
44 Keskimääräinen CO-pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm]  
45 Keskimääräinen CO  2 -pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm]  
46 Keskimääräinen NO  x -pitoisuus kaupunkiajossa  [ppm]  
47 Keskimääräinen hiukkasmäärä kaupunkiajossa  [#/m  3 ] 
48 Keskimääräinen pakokaasun massavirta kau ­
punkiajossa  [kg/s]  
49 Pakokaasun keskimääräinen lämpötila kaupun ­
kiajossa  [K] 
50 Pakokaasun suurin lämpötila kaupunkiajossa  [K]  
51 Kumulatiivinen THC-massa kaupunkiajossa  [g]  
52 Kumulatiivinen CH  4 -massa kaupunkiajossa  [g]  
53 Kumulatiivinen NMHC-massa kaupunkiajossa  [g]  
54 Kumulatiivinen CO-massa kaupunkiajossa  [g]  
55 Kumulatiivinen CO  2 -massa kaupunkiajossa  [g]  
56 Kumulatiivinen NO  x -massa kaupunkiajossa  [g]  
57 Kumulatiivinen hiukkasmäärä kaupunkiajossa  [#]  
58 THC-päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  
59 CH  4 -päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  
60 NMHC-päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  
61 CO-päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  
62 CO  2 -päästöt kaupunkiajossa  [g/km]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/199
 
Rivi  Parametri  Kuvaus/yksikkö  
63 NO  x -päästöt kaupunkiajossa  [mg/km]  
64 Hiukkasmäärä kaupunkiajossa  [#/km]  
65 Maantieajo-osuuden pituus  [km]  
66 Maantieajo-osuuden kesto  [h:min:s]  
67 Pysähdysten kesto maantieajo-osuudella  [min:s]  
68 Keskinopeus maantieajo-osuudella  [km/h]  
69 Suurin nopeus maantieajo-osuudella  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = maantie  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k = maantie  [m/s  2 ] 
72 Keskimääräinen THC-pitoisuus maantieajossa  [ppm]  
73 Keskimääräinen CH  4 -pitoisuus maantieajossa  [ppm]  
74 Keskimääräinen NMHC-pitoisuus maantieajo ­
ssa [ppm]  
75 Keskimääräinen CO-pitoisuus maantieajossa  [ppm]  
76 Keskimääräinen CO  2 -pitoisuus maantieajossa  [ppm]  
77 Keskimääräinen NO  x -pitoisuus maantieajossa  [ppm]  
78 Keskimääräinen hiukkasmäärä maantieajossa  [#/m  3 ] 
79 Keskimääräinen pakokaasun massavirta maan ­
tieajossa  [kg/s]  
80 Pakokaasun keskimääräinen lämpötila maan ­
tieajossa  [K] 
81 Pakokaasun suurin lämpötila maantieajossa  [K]  
82 Kumulatiivinen THC-massa maantieajossa  [g]  
83 Kumulatiivinen CH  4 -massa maantieajossa  [g]  
84 Kumulatiivinen NMHC-massa maantieajossa  [g]  
85 Kumulatiivinen CO-massa maantieajossa  [g]  
86 Kumulatiivinen CO  2 -massa maantieajossa  [g]  
87 Kumulatiivinen NO  x -massa maantieajossa  [g]  
88 Kumulatiivinen hiukkasmäärä maantieajossa  [#]  
89 THC-päästöt maantieajossa  [mg/km]  
90 CH  4 -päästöt maantieajossa  [mg/km]  
91 NMHC-päästöt maantieajossa  [mg/km]  
92 CO-päästöt maantieajossa  [mg/km]  
93 CO  2 -päästöt maantieajossa  [g/km]  
94 NO  x -päästöt maantieajossa  [mg/km]  
95 Hiukkasmäärä maantieajossa  [#/km]FI L 175/200 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Rivi  Parametri  Kuvaus/yksikkö  
96 Moottoritieajo-osuuden pituus  [km]  
97 Moottoritieajo-osuuden kesto  [h:min:s]  
98 Pysähdysten kesto moottoritieajo-osuudella  [min:s]  
99 Keskinopeus moottoritieajo-osuudella  [km/h]  
100  Suurin nopeus moottoritieajo-osuudella  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = moottoritie  [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k = moottoritie  [m/s  2 ] 
103  Keskimääräinen THC-pitoisuus moottoritieajo ­
ssa [ppm]  
104  Keskimääräinen CH  4 -pitoisuus moottoritieajo ­
ssa [ppm]  
105  Keskimääräinen NMHC-pitoisuus moottoritie ­
ajossa  [ppm]  
106  Keskimääräinen CO-pitoisuus moottoritieajo ­
ssa [ppm]  
107  Keskimääräinen CO  2 -pitoisuus moottoritieajo ­
ssa [ppm]  
108  Keskimääräinen NO  x -pitoisuus moottoritieajo ­
ssa [ppm]  
109  Keskimääräinen hiukkasmäärä moottoritieajo ­
ssa [#/m  3 ] 
110  Keskimääräinen pakokaasun massavirta moot ­
toritieajossa  [kg/s]  
111  Pakokaasun keskimääräinen lämpötila mootto ­
ritieajossa  [K] 
112  Pakokaasun suurin lämpötila moottoritieajossa  [K]  
113  Kumulatiivinen THC-massa moottoritieajossa  [g]  
114  Kumulatiivinen CH  4 -massa moottoritieajossa  [g]  
115  Kumulatiivinen NMHC-massa moottoritieajo ­
ssa [g] 
116  Kumulatiivinen CO-massa moottoritieajossa  [g]  
117  Kumulatiivinen CO  2 -massa moottoritieajossa  [g]  
118  Kumulatiivinen NO  x -massa moottoritieajossa  [g]  
119  Kumulatiivinen hiukkasmäärä moottoritieajo ­
ssa [#] 
120  THC-päästöt moottoritieajossa  [mg/km]  
121  CH  4 -päästöt moottoritieajossa  [mg/km]  
122  NMHC-päästöt moottoritieajossa  [mg/km]  
123  CO-päästöt moottoritieajossa  [mg/km]  
124  CO  2 -päästöt moottoritieajossa  [g/km]  
125  NO  x -päästöt moottoritieajossa  [mg/km]  
126  Hiukkasmäärä moottoritieajossa  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Ajomatkan lisäominaisuuksia voidaan luonnehtia lisäparametreilla.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/201
 
4.2.2.  Tietojen arvioinnin tulokset  
Taulukko 4  
Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäyksen 5 mukaisen tietojenarviointimenetelmän laskenta- 
asetukset  
Rivi  Parametri  Yksikkö  
1 CO  2 -massan vertailuarvo  [g]  
2 CO  2 -ominaiskäyrän kerroin  a 1 
3 CO  2 -ominaiskäyrän kerroin  b 2 
4 CO  2 -ominaiskäyrän kerroin  a 2 
5 CO  2 -ominaiskäyrän kerroin  b 2 
6 Painotusfunktion kerroin  k 11 
7 Painotusfunktion kerroin  k 21 
8 Painotusfunktion kerroin  k 22 = k 12 
9 Primaaritoleranssi  tol  1 [%] 
10 Sekundaaritoleranssi  tol  2 [%] 
11 Laskentaohjelmisto ja versio  (esim. EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Laskenta-asetusten luonnehtimista varten voidaan lisätä parametreja riville 95 asti.  
Taulukko 5 a  
Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäyksen 5 mukaisen tietojenarviointimenetelmän tulokset  
Rivi  Parametri  Yksikkö  
101  Määritysjaksojen lukumäärä  
102  Kaupunkiajon määritysjaksojen lukumäärä  
103  Maantieajon määritysjaksojen lukumäärä  
104  Moottoritieajon määritysjaksojen lukumäärä  
105  Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus  [%]  
106  Maantieajon määritysjaksojen osuus  [%]  
107  Moottoritieajon määritysjaksojen osuus  [%]  
108  Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus kaikista määritysjak ­
soista yli 15 %  (1 = kyllä, 0 = ei)  
109  Maantieajon määritysjaksojen osuus kaikista määritysjak ­
soista yli 15 %  (1 = kyllä, 0 = ei)  
110  Moottoritieajon määritysjaksojen osuus kaikista määritys ­
jaksoista yli 15 %  (1 = kyllä, 0 = ei)FI L 175/202 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Rivi  Parametri  Yksikkö  
111  Määritysjaksojen lukumäärä alueella ±  tol  1 
112  Kaupunkiajon määritysjaksojen lukumäärä alueella ±  tol  1 
113  Maantieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella ±  tol  1 
114  Moottoritieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella ±  tol  1 
115  Määritysjaksojen lukumäärä alueella ±  tol  2 
116  Kaupunkiajon määritysjaksojen lukumäärä alueella ±  tol  2 
117  Maantieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella ±  tol  2 
118  Moottoritieajon määritysjaksojen lukumäärä alueella ±  tol  2 
119  Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus alueella ±  tol  1 [%] 
120  Maantieajon määritysjaksojen osuus alueella ±  tol  1 [%] 
121  Moottoritieajon määritysjaksojen osuus alueella ±  tol  1 [%] 
122  Kaupunkiajon määritysjaksojen osuus alueella ±  tol  1 yli 
50 %  (1 = kyllä, 0 = ei)  
123  Maantieajon määritysjaksojen osuus alueella ±  tol  1 yli 
50 %  (1 = kyllä, 0 = ei)  
124  Moottoritieajon määritysjaksojen osuus alueella ±  tol  1 yli 
50 %  (1 = kyllä, 0 = ei)  
125  Kaikkien määritysjaksojen keskimääräinen vaativuusindek ­
si [%] 
126  Kaupunkiajon määritysjaksojen keskimääräinen vaativuu ­
sindeksi  [%] 
127  Maantieajon määritysjaksojen keskimääräinen vaativuusin ­
deksi  [%] 
128  Moottoritieajon määritysjaksojen keskimääräinen vaa ­
tivuusindeksi  [%] 
129  Kaupunkiajon määritysjaksojen painotetut THC-päästöt  [mg/km]  
130  Maantieajon määritysjaksojen painotetut THC-päästöt  [mg/km]  
131  Moottoritieajon määritysjaksojen painotetut THC-päästöt  [mg/km]  
132  Kaupunkiajon määritysjaksojen painotetut CH  4 -päästöt  [mg/km]  
133  Maantieajon määritysjaksojen painotetut CH  4 -päästöt  [mg/km]  
134  Moottoritieajon määritysjaksojen painotetut CH  4 -päästöt  [mg/km]  
135  Kaupunkiajon määritysjaksojen painotetut NMHC-päästöt  [mg/km]  
136  Maantieajon määritysjaksojen painotetut NMHC-päästöt  [mg/km]  
137  Moottoritieajon määritysjaksojen painotetut NMHC-pääs ­
töt [mg/km]  
138  Kaupunkiajon määritysjaksojen painotetut CO-päästöt  [mg/km]  
139  Maantieajon määritysjaksojen painotetut CO-päästöt  [mg/km]  
140  Moottoritieajon määritysjaksojen painotetut CO-päästöt  [mg/km]  
141  Kaupunkiajon määritysjaksojen painotetut NO  x -päästöt  [mg/km]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/203
 
Rivi  Parametri  Yksikkö  
142  Maantieajon määritysjaksojen painotetut NO  x -päästöt  [mg/km]  
143  Moottoritieajon määritysjaksojen painotetut NO  x -päästöt  [mg/km]  
144  Kaupunkiajon määritysjaksojen painotetut NO-päästöt  [mg/km]  
145  Maantieajon määritysjaksojen painotetut NO-päästöt  [mg/km]  
146  Moottoritieajon määritysjaksojen painotetut NO-päästöt  [mg/km]  
147  Kaupunkiajon määritysjaksojen painotetut NO  2 -päästöt  [mg/km]  
148  Maantieajon määritysjaksojen painotetut NO  2 -päästöt  [mg/km]  
149  Moottoritieajon määritysjaksojen painotetut NO  2 -päästöt  [mg/km]  
150  Kaupunkiajon määritysjaksojen painotettu hiukkasmäärä  [#/km]  
151  Maantieajon määritysjaksojen painotettu hiukkasmäärä  [#/km]  
152  Moottoritieajon määritysjaksojen painotettu hiukkasmäärä  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Parametreja voidaan lisätä riville 195 asti.  
Taulukko 5 b  
Raportointitiedoston nro 2 ylätunniste – Lisäyksen 5 mukaiset lopulliset päästötulokset  
Rivi  Parametri  Yksikkö  
201  Koko ajomatkan THC-päästöt  [mg/km]  
202  Koko ajomatkan CH  4 -päästöt  [mg/km]  
203  Koko ajomatkan NMHC-päästöt  [mg/km]  
204  Koko ajomatkan CO-päästöt  [mg/km]  
205  Koko ajomatkan NO  x -päästöt  [mg/km]  
206  Koko ajomatkan hiukkasmäärä  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Parametreja voidaan lisätä.  
Taulukko 6  
Raportointitiedoston nro 2 varsinainen osa – Lisäyksen 5 mukaisen tietojenarviointimenetelmän 
yksityiskohtaiset tulokset. Taulukon rivit ja sarakkeet siirretään raportointitiedoston varsinaiseen osaan.  
Rivi  498  499  500  501  
Määritysjakson alkamisaika  [s]  (  1 ) 
Määritysjakson päättymisaika  [s]  (  1 ) 
Määritysjakson kesto  [s]  (  1 )FI L 175/204 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Rivi  498  499  500  501  
Määritysjakson pituus  Lähde (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = an ­
turi)  [km]  (  1 ) 
THC-päästöt määritysjaksolla  [g]  (  1 ) 
CH  4 -päästöt määritysjaksolla  [g]  (  1 ) 
NMHC-päästöt määritysjak ­
solla  [g] (  1 ) 
CO-päästöt määritysjaksolla  [g]  (  1 ) 
CO  2 -päästöt määritysjaksolla  [g]  (  1 ) 
NO  x -päästöt määritysjaksolla  [g]  (  1 ) 
NO-päästöt määritysjaksolla  [g]  (  1 ) 
NO  2 -päästöt määritysjaksolla  [g]  (  1 ) 
O 2 -päästöt määritysjaksolla  [g]  (  1 ) 
Hiukkasmäärä määritysjaksol ­
la [#] (  1 ) 
THC-päästöt määritysjaksolla  [mg/km]  (  1 ) 
CH  4 -päästöt määritysjaksolla  [mg/km]  (  1 ) 
NMHC-päästöt määritysjak ­
solla  [mg/km]  (  1 ) 
CO-päästöt määritysjaksolla  [mg/km]  (  1 ) 
CO  2 -päästöt määritysjaksolla  [g/km]  (  1 ) 
NO  x -päästöt määritysjaksolla  [mg/km]  (  1 ) 
NO-päästöt määritysjaksolla  [mg/km]  (  1 ) 
NO  2 -päästöt määritysjaksolla  [mg/km]  (  1 ) 
O 2 -päästöt määritysjaksolla  [mg/km]  (  1 ) 
Hiukkasmäärä määritysjaksol ­
la [#/km]  (  1 ) 
Etäisyys CO  2 -ominaiskäyrästä  
h j määritysjaksolla  [%] (  1 ) 
Painotuskerroin  w  j määritys ­
jaksolla  [—]  (  1 ) 
Ajoneuvon keskinopeus mää ­
ritysjaksolla  Lähde (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = an ­
turi)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) Sisällytetään todelliset arvot riviltä 501 tietojen loppuun saakka. 
( 2 ) Määritysjakson ominaisuuksia voidaan luonnehtia lisäparametreilla.  
Taulukko 7  
Raportointitiedoston nro 3 ylätunniste – Lisäyksen 6 mukaisen tietojenarviointimenetelmän laskenta- 
asetukset  
Rivi  Parametri  Yksikkö  
1 Vääntömomentin lähde mitattaessa pyörätehoa  Anturi/ECU/Veline  
2 Veline-kulmakerroin  [g/kWh]  
3 Velinen leikkauspiste  [g/h]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/205
 
Rivi  Parametri  Yksikkö  
4 Liikkuvan keskiarvon määritysjakson kesto  [s]  
5 Vertailunopeus tavoitekuvion denormalisointia varten  [km/h]  
6 Vertailukiihtyvyys  [m/s  2 ] 
7 Tehontarve ajoneuvon pyörännavassa vertailunopeudella 
ja -kiihtyvyydellä  [kW]  
8 Arvon 90 % P  rated sisältävien teholuokkien määrä  –  
9 Tavoitekuvion asettelu  (venytetty/kutistettu)  
10 Laskentaohjelmisto ja versio  (esim. CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Laskenta-asetusten luonnehtimista varten voidaan lisätä parametreja riville 95 asti.  
Taulukko 8 a  
Raportointitiedoston nro 3 ylätunniste – Lisäyksen 6 mukaisen tietojenarviointimenetelmän tulokset  
Rivi  Parametri  Yksikkö  
101  Teholuokan kattavuus (tapauksia > 5)  (1 = kyllä, 0 = ei)  
102  Teholuokan normaalisuus  (1 = kyllä, 0 = ei)  
103  Koko ajomatkan painotetut keskimääräiset THC-päästöt  [g/s]  
104  Koko ajomatkan painotetut keskimääräiset CH  4 -päästöt  [g/s]  
105  Koko ajomatkan painotetut keskimääräiset NMHC-päästöt  [g/s]  
106  Koko ajomatkan painotetut keskimääräiset CO-päästöt  [g/s]  
107  Koko ajomatkan painotetut keskimääräiset CO  2 -päästöt  [g/s]  
108  Koko ajomatkan painotetut keskimääräiset NO  x -päästöt  [g/s]  
109  Koko ajomatkan painotetut keskimääräiset NO-päästöt  [g/s]  
110  Koko ajomatkan painotetut keskimääräiset NO  2 -päästöt  [g/s]  
111  Koko ajomatkan painotetut keskimääräiset O  2 -päästöt  [g/s]  
112  Koko ajomatkan painotettu keskimääräinen hiukkasmäärä  [#/s]  
113  Koko ajomatkan painotettu ajoneuvon keskinopeus  [km/h]  
114  Kaupunkiajo-osuuden painotetut keskimääräiset THC- 
päästöt  [g/s]  
115  Kaupunkiajo-osuuden painotetut keskimääräiset CH  4 -pääs ­
töt [g/s]  
116  Kaupunkiajo-osuuden painotetut keskimääräiset NMHC- 
päästöt  [g/s]  
117  Kaupunkiajo-osuuden painotetut keskimääräiset CO-pääs ­
töt [g/s]  
118  Kaupunkiajo-osuuden painotetut keskimääräiset CO  2 - 
päästöt  [g/s]  
119  Kaupunkiajo-osuuden painotetut keskimääräiset NO  x - 
päästöt  [g/s]  
120  Kaupunkiajo-osuuden painotetut keskimääräiset NO-pääs ­
töt [g/s]FI L 175/206 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Rivi  Parametri  Yksikkö  
121  Kaupunkiajo-osuuden painotetut keskimääräiset NO  2 - 
päästöt  [g/s]  
122  Kaupunkiajo-osuuden painotetut keskimääräiset O  2 -pääs ­
töt [g/s]  
123  Kaupunkiajo-osuuden painotettu keskimääräinen hiukkas ­
määrä  [#/s]  
124  Kaupunkiajo-osuuden painotettu ajoneuvon keskinopeus  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Parametreja voidaan lisätä riville 195 asti.  
Taulukko 8 b  
Raportointitiedoston nro 3 ylätunniste – Lisäyksen 6 mukaiset lopulliset päästötulokset  
Rivi  Parametri  Yksikkö  
201  Koko ajomatkan THC-päästöt  [mg/km]  
202  Koko ajomatkan CH  4 -päästöt  [mg/km]  
203  Koko ajomatkan NMHC-päästöt  [mg/km]  
204  Koko ajomatkan CO-päästöt  [mg/km]  
205  Koko ajomatkan NO  x -päästöt  [mg/km]  
206  Koko ajomatkan hiukkasmäärä  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Parametreja voidaan lisätä.  
Taulukko 9  
Raportointitiedoston nro 3 varsinainen osa – Lisäyksen 6 mukaisen tietojenarviointimenetelmän 
yksityiskohtaiset tulokset. Taulukon rivit ja sarakkeet siirretään raportointitiedoston varsinaiseen osaan.  
Rivi  498  499  500  501  
Koko ajomatka – teholuokan numero (  1 ) –  
Koko ajomatka – teholuokan alaraja (  1 ) [kW]  
Koko ajomatka – teholuokan yläraja (  1 ) [kW]  
Koko ajomatka – käytetty tavoitekuvio 
(jakauma) (  1 ) [%] (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan esiinty ­
vyys (  1 ) – (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan kattavuus 
> 5 tapausta (  1 ) – (1 = kyllä, 0 = 
ei) (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan normaa ­
lisuus (  1 ) – (1 = kyllä, 0 = 
ei) (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räiset THC-päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räiset CH  4 -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 )FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/207
 
Rivi  498  499  500  501  
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räiset NMHC-päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räiset CO-päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räiset CO  2 -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räiset NO  x -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räiset NO-päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räiset NO  2 -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räiset O  2 -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Koko ajomatka – teholuokan keskimää ­
räinen hiukkasmäärä (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Koko ajomatka – ajoneuvon keskinopeus 
teholuokassa (  1 ) Lähde (1 = GPS, 2 
= ECU, 3 = anturi)  [km/h]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan nume ­
ro (  1 ) – 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan ala ­
raja (  1 ) [kW]  
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan ylära ­
ja (  1 ) [kW]  
Kaupunkiajo-osuus – käytetty tavoiteku ­
vio (jakauma) (  1 ) [%] (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan esiinty ­
vyys (  1 ) – (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan katta ­
vuus > 5 tapausta (  3 ) – (1 = kyllä, 0 = 
ei) (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan nor ­
maalisuus (  1 ) – (1 = kyllä, 0 = 
ei) (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräiset THC-päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräiset CH  4 -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräiset NMHC-päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräiset CO-päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräiset CO  2 -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräiset NO  x -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 )FI L 175/208 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Rivi  498  499  500  501  
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräiset NO-päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräiset NO  2 -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräiset O  2 -päästöt (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – teholuokan keski ­
määräinen hiukkasmäärä (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Kaupunkiajo-osuus – ajoneuvon keskino ­
peus teholuokassa (  1 ) Lähde (1 = GPS, 2 
= ECU, 3 = anturi)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Ilmoitetaan tulokset kustakin teholuokasta alkaen luokasta nro 1 siihen luokkaan asti, joka sisältää arvon 90 % P  rated . 
( 2 ) Sisällytetään todelliset arvot riviltä 501 tietojen loppuun saakka. 
( 3 ) Ilmoitetaan tulokset kustakin teholuokasta alkaen luokasta nro 1 luokkaan nro 5 asti. 
( 4 ) Parametreja voidaan lisätä.  
4.3. Ajoneuvon ja moottorin kuvaus  
Valmistajan on toimitettava ajoneuvon ja moottorin kuvaus liitteen I lisäyksen 4 mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/209
 
Lisäys 9  
Valmistajan todistus vaatimustenmukaisuudesta
FI L 175/210 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
LIITE IV  
TYYPPIHYVÄKSYNNÄN YHTEYDESSÄ KATSASTUSTA VARTEN TARVITTAVAT TIEDOTFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/211
 
Lisäys 1  
HIILIMONOKSIDIPÄÄSTÖJEN MITTAAMINEN MOOTTORIN JOUTOKÄYNTINOPEUKSILLA  
(TYYPPI 2 -TESTI)  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä lisäyksessä kuvataan tyyppi 2 -testin menettely hiilimonoksidipäästöjen mittaamiseksi (tavallisella ja nopealla) 
moottorin joutokäyntinopeudella.  
2. YLEISET VAATIMUKSET  
2.1. E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.2 ja 5.3.7.1–5.3.7.6 kohdassa määriteltyjä yleisiä vaatimuksia sovelletaan 2.2 
kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
2.2. E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.7.5 kohdassa tarkoitettua taulukkoa on pidettävä tämän asetuksen liitteessä I olevan 
lisäyksen 4 liitteessä olevassa 2.1 kohdassa esitettynä tyyppi 2 -testin taulukkona.  
3. TEKNISET VAATIMUKSET  
3.1. E-säännön nro 83 liitteessä 5 esitettyjä yleisiä vaatimuksia sovelletaan 3.2 ja 3.3 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 5 olevan 2.1 kohdan viittausta vertailupolttoainetta koskeviin vaatimuksiin on pidettävä 
viittauksena tämän asetuksen liitteessä IX esitettyihin asianmukaisiin vertailupolttoainetta koskeviin vaatimuksiin.  
3.3. E-säännön nro 83 liitteessä 5 olevan 2.2.1 kohdan viittausta tyyppi I -testiin on pidettävä viittauksena tämän 
asetuksen liitteessä XXI esitettyyn tyyppi 1 -testiin.FI L 175/212 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 2  
SAVUN TIHEYDEN MITTAAMINEN  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä lisäyksessä kuvataan pakokaasupäästöjen tiheyden mittaamista koskevat vaatimukset.  
2. KORJATUN ABSORPTIOKERTOIMEN TUNNUS  
2.1. Kaikkiin sellaista tyyppiä oleviin ajoneuvoihin, joihin tätä testiä sovelletaan, on kiinnitettävä korjatun absorptio ­
kertoimen tunnus. Tunnus on suorakulmio, joka sisältää hyväksyntähetkellä kiihdytystestissä saavutettua, korjattua 
absorptiokerrointa osoittavan lukeman, joka ilmaistaan yksiköinä m  –1 . Testimenetelmä kuvataan 4 kohdassa.  
2.2. Tunnuksen on oltava helposti luettavissa ja pysyvästi merkitty. Se on sijoitettava näkyvään ja helppopääsyiseen 
paikkaan, joka määritetään tarkemmin liitteen I lisäyksessä 4 esitetyn tyyppihyväksyntätodistuksen liitteessä.  
2.3. Kuvassa IV.2.1 on esimerkki tällaisesta tunnuksesta.  
Kuva IV.2.1
  
Yllä olevan tunnuksen mukaan korjattu absorptiokerroin on 1,30 m  –1 . 
3. VAATIMUKSET JA TESTIT  
3.1. E-säännössä nro 24 (  1 ) olevan III osan 24 kohdassa esitettyjä vaatimuksia ja testejä sovelletaan 3.2 kohdassa 
esitettyä poikkeusta lukuun ottamatta.  
3.2. E-säännössä nro 24 olevan 24.1 kohdan viittausta liitteeseen 2 on pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteen I 
lisäykseen 4.  
4. TEKNISET VAATIMUKSET  
4.1. E-säännön nro 24 liitteissä 4, 5, 7, 8, 9 ja 10 esitettyjä teknisiä vaatimuksia sovelletaan 4.2, 4.3 ja 4.4 kohdassa 
esitetyin poikkeuksin.  
4.2. Tasaisella moottorin pyörimisnopeudella tehtävä testi täyskuormituskäyrällä  
4.2.1. E-säännön nro 24 liitteessä 4 olevan 3.1 kohdan viittauksia liitteeseen 1 on pidettävä viittauksina tämän asetuksen 
liitteen I lisäykseen 3.  
4.2.2. E-säännön nro 24 liitteessä 4 olevassa 3.2 kohdassa määriteltyä vertailupolttoainetta on pidettävä viittauksena 
tämän asetuksen liitteessä IX määriteltyyn vertailupolttoaineeseen, joka vastaa niitä päästörajoja, joiden mukaan 
ajoneuvon tyyppihyväksyntä suoritetaan.  
4.3. Kiihdytystesti  
4.3.1. E-säännön nro 24 liitteessä 5 olevan 2.2 kohdan viittauksia liitteessä 2 olevaan taulukkoon 2 on pidettävä 
viittauksina tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 4 olevassa 2.4.2.1 kohdassa olevaan taulukkoon.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/213  
( 1 ) EUVL L 326, 18.11.2006.
 4.3.2. E-säännön nro 24 liitteessä 5 olevan 2.3 kohdan viittauksia liitteessä 1 olevaan 7.3 kohtaan on pidettävä viitta ­
uksina tämän asetuksen liitteen I lisäykseen 3.  
4.4 ECE-menetelmä puristussytytysmoottoreiden nettotehon mittaamiseksi  
4.4.1. E-säännön nro 24 liitteessä 10 olevan 7 kohdan viittauksia ”tämän liitteen lisäykseen” ja E-säännön nro 24 
liitteessä 10 olevan 7 ja 8 kohdan viittauksia ”liitteeseen 1” on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I 
lisäykseen 3.FI L 175/214 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
LIITE V  
KAMPIKAMMIOKAASUPÄÄSTÖJEN TARKASTAMINEN  
(TYYPPI 3 -TESTI)  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä kuvataan kampikammiokaasupäästöjen tarkastamista koskevan tyyppi 3 -testin menettely E-säännössä 
nro 83 olevan 5.3.3 kohdan mukaisesti.  
2. YLEISET VAATIMUKSET  
2.1. E-säännön nro 83 liitteessä 6 olevassa 1 ja 2 kohdassa esitettyjä tyyppi 3 -testin suorittamista koskevia yleisiä 
vaatimuksia sovelletaan jäljempänä 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
2.2. E-säännön nro 83 liitteessä 6 olevan 2.1 kohdan viittausta tyyppi I -testiin on pidettävä viittauksena tämän asetuksen 
liitteessä XXI esitettyyn tyyppi 1 -testiin.  
2.3. Käytetään VL-ajovastuskertoimia (ajoneuvo L). Jos VL-ajovastuskertoimia ei ole, käytetään VH:ta (ajoneuvo H).  
3. TEKNISET VAATIMUKSET  
3.1. E-säännön nro 83 liitteessä 6 olevassa 3–6 kohdassa esitettyjä teknisiä vaatimuksia sovelletaan jäljempänä 3.2 
kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 6 olevan 3.2 kohdan viittauksia tyyppi I -testiin on pidettävä viittauksina tämän 
asetuksen liitteessä XXI esitettyyn tyyppi 1 -testiin.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/215
 
LIITE VI  
HAIHTUMISPÄÄSTÖJEN MÄÄRITTÄMINEN  
(TYYPPI 4 -TESTI)  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä kuvataan tyyppi 4 -testissä käytettävä menettely, jolla määritetään kipinäsytytysmoottorilla 
varustetun ajoneuvon polttoainejärjestelmästä haihtuvat hiilivedyt.  
2. TEKNISET VAATIMUKSET  
2.1. Johdanto  
Menettely sisältää haihtumispäästötestin ja kaksi lisätestiä, joista toinen koskee hiilisäiliön vanhentamista 5.1 
kohdassa kuvatulla tavalla ja toinen polttoaineenvarastointijärjestelmän läpäisevyyttä 5.2 kohdassa kuvatulla 
tavalla.  
Haihtumispäästötestin (kuva VI.1) tarkoituksena on määrittää hiilivetyjen haihtumispäästöt, jotka aiheutuvat 
lämpötilan vuorokausivaihtelusta, kuumaksi ajetun moottorin ajoneuvoa lämmittävästä vaikutuksesta ajoneu ­
von ollessa pysäköitynä sekä kaupunkiajosta.  
2.2. Haihtumispäästötesti koostuu seuraavista:  
a) testiajo, joka sisältää kaupunkiajosyklin (osa 1) ja maantieajosyklin (osa 2) ja kaksi niitä seuraavaa kau ­
punkiajosykliä (osa 1),  
b) kuumahaihtumasta aiheutuvien haihtumispäästöjen määrittäminen,  
c) lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvien haihtumispäästöjen määrittäminen.  
Kuumahaihtuman ja lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvan haihtuman määrittämisestä saadut hiilivety ­
päästöjen massat lasketaan yhteen läpäisevyyskertoimen kanssa, ja testistä annetaan yhteenlaskettu tulos.  
3. AJONEUVO JA POLTTOAINE  
3.1. Ajoneuvo  
3.1.1. Ajoneuvon on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa, sen on oltava sisäänajettu ja sillä on oltava ajettu 
vähintään 3 000 km ennen testiä. Haihtumispäästöjen määrittämistä varten kirjataan sertifioinnissa käytettä ­
vän ajoneuvon ajokilometrimäärä ja ikä. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmän on oltava kytkettynä, ja sen 
on oltava toiminut oikein sisäänajon ajan ja aktiivihiilisäiliöiden on oltava olleet tavanomaisessa käytössä 
ilman tavallisuudesta poikkeavaa tyhjentämistä tai kuormitusta. Jäljempänä 5.1 kohdassa esitetyllä menettelyllä 
vanhennetut hiilisäiliöt liitetään järjestelmään kuvassa VI.1 esitetyn mukaisesti.  
3.2. Polttoaine  
3.2.1. Käytetään tämän asetuksen liitteessä IX määritettyä tyypin 1 vertailupolttoainetta E10. Tässä asetuksessa 
vertailupolttoaineella E10 tarkoitetaan tyypin 1 vertailupolttoainetta muilta osin kuin 5.1 kohdassa kuvatun 
säiliön vanhentamisen yhteydessä.  
4. HAIHTUMISPÄÄSTÖTESTIN TESTAUSLAITTEISTO  
4.1. Alustadynamometri  
Alustadynamometrin on oltava E-säännön nro 83 liitteen 4 a lisäyksessä 1 esitettyjen vaatimusten mukainen.  
4.2. Haihtumispäästöjen mittaustila  
Haihtumispäästöjen mittaustilan on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.2 kohdassa esitettyjen 
vaatimusten mukainen.FI L 175/216 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva VI.1  
Haihtumispäästöjen määrittäminen  
3 000 km:n sisäänajojakso (ei liiallista tyhjennystä/kuormitusta).  
Käytetään vanhennettuja säiliöitä.  
Ajoneuvon höyrypesu (tarvittaessa).  
Vähennetään muiden kuin polttoainetaustapäästöjen lähteitä tai poistetaan ne (sopimuksen mukaan).
  
Huomautukset : 
1. Haihtumispäästöjen rajoittamisperiaatteet liitteessä I olevan 3.2 kohdan mukaisesti.  
2. Tyyppi 1 -testissä voidaan mitata pakokaasupäästöt, mutta tuloksia ei käytetä lainsäädännöllisiin tarkoi ­
tuksiin. Pakokaasupäästöjen lakisääteinen testi pysyy erillisenä.  
4.3. Analysointijärjestelmät  
Analysointijärjestelmien on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.3 kohdassa esitettyjen vaatimusten 
mukainen.  
4.4. Lämpötilalukemien tallennus  
Lämpötilalukemien tallennuksen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.5 kohdassa esitettyjen 
vaatimusten mukainen.  
4.5. Painelukemien tallennus  
Painelukemien tallennuksen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.6 kohdassa esitettyjen vaa ­
timusten mukainen.  
4.6. Tuulettimet  
Tuulettimien on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.7 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.  
4.7. Kaasut  
Kaasujen on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.8 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisia.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/217
 
4.8. Lisävarusteet  
Lisävarusteiden on oltava E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 4.9 kohdassa esitettyjen vaatimusten mu ­
kaisia.  
5. TESTIMENETTELY  
5.1. Säiliöiden vanhentaminen vanhentamispenkissä  
Säiliöt on ennen kuumahaihtumisjaksoa ja lämpötilan vuorokausivaihtelujaksoa vanhennettava seuraavalla, 
kuvassa VI.2 kuvatulla menettelyllä.  
Kuva VI.2  
Säiliön vanhentaminen vanhentamispenkissä
FI L 175/218 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
5.1.1. Lämpötilavakautustesti  
Säiliöille tehdään erityisessä lämpökammiossa käsittelysyklejä lämpötilassa –15–60 °C siten, että lämpötila 
pidetään 30 minuutin ajan vakiona arvoissa –15 °C ja 60 °C. Kunkin syklin kesto on 210 minuuttia kuvan 
3 mukaisesti. Lämpötilan muutoksen on oltava mahdollisimman tarkasti 1 °C minuutissa. On vältettävä 
ilmavirran pakotettua ohjaamista säiliöiden läpi.  
Sykli toistetaan 50 kertaa peräkkäin. Toimenpide kestää yhteensä 175 tuntia.  
Kuva VI.3  
Lämpötilavakautussykli
  
5.1.2. Säiliön tärinävakautustesti  
Lämpövanhentamisen jälkeen säiliöitä ravistetaan niiden pystyakselia pitkin säiliöiden ollessa kiinnitettynä 
ajoneuvoon asentamissuuntaansa siten, että Grms-kokonaisarvo (  1 ) on suurempi kuin 1,5 m/s  2 ja ravistustaa ­
juus on 30 ± 10 Hz. Testin kesto on 12 tuntia.  
5.1.3. Säiliön polttoainevanhennustesti  
5.1.3.1. 300 syklin polttoainevanhennus  
5.1.3.1.1. Lämpötilavakautus- ja tärinätestin jälkeen säiliöitä vanhennetaan seoksella, joka sisältää 5.1.3.1.1.1 kohdassa 
määriteltyä tyypin 1 kaupan olevaa E10-polttoainetta sekä typpeä tai ilmaa siten, että seoksessa on poltto ­
ainehöyryä 50 ± 15 tilavuusprosenttia. Polttoainehöyryn täyttönopeuden on oltava 60 ± 20 g/h.  
Säiliöt täytetään vastaavaan ylivuotopisteeseen. Ylivuodolla tarkoitetaan tässä pistettä, jossa hiilivetypäästöjen 
kertymä on 2 grammaa. Täytön voidaan vaihtoehtoisesti katsoa olevan täydellinen, kun vastaava pitoisuus 
venttiilinreiässä saavuttaa arvon 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Testissä käytettävän, kaupan olevan E10-polttoaineen on täytettävä samat vaatimukset kuin E10-vertailupolt ­
toaineen seuraavien arvojen osalta:  
Tiheys 15 °C:ssa  
— höyrynpaine (DVPE)  
— tislaus (vain haihtuvat osuudet)FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/219  
( 1 ) Grms: Tärinäsignaalin tehollisarvo (rms) lasketaan määrittämällä signaalin itseisarvon neliö kussakin mittauspisteessä, laske malla 
itseisarvon neliön keskiarvo ja määrittämällä sitten keskiarvon neliöjuuri. Tuloksena saatu luku on Grms:n arvo.
 — hiilivetyanalyysi (vain olefiinit, aromaattiset yhdisteet ja bentseeni)  
— happipitoisuus  
— etanolipitoisuus  
5.1.3.1.2. Säiliöt tyhjennetään E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 5.1.3.8 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti.  
Säiliö on tyhjennettävä 5 minuutista enintään 1 tuntiin täytön jälkeen.  
5.1.3.1.3. Toistetaan 5.1.3.1.1 ja 5.1.3.1.2 kohdassa esitetty menettely 50 kertaa ja mitataan sen jälkeen käytettävissä 
oleva butaanikapasiteetti (BWC), jolla tarkoitetaan aktiivihiilisäiliön kykyä absorboida ja desorboida butaania 
kuivasta ilmasta määritellyissä olosuhteissa viidessä butaanisyklissä, kuten 5.1.3.1.4 kohdassa kuvataan. Polt ­
toainehöyryvanhentamista jatketaan, kunnes syklejä on tehty 300. Näiden 300 syklin jälkeen mitataan käy ­
tettävissä oleva butaanikapasiteetti viidessä butaanisyklissä, kuten 5.1.3.1.4 kohdassa kuvataan.  
5.1.3.1.4. Mitataan käytettävissä oleva butaanikapasiteetti 50 ja 300 polttoainevanhentamissyklin jälkeen. Mittauksessa 
säiliö täytetään E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 5.1.6.3 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti 
ylivuotoon asti. Kirjataan käytettävissä oleva butaanikapasiteetti.  
Sen jälkeen säiliöt tyhjennetään E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevassa 5.1.3.8 kohdassa esitetyn menettelyn 
mukaisesti.  
Säiliö on tyhjennettävä 5 minuutista enintään 1 tuntiin täytön jälkeen.  
Butaanitäyttö toistetaan 5 kertaa. Käytettävissä oleva butaanikapasiteetti kirjataan kunkin butaanitäytön jäl ­
keen. Lasketaan ja kirjataan arvo BWC  50 , joka on viiden mitatun käytettävissä olevan butaanikapasiteettiarvon 
keskiarvo.  
Säiliöitä vanhennetaan yhteensä 300 polttoainevanhennussyklillä ja 10 butaanisyklillä, jolloin niiden katsotaan 
olevan vakautuneet.  
5.1.3.2. Jos säiliöt toimittaa tavarantoimittaja, valmistajien on ilmoitettava siitä tyyppihyväksyntäviranomaisille etukä ­
teen, jotta nämä voivat seurata tavarantoimittajan tiloissa mahdollisesti tehtäviä vanhentamisen vaiheita.  
5.1.3.3. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisille testausseloste, joka sisältää vähintään seuraavat 
tiedot:  
— aktiivihiilen tyyppi  
— täyttöaste  
— polttoaineen eritelmät  
— käytettävissä olevan butaanikapasiteetin mittaukset.  
5.2. Polttoainejärjestelmän läpäisevyyskertoimen määrittäminen (kuva VI.4)FI L 175/220 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva VI.4  
Läpäisevyyskertoimen määrittäminen
  
Valitaan järjestelmäperhettä edustava polttoaineenvarastointijärjestelmä, kiinnitetään se koepenkkiin ja seis ­
otetaan siinä E10-vertailupolttoainetta 20 viikkoa lämpötilassa 40 ± 2 °C. Polttoaineenvarastointijärjestelmä 
sijoitetaan koepenkkiin vastaavalla tavalla kuin se asennetaan ajoneuvoon.  
5.2.1. Säiliö täytetään tuoreella E10-vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 8 °C. Säiliö täytetään 40 ± 2 
prosenttiin nimellistilavuudestaan. Sen jälkeen koepenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä sijoitetaan 
kolmeksi viikoksi erityiseen suojattuun tilaan, jonka lämpötila pidetään tasolla 40 ± 2 °C.  
5.2.2. Kolmannen viikon lopussa säiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistilavuudestaan 
tuoreella E10-vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 8 °C.  
Koepenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä siirretään 6–36 tunnin kuluessa (joista viimeiset 6 tuntia 
lämpötilassa 20 ± 2 °C) VT-SHED-kammioon, jossa tehdään 24 tunnin mittainen lämpötilan vuorokausivaih ­
telukäsittely E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.7 kohdan mukaisella menettelyllä. Polttoainejärjestelmää 
tuuletetaan VT-SHED-kammion ulkopuolelle, jotta voidaan estää se, että säiliön huohotuspäästöt laskettaisiin 
läpäisevyyteen. Mitataan hiilivetypäästöt ja kirjataan ne arvoksi HC  3W . 
5.2.3. Sijoitetaan koepenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä jäljellä oleviksi 17 viikoksi uudelleen erityiseen 
suojattuun tilaan, jonka lämpötila pidetään tasolla 40 ± 2 °C.  
5.2.4. Seitsemännentoista viikon lopussa säiliö tyhjennetään ja täytetään uudelleen 40 ± 2 prosenttiin nimellistila ­
vuudestaan tuoreella vertailupolttoaineella, jonka lämpötila on 18 ± 8 °C.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/221
 
Koepenkki ja siihen kiinnitetty polttoainejärjestelmä siirretään 6–36 tunnin kuluessa (joista viimeiset 6 tuntia 
lämpötilassa 20 ± 2 °C) VT-SHED-kammioon, jossa tehdään 24 tunnin mittainen lämpötilan vuorokausivaih ­
telukäsittely E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.7 kohdan mukaisella menettelyllä. Polttoainejärjestelmää 
tuuletetaan VT-SHED-kammion ulkopuolelle, jotta voidaan estää se, että säiliön huohotuspäästöt laskettaisiin 
läpäisevyyteen. Mitataan hiilivetypäästöt ja kirjataan ne arvoksi HC  20W . 
5.2.5. Läpäisevyyskerroin on arvojen HC  20W ja HC  3W erotus grammoina/24 h kolmen desimaalin tarkkuudella.  
5.2.6. Jos läpäisevyyskertoimen määrittää tavarantoimittaja, valmistajien on ilmoitettava siitä tyyppihyväksyntäviran ­
omaisille etukäteen, jotta nämä voivat seurata menettelyä tavarantoimittajan tiloissa.  
5.2.7. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisille testausseloste, joka sisältää vähintään seuraavat 
tiedot:  
a) testatun polttoaineenvarastointijärjestelmän täydellinen kuvaus, joka sisältää tiedot testatusta säiliöstä, siitä, 
onko kyse yksi- vai monikerroksisesta säiliöstä, sekä säiliössä ja polttoaineenvarastointijärjestelmän muissa 
osissa käytettyjen materiaalien tyypistä,  
b) viikoittaiset keskilämpötilat, joissa vanhentaminen tehtiin,  
c) viikolla 3 mitatut hiilivetypäästöt (HC  3W ), 
d) viikolla 20 mitatut hiilivetypäästöt (HC  20W ), 
e) tulokseksi saatu läpäisevyyskerroin (PF).  
5.2.8. Poiketen siitä, mitä 5.2.1–5.2.7 kohdassa säädetään, monikerroksisia säiliöitä käyttävät valmistajat voivat 
halutessaan käyttää täydellisen mittausmenettelyn asemesta seuraavaa läpäisevyyskertoimen vertailuarvoa:  
monikerroksisen säiliön läpäisevyyskertoimen vertailuarvo = 120 mg/24 h  
5.2.8.1. Jos valmistaja päättää käyttää läpäisevyyskertoimen vertailuarvoja, sen on toimitettava tyyppihyväksyntäviran ­
omaiselle ilmoitus, jossa säiliön tyyppi yksilöidään selvästi, ja ilmoitus käytetyistä materiaaleista.  
5.3. Kuumahaihtuman ja lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvan haihtuman mittausjärjestys  
Ajoneuvo valmistellaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.1 ja 5.1.2 kohdan mukaisesti. Valmistajan 
pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen hyväksynnällä voidaan ennen testausta vähentää muiden kuin poltto ­
ainetaustapäästöjen lähteitä tai poistaa ne (esim. lämpökuivaamalla renkaat tai ajoneuvo tai poistamalla tuu ­
lilasinpesuneste).  
5.3.1. Seisonta  
Ajoneuvo pysäköidään vähintään 12 ja enintään 36 tunniksi seisonta-alueelle. Jakson päättyessä moottoriöljyn 
ja jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava saavuttanut ympäristön lämpötila ± 3 °C:n tarkkuudella.  
5.3.2. Polttoaineen tyhjennys ja uudelleentäyttö  
Polttoaine tyhjennetään ja täytetään uudelleen E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.1.7 kohdan mukaisesti.  
5.3.3. Esivakauttamisajo  
Tunnin kuluessa polttoaineen tyhjentämisestä ja uudelleentäytöstä ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille ja 
ajetaan yksi tyyppi I -testin osan 1 ajosykli ja kaksi osan 2 ajosykliä, jotka on määritelty E-säännön nro 83 
liitteessä 4 a.  
Tänä aikana ei oteta pakokaasunäytteitä.FI L 175/222 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
5.3.4. Seisonta  
Viiden minuutin kuluessa esivakauttamisesta ajoneuvo pysäköidään vähintään 12 ja enintään 36 tunniksi 
seisonta-alueelle. Jakson päättyessä moottoriöljyn ja jäähdytysnesteen lämpötilan on oltava saavuttanut ym ­
päristön lämpötila ± 3 °C:n tarkkuudella.  
5.3.5. Säiliön ylivuoto  
Edellä 5.1 kohdassa kuvatun mukaisesti vanhennetut säiliöt täytetään ylivuotoon saakka E-säännön nro 83 
liitteessä 7 olevan 5.1.4 kohdan mukaisella menettelyllä.  
5.3.6. Dynamometritesti  
5.3.6.1. Tunnin kuluessa säiliön täytöstä ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille ja ajetaan yksi tyyppi I -testin osan 
1 ajosykli ja yksi osan 2 ajosykli, jotka on määritelty E-säännön nro 83 liitteessä 4 a. Sen jälkeen moottori 
pysäytetään. Tämän vaiheen aikana voidaan ottaa pakokaasunäytteitä, mutta näin saatuja tuloksia ei käytetä 
tyyppihyväksynnän myöntämisessä pakokaasupäästöjen osalta.  
5.3.6.2. Kahden minuutin kuluessa 5.3.6.1 kohdassa kuvatun tyyppi I -testiajon päättymisestä ajoneuvolla ajetaan 
toinen vakauttamisajo, joka käsittää kaksi tyyppi I -testin osan 1 ajosykliä (kuumakäynnistys). Sitten moottori 
pysäytetään jälleen. Tämän vaiheen aikana ei ole tarpeen ottaa pakokaasunäytteitä.  
5.3.7. Kuumahaihtuma  
Dynamometritestin jälkeen tehdään kuumahaihtumatesti E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.5 kohdan 
mukaisesti. Kuumahaihtumatestin tulokset lasketaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 6 kohdan mukai ­
sesti ja kirjataan arvoksi M  HS . 
5.3.8. Seisonta  
Kuumahaihtumatestin jälkeen ajoneuvoa seisotetaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.6 kohdan mu ­
kaisesti.  
5.3.9. Lämpötilan vuorokausivaihtelutesti  
5.3.9.1. Seisonnan jälkeen tehdään ensimmäinen lämpötilan vuorokausivaihtelusta aiheutuvan haihtuman mittaus E- 
säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.7 kohdan mukaisesti. Päästöt lasketaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 
olevan 6 kohdan mukaisesti. Saatu lukema kirjataan arvoksi M  D1 . 
5.3.9.2. Ensimmäisen 24 tunnin lämpötilan vuorokausivaihtelutestin jälkeen tehdään toinen lämpötilan vuorokausi ­
vaihtelusta aiheutuvan haihtuman mittaus E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 5.7 kohdan mukaisesti. 
Päästöt lasketaan E-säännön nro 83 liitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti. Saatu lukema kirjataan arvoksi 
M D2 . 
5.3.10. Laskelmat  
Tuloksen M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF on oltava pienempi kun asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 3 
annettu raja-arvo.  
5.3.11. Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisille testausseloste, joka sisältää vähintään seuraavat 
tiedot:  
a) seisontajaksojen kuvaus, mukaan luettuna aika ja keskilämpötilat  
b) käytetyn vanhennetun säiliön kuvaus ja viittaus täsmälliseen vanhentamisselosteeseen  
c) keskilämpötila kuumahaihtumatestissä  
d) mitattu arvo kuumahaihtumatestissä, HSL  
e) mitattu arvo ensimmäisessä lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä, DL  1st day  (DL  1. päivä  ) 
f) mitattu arvo toisessa lämpötilan vuorokausivaihtelutestissä, DL  2nd day  (DL  2. päivä  ) 
g) haihtumispäästötestin lopullinen tulos laskettuna summana M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/223
 
LIITE VII  
PILAANTUMISTA RAJOITTAVIEN LAITTEIDEN KESTÄVYYDEN TARKASTAMINEN  
(TYYPPI 5 -TESTI)  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä kuvataan testit, joilla tarkastetaan pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyys.  
2. YLEISET VAATIMUKSET  
2.1. E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.6 kohdassa esitettyjä tyyppi 5 -testin suorittamista koskevia yleisiä vaatimuksia 
sovelletaan jäljempänä 2.2 ja 2.3 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
2.2. E-säännössä nro 83 olevan 5.3.6.2 taulukon ja 5.3.6.4 kohdassa olevan tekstin katsotaan tarkoittavan seuraavaa:  
Moottoriluokka  Annetut huononemiskertoimet  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x Hiukkas ­
massa (PM)  Hiukkas ­
määrä (P)  
Kipinäsytytysmoottori  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Puristussytytysmoottori  Koska puristussytytysmoottoreille ei ole vahvistettu huononemiskertoimia, valmis ­
tajat määrittelevät huononemiskertoimet koko ajoneuvon kestävyystestin tai koe ­
penkissä tehtävän vanhenemistestin avulla.  
2.3. E-säännössä nro 83 olevan 5.3.6.5 kohdan viittausta 5.3.1 ja 8.2 kohdan vaatimuksiin on pidettävä viittauksena 
tämän asetuksen liitteen XXI ja liitteessä I olevan 4.2 kohdan vaatimuksiin ajoneuvon koko käyttöiän osalta.  
2.4. Ennen kuin asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 vahvistettuja päästörajoja käytetään sen arvioimi ­
seen, ovatko E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.6.5 kohdassa tarkoitetut vaatimukset täyttyneet, huononemiskertoi ­
met on laskettava ja niitä on sovellettava siten kuin liitteen XXI alaliitteessä 7 olevassa taulukossa A7/1 ja ala ­
liitteessä 8 olevassa taulukossa A8/5 kuvataan.  
3. TEKNISET VAATIMUKSET  
3.1. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevassa 1–7 kohdassa ja lisäyksissä 1, 2 ja 3 esitettyjä teknisiä vaatimuksia ja 
eritelmiä sovelletaan 3.2 ja 3.10 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 1.5 kohdan viittausta liitteeseen 2 on pidettävä viittauksena tämän asetuksen 
liitteen I lisäykseen 4.  
3.3. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 1.6 kohdan viittausta taulukossa 1 asetettuihin päästöjen raja-arvoihin on 
pidettävä viittauksena asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I olevassa taulukossa 2 asetettuihin päästöjen raja- 
arvoihin.  
3.4. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 2.3.1.7 kohdan viittauksia tyyppi I -testiin on pidettävä viittauksina tämän 
asetuksen liitteessä XXI esitettyyn tyyppi 1 -testiin.  
3.5. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 2.3.2.6 kohdan viittauksia tyyppi I -testiin on pidettävä viittauksina tämän 
asetuksen liitteessä XXI esitettyyn tyyppi 1 -testiin.  
3.6. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 3.1 kohdan viittauksia tyyppi I -testiin on pidettävä viittauksina tämän 
asetuksen liitteessä XXI esitettyyn tyyppi 1 -testiin.FI L 175/224 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.7. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan viittausta 5.3.1.4 kohtaan on pidettävä 
viittauksena asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukkoon 2.  
3.8. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 6.3.1.2 kohdan viittausta liitteen 4 a lisäyksessä 7 esitettyihin menetelmiin on 
pidettävä viittauksena tämän asetuksen liitteen XXI alaliitteeseen 4.  
3.9. E-säännön nro 83 liitteessä 9 olevan 6.3.1.4 kohdan viittausta liitteeseen 4 a on pidettävä viittauksena tämän 
asetuksen liitteen XXI alaliitteeseen 4.  
3.10. Käytetään VL-ajovastuskertoimia (ajoneuvo L). Jos VL-ajovastuskertoimia ei ole, käytetään VH:ta (ajoneuvo H).FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/225
 
LIITE VIII  
KESKIMÄÄRÄISTEN PÄÄSTÖJEN TARKASTAMINEN ALHAISESSA YMPÄRISTÖN LÄMPÖTILASSA  
(TYYPPI 6 -TESTI)  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä kuvataan laitteet ja menettelyt, joita tarvitaan tyyppi 6 -testin tekemiseen päästöjen tarkastamiseksi 
alhaisissa lämpötiloissa.  
2. YLEISET VAATIMUKSET  
2.1. E-säännössä nro 83 olevassa 5.3.5 kohdassa esitettyjä tyyppi 5 -testin suorittamista koskevia yleisiä vaatimuksia 
sovelletaan jäljempänä 2.2 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
2.2. E-säännössä nro 83 olevan 5.3.5.2 kohdan raja-arvot liittyvät asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 4 
vahvistettuihin raja-arvoihin.  
3. TEKNISET VAATIMUKSET  
3.1. E-säännön nro 83 liitteessä 8 olevassa 2–6 kohdassa esitettyjä teknisiä vaatimuksia ja eritelmiä sovelletaan jäljempänä 
3.2 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 8 olevan 3.4.1 kohdan viittausta liitteessä 10 olevaan 2 kohtaan on pidettävä viittauk ­
sena tämän asetuksen liitteessä IX olevaan B osaan.  
3.3. Käytetään ajoneuvo L:n (VL) ajovastuskertoimia. Jos ajoneuvo L:ää ei ole, käytetään ajoneuvo H:ta (VH).FI L 175/226 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
LIITE IX  
VERTAILUPOLTTOAINEIDEN ERITELMÄT  
A. VERTAILUPOLTTOAINEET  
1. Kipinäsytytysmoottorilla varustettujen ajoneuvojen testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset tiedot  
Tyyppi: bensiini (E10):  
Muuttuja  Yksikkö  Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä  
Pienin  Suurin  
Tutkimusoktaaniluku, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Moottorioktaaniluku, MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tiheys 15 °C:ssa  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Höyrynpaine (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Vesipitoisuus  til.-%  0,05  EN 12937  
Ulkonäkö lämpötilassa –7 °C  puhdas ja kirkas  
Tislaus:  
– haihtunut 70 °C:ssa  til.-%  34,0  46,0  EN ISO 3405  
– haihtunut 100 °C:ssa  til.-%  54,0  62,0  EN ISO 3405  
– haihtunut 150 °C:ssa  til.-%  86,0  94,0  EN ISO 3405  
– loppukiehumispiste  °C  170  195  EN ISO 3405  
Hiiltojäännös  til.-%  —  2,0  EN ISO 3405  
Hiilivetyanalyysi:  
– olefiinit  til.-%  6,0  13,0  EN 22854  
– aromaattiset aineet  til.-%  25,0  32,0  EN 22854  
– bentseeni  til.-%  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
– tyydyttyneet hiilivedyt  til.-%  ilmoitetaan  EN 22854  
Hiili-vetysuhde  ilmoitetaan  
Hiili-happisuhde  ilmoitetaan  
Induktioaika (  4 ) minuuttia  480  —  EN ISO 7536  
Happipitoisuus (  5 ) massa-%  3,3  3,7  EN 22854  
Hartsi ilman liuotteita 
(hartsipitoisuus)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Rikkipitoisuus (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/227
 
Muuttuja  Yksikkö  Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä  
Pienin  Suurin  
Kuparikorroosio 3 h, 50 °C  —  luokka 1  EN ISO 2160  
Lyijypitoisuus  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforipitoisuus (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanoli (  8 ) til.-%  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, ” Pet ­
roleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon mää ­
rittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 
4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenk in 
pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on tarp een 
selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia. 
( 2 ) Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2. 
( 3 ) Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2. 
( 4 ) Polttoaineessa voi olla hapetuksenestoaineita ja metallinsitojia, joita tavallisesti käytetään stabiloimaan jalostamon poltto ainevirtoja, 
mutta peseviä/hajottavia lisäaineita tai liuotinöljyjä ei saa lisätä. 
( 5 ) Etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen. Käytettävän etanolin on olta va 
standardin EN 15376 mukaista. 
( 6 ) Tyyppi 1 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan. 
( 7 ) Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä. 
( 8 ) Etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen. Käytettävän etanolin on olta va 
standardin EN 15376 mukaista.  
( 2 ) Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvis ­
tettu.  
Tyyppi: etanoli (E85)  
Muuttuja  Yksikkö  Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä (  2 ) 
Pienin  Suurin  
Tutkimusoktaaniluku, RON  95  —  EN ISO 5164  
Moottorioktaaniluku, MON  85  —  EN ISO 5163  
Tiheys 15 °C:ssa  kg/m  3 ilmoitetaan  ISO 3675  
Höyrynpaine  kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Rikkipitoisuus (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 EN 
ISO 20884  
Hapettumisvakaus  minuuttia  360  EN ISO 7536  
Hartsipitoisuus (ilman liuotteita)  mg/100 ml  —  5  EN ISO 6246  
Ulkomuoto. Määritellään ympäristön 
lämpötilassa tai 15 °C:ssa sen mukaan 
kumpi on korkeampi.  puhdas ja kirkas, ilman näkyviä 
kiinteitä tai jähmeitä epäpuhtauk ­
sia silmämääräinen tar ­
kastus  
Etanoli ja korkeammat alkoholit (  5 ) til-%  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Korkeammat alkoholit (C  3 –C 8 ) til-%  —  2  
Metanoli  til-%  0,5  
Bensiini (  6 ) til-%  tasapainosuhde  EN 228FI L 175/228 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Muuttuja  Yksikkö  Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä (  2 ) 
Pienin  Suurin  
Fosfori  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Vesipitoisuus  til-%  0,3  ASTM D 1064  
Epäorgaanisten kloridien pitoisuus  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Kuparinauhakorroosio (3 h lämpötilassa 
50 °C)  luokitus  luokka 1  EN ISO 2160  
Happamuus (etikkahappona 
CH  3 COOH)  massa-%  —  0,005  ASTM D 1613  
(mg/l)  —  40  
Hiili-vetysuhde  ilmoitetaan  
Hiili-happisuhde  ilmoitetaan  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, ” Pet ­
roleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon mää ­
rittämisessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin 
poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistaj an 
on kuitenkin pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo.  Jos 
on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia. 
( 2 ) Testimenetelmien tarkkuuteen liittyvien erimielisyyksien ratkaisemisessa ja tulosten tulkinnassa käytetään standardissa EN IS O 
4259 määriteltyjä menettelyjä. 
( 3 ) Rikkipitoisuutta koskevien kansallisten erimielisyyksien ratkaisemisessa käytetään joko standardia EN ISO 20846 tai standardi a EN 
ISO 20884 samalla tavalla kuin standardin EN 228 kansallisessa liitteessä. 
( 4 ) Tyyppi 1 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan. 
( 5 ) Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.  
( 6 ) Lyijyttömän bensiinin pitoisuus voidaan määritellä siten, että se on 100 miinus prosentteina ilmoitettujen vesi- ja alkoholip itoi ­
suuksien summa. 
( 7 ) Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.  
Tyyppi: nestekaasu  
Muuttuja  Yksikkö  Polttoaine A  Polttoaine B  Testimenetelmä  
Koostumus:  ISO 7941  
C 3 -pitoisuus  til.-%  30 ± 2  85 ± 2  
C 4 -pitoisuus  til.-%  tasapainosuhde  tasapainosuhde  
< C  3 , > C  4 til.-%  enintään 2  enintään 2  
Olefiinit  til.-%  enintään 12  enintään 15  
Haihdutusjäämä  mg/kg  enintään 50  enintään 50  prEN 15470  
Vesi 0 °C:ssa  vapaa  vapaa  prEN 15469  
Kokonaisrikkipitoisuus  mg/kg  enintään 10  enintään 10  ASTM 6667  
Rikkivety  ei ole  ei ole  ISO 8819  
Kuparinauhakorroosio  luokitus  luokka 1  luokka 1  ISO 6251 (  1 ) 
Haju  luonteenomai ­
nen luonteenomai ­
nen 
Moottorin oktaaniluku  vähintään 89  vähintään 89  EN 589, liite B  
( 1 ) Tällä menetelmällä ei välttämättä voida täsmällisesti määritellä, onko näytteessä syövyttäviä aineita, jos näyte sisältää kor roo ­
sionestoaineita tai muita kemikaaleja, jotka vähentävät näytteen kuparinauhakorroosiota. Tämän vuoksi kyseisten aineiden lisää ­
minen ainoastaan testimenetelmän antamaan tulokseen vaikuttamiseksi on kielletty.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/229
 
Tyyppi: maakaasu/biometaani  
Ominaisuudet  Yksiköt  Perusta  Raja-arvot  
Testimenetelmä  
Pienin  Suurin  
Vertailupolttoaine G20  
Koostumus:  
Metaani  mooli-%  100  99  100  ISO 6974  
Tasapainosuhde (  1 ) mooli-%  —  —  1  ISO 6974  
N 2 mooli-%  ISO 6974  
Rikkipitoisuus  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobben indeksi (netto)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Vertailupolttoaine G25  
Koostumus:  
Metaani  mooli-%  86  84  88  ISO 6974  
Tasapainosuhde (  4 ) mooli-%  —  —  1  ISO 6974  
N 2 mooli-%  14  12  16  ISO 6974  
Rikkipitoisuus  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Wobben indeksi (netto)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertit (muut kuin N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa. 
( 3 ) Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 273,2 K (0 °C) ja 101,3 kPa. 
( 4 ) Inertit (muut kuin N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa. 
( 6 ) Arvo määritettävä seuraavissa olosuhteissa: 273,2 K (0 °C) ja 101,3 kPa.  
Tyyppi: vety polttomoottoreihin  
Ominaisuudet  Yksiköt  Raja-arvot  
Testimenetelmä  
Pienin  Suurin  
Vedyn puhtaus  mooli-%  98  100  ISO 14687-1  
Hiilivedyt yhteensä  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  
Vesi (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Happi  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argon  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Typpi  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
Hiilimonoksidi  μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Rikki  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Pysyvät hiukkaset (  6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Ei saa kondensoida. 
( 2 ) Vesi, happi, typpi ja argon yhteensä: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Vesi, happi, typpi ja argon yhteensä: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Vesi, happi, typpi ja argon yhteensä: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Vesi, happi, typpi ja argon yhteensä: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vedyssä ei saa olla pölyä, hiekkaa, likaa, hartseja, öljyjä tai muita aineita sellaisia määriä, että ne aiheuttavat vahinkoa polttoai ­
netäydennystä saavan ajoneuvon (moottorin) täyttöasemalaitteille.FI L 175/230 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2. Puristussytytysmoottorilla varustettujen ajoneuvojen testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset tiedot  
Tyyppi: diesel (B7):  
Muuttuja  Yksikkö  Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä  
Pienin  Suurin  
Setaani-indeksi  46,0  EN ISO 4264  
Setaaniluku (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Tiheys 15 °C:ssa  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Tislaus:  
– 50 %:n piste  °C  245,0  —  EN ISO 3405  
– 95 %:n piste  °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
– loppukiehumispiste  °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Leimahduspiste  °C  55  —  EN ISO 2719  
Samepiste  °C  —  – 10  EN 23015  
Viskositeetti 40 °C:ssa  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Polysykliset aromaattiset hiilivedyt  massa-%  2,0  4,0  EN 12916  
Rikkipitoisuus  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Kuparikorroosio 3 h, 50 °C  —  luokka 1  EN ISO 2160  
Conradson-hiiltojäännös (10 % pohjas ­
ta) massa-%  —  0,20  EN ISO 10370  
Tuhkapitoisuus  massa-%  —  0,010  EN ISO 6245  
Kokonaiskontaminaatio  mg/kg  —  24  EN 12662  
Vesipitoisuus  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Happoluku  mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija 
60 °C:ssa suoritetun HFRR-testin jäl ­
keen)  μm —  400  EN ISO 12156  
Hapettumisvakaus 110 °C:ssa (  3 ) h  20,0  EN 15751  
Rasvahappojen metyyliesterit (FAME) (  4 ) til.-%  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, ” Pet ­
roleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon mää ­
rittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 
4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenk in 
pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpe en 
selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia. 
( 2 ) Setaanin vaihteluväli ei ole 4R:n vähimmäisvaihteluväliä koskevan vaatimuksen mukainen. Polttoaineen toimittajan ja käyttäjän  
välisten riitatapausten ratkaisemiseksi voidaan kuitenkin käyttää standardin ISO 4259 ehtoja, jos yksittäisten määritysten sija sta 
tehdään tarvittavan tarkkuuden saavuttamiseksi riittävän suuri määrä uusintamittauksia. 
( 3 ) Vaikka hapettumisvakautta säädellään, säilytysaika on todennäköisesti rajallinen. Säilytysolosuhteista ja säilytysajasta on t arvittaessa 
kysyttävä neuvoa tuotteen toimittajalta. 
( 4 ) FAME-pitoisuuden on vastattava standardia EN 14214.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/231
 
3. Polttokennoajoneuvojen testaamisessa käytettävien polttoaineiden tekniset tiedot  
Tyyppi: vety polttokennoajoneuvoihin  
Ominaisuudet  Yksiköt  Raja-arvot  
Testimenetelmä  
Pienin  Suurin  
Vetypolttoaine (  1 ) mooli-%  99,99  100  ISO 14687-2  
Kaasut yhteensä (  2 ) μmol/mol  0  100  
Hiilivedyt yhteensä  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Vesi  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Happi  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Helium (He), typpi (N  2 ), argon (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Hiilimonoksidi  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Rikkiyhdisteet yhteensä  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehydi (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Muurahaishappo (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Ammoniakki (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  
Halogenoidut yhdisteet yhteensä  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Hiukkaskoko  μm 0  10  ISO 14687-2  
Hiukkaspitoisuus  mg/l  0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Vetypolttoaineen indeksiluku määritetään vähentämällä 100 mooliprosentista taulukossa lueteltujen polttoaineessa olevien kaa ­
sumaisten ainesosien (muut kuin vety) kokonaispitoisuus (kaasut yhteensä) mooliprosentteina. Luku on pienempi kuin kaikkien 
taulukossa esitettyjen ei-vety-ainesosien suurimpien sallittujen raja-arvojen summa. 
( 2 ) Kaasut yhteensä -arvo on taulukossa lueteltujen ei-vety-ainesosien paitsi hiukkasten arvojen summa.  
B. VERTAILUPOLTTOAINEET PÄÄSTÖJEN TESTAAMISEEN ALHAISISSA LÄMPÖTILOISSA – TYYPPI 6 -TESTI  
Tyyppi: bensiini (E10):  
Muuttuja  Yksikkö  Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä  
Pienin  Suurin  
Tutkimusoktaaniluku, RON (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Moottorioktaaniluku, MON (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tiheys 15 °C:ssa  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Höyrynpaine (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Vesipitoisuus  enintään 0,05 til.-% 
Ulkonäkö lämpötilassa –7 °C: 
puhdas ja kirkas  EN 12937  
Tislaus:  
– haihtunut 70 °C:ssa  til.-%  34,0  46,0  EN ISO 3405FI L 175/232 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Muuttuja  Yksikkö  Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä  
Pienin  Suurin  
– haihtunut 100 °C:ssa  til.-%  54,0  62,0  EN ISO 3405  
– haihtunut 150 °C:ssa  til.-%  86,0  94,0  EN ISO 3405  
– loppukiehumispiste  °C  170  195  EN ISO 3405  
Hiiltojäännös  til.-%  —  2,0  EN ISO 3405  
Hiilivetyanalyysi:  
– olefiinit  til.-%  6,0  13,0  EN 22854  
– aromaattiset aineet  til.-%  25,0  32,0  EN 22854  
– bentseeni  til.-%  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
– tyydyttyneet hiilivedyt  til.-%  ilmoitetaan  EN 22854  
Hiili-vetysuhde  ilmoitetaan  
Hiili-happisuhde  ilmoitetaan  
Induktioaika (  4 ) minuuttia  480  —  EN ISO 7536  
Happipitoisuus (  5 ) massa-%  3,3  3,7  EN 22854  
Hartsi ilman liuotteita 
(hartsipitoisuus)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Rikkipitoisuus (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Kuparikorroosio 3 h, 50 °C  —  luokka 1  EN ISO 2160  
Lyijypitoisuus  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforipitoisuus (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanoli (  8 ) til.-%  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, ” Pet ­
roleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”, ja vähimmäisarvon mää ­
rittämisessä 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin; suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin poikkeama on 
4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan on kuitenk in 
pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu pienin ja suurin raja-arvo. Jos on tarpe en 
selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia. 
( 2 ) Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2. 
( 3 ) Standardin EN 228:2008 mukaisessa lopullisen tuloksen laskennassa on vähennettävä MON- ja RON-arvojen korjauskerroin 0,2. 
( 4 ) Polttoaineessa voi olla hapetuksenestoaineita ja metallinsitojia, joita tavallisesti käytetään stabiloimaan jalostamon poltto ainevirtoja, 
mutta peseviä/hajottavia lisäaineita tai liuotinöljyjä ei saa lisätä. 
( 5 ) Etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen. Käytettävän etanolin on olta va 
standardin EN 15376 mukaista. 
( 6 ) Tyyppi 6 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan. 
( 7 ) Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä. 
( 8 ) Etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen. Käytettävän etanolin on olta va 
standardin EN 15376 mukaista.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/233
 
( 2 ) Kaikkien edellä lueteltujen ominaisuuksien osalta on käytettävä vastaavia EN/ISO-menetelmiä, kun ne on vahvis ­
tettu.  
Tyyppi: etanoli (E75)  
Muuttuja  Yksikkö  Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä (  2 ) 
Pienin  Suurin  
Tutkimusoktaaniluku, RON  95  —  EN ISO 5164  
Moottorioktaaniluku, MON  85  —  EN ISO 5163  
Tiheys 15 °C:ssa  kg/m  3 ilmoitetaan  EN ISO 12185  
Höyrynpaine  kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Rikkipitoisuus (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Hapettumisvakaus  minuuttia  360  —  EN ISO 7536  
Hartsipitoisuus (ilman liuotteita)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Ulkomuoto määritellään ympäristön läm ­
pötilassa tai 15 °C:ssa sen mukaan kumpi 
on korkeampi.  puhdas ja kirkas, ilman näkyviä 
kiinteitä tai jähmeitä epäpuhtauk ­
sia silmämääräinen tar ­
kastus  
Etanoli ja korkeammat alkoholit (  5 ) til-%  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Korkeammat alkoholit (C  3 – C  8 ) til-%  —  2  
Metanoli  —  0,5  
Bensiini (  6 ) til-%  tasapainosuhde  EN 228  
Fosfori  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vesipitoisuus  til-%  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Epäorgaanisten kloridien pitoisuus  mg/l  —  1  ISO 6227 – EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Kuparinauhakorroosio (3 h lämpötilassa 
50 °C)  luokitus  luokka 1  EN ISO 2160  
Happamuus (etikkahappona 
CH  3 COOH)  massa-%  0,005  ASTM D1613 
EN 15491  
mg/l  40FI L 175/234 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Muuttuja  Yksikkö  Raja-arvot (  1 ) 
Testimenetelmä (  2 ) 
Pienin  Suurin  
Hiili-vetysuhde  ilmoitetaan  
Hiili-happisuhde  ilmoitetaan  
( 1 ) Laatuvaatimuksissa ilmoitetut arvot ovat ”todellisia arvoja”. Raja-arvojen määrittämisessä on käytetty standardia ISO 4259, ” Pet ­
roleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test”. Vähimmäisarvon määrittä ­
misessä on käytetty 2R:n vähimmäispoikkeamaa nollasta ylöspäin. Suurimman ja pienimmän arvon määrittämisessä pienin 
poikkeama on 4R (R = toistettavuus). Huolimatta tästä menettelystä, joka on tarpeen teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan  
on pyrittävä nolla-arvoon, jos määrätty suurin arvo on 2R, ja keskiarvoon, jos on annettu enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on 
tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine edellä tarkoitetut vaatimukset, sovelletaan standardin ISO 4259 vaatimuksia. 
( 2 ) Testimenetelmien tarkkuuteen liittyvien erimielisyyksien ratkaisemisessa ja tulosten tulkinnassa käytetään standardissa EN IS O 
4259 määriteltyjä menettelyjä. 
( 3 ) Rikkipitoisuutta koskevien kansallisten erimielisyyksien ratkaisemisessa käytetään joko standardia EN ISO 20846 tai standardi a EN 
ISO 20884 samalla tavalla kuin standardin EN 228 kansallisessa liitteessä. 
( 4 ) Tyyppi 6 -testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus ilmoitetaan. 
( 5 ) Standardin EN 15376 mukainen etanoli on ainoa hapetettu johdannainen, jota saa tarkoituksella lisätä vertailupolttoaineeseen.  
( 6 ) Lyijyttömän bensiinin pitoisuus voidaan määritellä siten, että se on 100 miinus prosentteina ilmoitettujen vesi- ja alkoholip itoi ­
suuksien summa. 
( 7 ) Vertailupolttoaineeseen ei saa tarkoituksella lisätä yhdisteitä, jotka sisältävät fosforia, rautaa, mangaania tai lyijyä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/235
 
LIITE X  
VarattuFI L 175/236 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
LIITE XI  
MOOTTORIAJONEUVOJEN SISÄINEN VALVONTAJÄRJESTELMÄ (OBD-JÄRJESTELMÄ)  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä esitetään moottoriajoneuvojen päästöjen rajoittamiseen liittyvien sisäisten valvontajärjestelmien 
(OBD-järjestelmien) toiminta.  
2. MÄÄRITELMÄT, VAATIMUKSET JA TESTIT  
2.1. OBD-järjestelmään sovelletaan E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 2 ja 3 kohdassa esitettyjä määritelmiä, 
vaatimuksia ja testejä. Seuraavassa kuvaillaan poikkeukset näihin vaatimuksiin.  
2.1.1. Korvataan E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 2 kohdan johdantokappale seuraavasti:  
”Seuraavia määritelmiä käytetään ainoastaan tässä liitteessä”  
2.1.2. Korvataan E-säännön nro 83 liitteessä 11 oleva 2.10 kohta seuraavasti:  
” ’Ajosyklillä’ tarkoitetaan jaksoa, joka koostuu moottorin ’virta kytkettynä’ -asennosta, käynnistä, jonka aikana 
mahdollinen vika havaitaan, ja moottorin ’virta kytkettynä pois’ -asennosta.”  
2.1.3. Lisätään E-säännön nro 83 liitteeseen 11 seuraava 3.2.3 kohta:  
”3.2.3. Heikentyminen tai vika voidaan tunnistaa ajosyklin ulkopuolella (kuten moottorin sammuttamisen 
jälkeen).”  
2.1.4. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.1 kohdan viittausta hiilivetyjen kokonaismassaan ja typen oksidei ­
hin on pidettävä viittauksena muihin hiilivetyihin kuin metaaniin (NMHC) ja typen oksideihin (NOx).  
2.1.5. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevien 3.3.3.1 ja 3.3.4.4 kohdan viittausta päästörajoihin on pidettävä viitta ­
uksena OBD-järjestelmän raja-arvoihin.  
2.1.6. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.5 kohdan viittausta raja-arvoihin on pidettävä viittauksena OBD- 
järjestelmän raja-arvoihin.  
2.1.7. Poistetaan E-säännön nro 83 liitteessä 11 oleva 3.3.4.9. ja 3.3.4.10 kohta:  
2.1.8. Lisätään E-säännön nro 83 liitteeseen 11 uusi 3.3.5.1. ja 3.3.5.2 kohta seuraavasti:  
”3.3.5.1. Seuraavien laitteiden rikkoutumista tai poistamista olisi kuitenkin valvottava (jos poistaminen aihe ­
uttaisi tämän säännön kohdan 5.3.1.4 mukaisesti sovellettavien päästörajojen ylittymisen):  
a) puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty 
hiukkasloukku  
b) puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty 
typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä  
c) puristussytytysmoottoreihin erillisenä yksikkönä asennettu tai päästöjenrajoituslaitteeseen liitetty 
dieselmoottorin hapetuskatalysaattori (DOC).  
3.3.5.2. Kohdassa 3.3.5.1 tarkoitettuja laitteita on valvottava myös kaikkien sellaisten vikojen osalta, joiden 
seurauksena olisi soveltuvien OBD-raja-arvojen ylittyminen.”FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/237
 
2.1.9. Korvataan E-säännön nro 83 liitteessä 11 oleva 3.8.1 kohta seuraavasti:  
”OBD-järjestelmä voi poistaa vikakoodin, tiedon kuljetusta matkasta ja tilatiedot vikahetkellä, jos sama vika ei 
tallennu uudelleen vähintään 40:n moottorin lämmitysjakson aikana tai 40:n sellaisen ajosyklin aikana, joissa 
ajoneuvoa käytetään liitteen 11 lisäyksen 1 kohdan 7.5.1 alakohdassa a–c vahvistettujen kriteerien mukaisesti.”  
2.1.10. Korvataan E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.9.3.1 kohdan viittaus standardiin ISO DIS 15031 5 seuraa ­
vasti:  
”… tämän säännön liitteen 11 lisäyksen 1 kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainitussa standardissa.”  
2.1.11. Lisätään E-säännön nro 83 liitteeseen 11 uusi 3.10 kohta seuraavasti:  
”3.10. Moottorin pysäytysstrategioita käyttäviä ajoneuvoja koskevat lisämääräykset  
3.10.1. Ajosykli  
3.10.1.1. Moottorin käynnistymistä itsenäisesti uudelleen moottorin sammuttamisen jälkeen moottorin ohja ­
usjärjestelmän ohjaamana voidaan pitää uutena ajosyklinä tai saman ajosyklin jatkumisena.”  
2.2. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.1 ja 3.3.1 kohdassa mainittuja tyyppi V -kestävyystestissä tarkoitettua 
matkaa ja tyyppi V -testiä on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen VII vaatimuksiin.  
2.3. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.3.2 kohdassa annettuja valvontajärjestelmän raja-arvoja on pidettävä 
viittauksina 2.3.1 ja 2.3.2 kohdassa esitettyihin vaatimuksiin.  
2.3.1. Seuraavassa taulukossa esitetään OBD-järjestelmiä koskevat raja-arvot ajoneuvoille, jotka tyyppihyväksytään 
asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 asetettujen Euro 6 -päästöraja-arvojen mukaisesti kolme 
vuotta kyseisen asetuksen 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa esitettyjen päivämäärien jälkeen.  
Euro 6 -ajoneuvojen OBD-järjestelmien lopulliset raja-arvot  
Vertailu ­
massa 
(VM) (kg)  Hiilimonoksidin 
massa  Muiden hiilivetyjen 
kuin metaanin 
massa  Typen oksidien 
massa  Hiukkasmassa (  1 ) Hiukkasmää ­
rä (  1 ) ( 2 ) 
Luokka  Alalu ­
okka  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  (PN) 
(#/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  CI  PI  
M —  Kaikki  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I VM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
VM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
VM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 — Kaikki  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Selitykset : PI = (Positive Ignition) kipinäsytytysmoottorit, CI = (Compression Ignition) puristussytytysmoottorit 
( 1 ) Kipinäsytytysmoottoreita koskevia hiukkasmassa- ja hiukkasmäärärajoja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suoraruiskutus moot ­
tori. 
( 2 ) Hiukkasmäärille voidaan asettaa raja-arvot myöhemmässä vaiheessa.FI L 175/238 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.3.2. Kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa uusille tyyppihyväksynnille ja 
uusille ajoneuvoille vahvistetuista päivämääristä sovelletaan seuraavia OBD-raja-arvoja ajoneuvoihin, jotka val ­
mistajan valinnan mukaan tyyppihyväksytään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 esitettyjen 
Euro 6 -päästörajojen mukaisesti:  
Euro 6 -ajoneuvojen OBD-järjestelmien alustavat raja-arvot  
Vertailu ­
massa 
(VM) (kg)  Hiilimonoksidin massa  Muiden hiilivetyjen 
kuin metaanin massa  Typen oksidien massa  Hiukkasmassa (  1 ) 
Luokka  Alaluokka  (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (PM) 
(mg/km)  
PI CI  PI  CI  PI  CI  CI  PI  
M —  Kaikki  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I VM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
VM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
VM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 — Kaikki  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Selitykset : PI = (Positive Ignition) kipinäsytytysmoottorit, CI = (Compression Ignition) puristussytytysmoottorit 
( 1 ) Kipinäsytytysmoottoreita koskevia hiukkasmassarajoja sovelletaan vain ajoneuvoihin, joissa on suoraruiskutusmoottori.  
2.4. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.1 kohdan viittausta päästörajoihin on pidettävä viittauksena tämän 
liitteen 2.3 kohdan raja-arvoihin.  
2.5. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.3.3.2 kohdassa tarkoitettua tyyppi I -testin sykliä on pidettävä samana 
kuin sitä tyyppi 1 -testin sykliä, jota käytettiin kahdessa peräkkäisessä syklissä E-säännön nro 83 liitteen 11 
lisäyksessä 1 olevan 6.3.1.2 kohdan mukaisesti aiheutettujen sytytyskatkojen jälkeen.  
2.6. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 3.3.3.7 kohdan viittausta 3.3.2 kohdassa vahvistettuihin hiukkaspäästöjen 
kynnysarvoihin on pidettävä viittauksena tämän liitteen 2.3 kohdassa vahvistettuihin hiukkaspäästöjen raja- 
arvoihin.  
2.7. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 2.1.3 kohdan viittausta tyyppi I -testin sykliin on pidettävä 
viittauksena asetuksen (EY) 692/2008 tai tämän asetuksen liitteen XXI mukaiseen tyyppi 1 -testiin sen mukaan, 
kumman valmistaja valitsee kunkin osoitettavan vian osalta.  
3. OBD-JÄRJESTELMIEN PUUTTEITA KOSKEVAT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET  
3.1. Tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut OBD-järjestelmien puutteita koskevat hallinnolliset mää ­
räykset ovat seuraavissa kohdissa esitetyin poikkeuksin ne, jotka vahvistetaan E-säännön nro 83 liitteessä 11 
olevassa 4 kohdassa.  
3.2. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 4.2.2 kohdan viittausta OBD:n raja-arvoihin on pidettävä viittauksena 
tämän liitteen 2.3 kohdan OBD-raja-arvoihin.  
3.3. E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevan 4.6 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:  
”Hyväksyntäviranomainen ilmoittaa puutteen hyväksymistä koskevasta päätöksestään 6 artiklan 2 kohdan mu ­
kaisesti.”FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/239
 
4. OBD-JÄRJESTELMÄÄN LIITTYVIEN TIETOJEN SAATAVUUS  
4.1. OBD-järjestelmään liittyvien tietojen saatavuutta koskevat vaatimukset esitetään E-säännön nro 83 liitteessä 11 
olevassa 5 kohdassa. Seuraavassa kuvaillaan poikkeukset näihin vaatimuksiin.  
4.2. Viittauksia E-säännön nro 83 liitteen 2 lisäykseen 1 on pidettävä viittauksina tämän asetuksen liitteen I 
lisäykseen 5.  
4.3. Viittauksia E-säännön nro 83 liitteessä 1 olevaan 3.2.12.2.7.6 kohtaan on pidettävä viittauksina tämän asetuk ­
sen liitteen I lisäyksessä 3 olevaan 3.2.12.2.7.6 kohtaan.  
4.4. Viittauksia sopimuspuoliin on pidettävä viittauksina jäsenvaltioihin.  
4.5. Viittauksia säännön nro 83 mukaisesti myönnettyyn hyväksyntään on pidettävä viittauksina tämän asetuksen ja 
asetuksen (EY) N:o 715/2007 nojalla myönnettyyn tyyppihyväksyntään.  
4.6. E-tyyppihyväksyntää on pidettävä EY-tyyppihyväksyntänä.FI L 175/240 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 1  
AJONEUVON SISÄISEN VALVONTAJÄRJESTELMÄN (OBD-JÄRJESTELMÄN) TOIMINTA  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä lisäyksessä kuvataan tämän liitteen 2 kohdan mukainen testimenetelmä.  
2. TEKNISET VAATIMUKSET  
2.1. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 teknisiä vaatimuksia ja eritelmiä sovelletaan seuraavissa kohdissa 
esitetyin poikkeuksin ja lisävaatimuksin.  
2.2. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 viittauksia E-säännön nro 83 liitteessä 11 olevassa 3.3.2 kohdassa 
asetettuihin OBD-järjestelmän raja-arvoihin on pidettävä viittauksina tämän liitteen 2.3 kohdassa asetettuihin 
raja-arvoihin.  
2.3. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 3.2 kohdassa määriteltyjä vertailupolttoaineita on pidettävä 
tämän asetuksen liitteessä IX esitettyjen vertailupolttoaineiden eritelmien mukaisina.  
2.4. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 6.5.1.4 kohdan viittausta liitteeseen 11 on pidettävä 
viittauksena tämän asetuksen liitteeseen XI.  
2.5. Lisätään seuraava teksti E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan toisen alakohdan uudeksi 
viimeiseksi virkkeeksi:  
”Sähkövikojen osalta (oikosulku / avoin virtapiiri) päästöt voivat ylittää 3.3.2 kohdan mukaiset päästörajat 
enemmän kuin 20 prosenttia.”  
2.6. Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 6.5.3 kohta seuraavasti:  
”6.5.3. Päästöjenrajoitusjärjestelmää valvovien järjestelmien on oltava seuraavien ISO-standardien ja/tai SAE- 
spesifikaation mukaisia ja järjestelmiin on oltava pääsy standardoidun tietoliikenneyhteyden kautta. 
Myöhempiä versioita voidaan käyttää valmistajien suostumuksella.  
6.5.3.1. Ajoneuvon tietokoneen ja ulkopuolisen tietokoneen välisen tietoliikenneyhteyden on oltava seuraavan 
standardin mukainen:  
a) ISO 15765-4:2011 ’Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: 
Requirements for emission-related systems’, 1. helmikuuta 2011;  
6.5.3.2. OBD-järjestelmän kannalta merkityksellisten tietojen välittäminen:  
a) ISO 15031-5 ’Road vehicles – Communication between vehicles and external test equipment for 
emissions-related diagnostics – Part 5: Emissions-related diagnostic services’, 1. huhtikuuta 2011, tai 
SAE J1979, 23. helmikuuta 2012;  
b) ISO 15031-4 ’Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 4: External test equipment’, 1. kesäkuuta 2005, tai SAE J1978, 
30. huhtikuuta 2002;  
c) ISO 15031-3 ’Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 3: Diagnostic connector and related electrical circuits: specifi ­
cation and use’, 1. heinäkuuta 2004, tai SAE J1962, 26. heinäkuuta 2012;  
d) ISO 15031-6 ’Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for 
emissions related diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions’, 13. elokuuta 2010, tai 
SAE J2012, 7. maaliskuuta 2013;FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/241
 
e) ISO 27145 ’Road vehicles – Implementation of World-Wide Harmonized On-Board Diagnostics 
(WWH-OBD)’, 15. elokuuta 2012, sillä rajoituksella, että ainoastaan kohdan 6.5.3.1 alakohtaa a 
voidaan käyttää tiedonsiirtoyhteytenä;  
f) ISO 14229:2013 ’Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS)’, sillä rajoituksella, että ainoas ­
taan kohdan 6.5.3.1 alakohdan a standardia voidaan käyttää tiedonsiirtoyhteytenä.  
Edellä olevien alakohtien e ja f standardeja voidaan käyttää vaihtoehtoina alakohdan a sijasta vasta 
1. tammikuuta 2019 alkaen.  
6.5.3.3. Testauslaitteiden ja vianmääritystyökalujen, joita tarvitaan OBD-järjestelmien kanssa harjoitettavassa 
tietoliikenteessä, on täytettävä tai ylitettävä tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa b mainitussa 
standardissa esitetyt toiminnalliset vaatimukset.  
6.5.3.4. Vianmääritystä tukevat perustiedot (kohdan 6.5.1 mukaisesti) ja kaksisuuntaiset tarkistustiedot on 
annettava tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainitussa standardissa määriteltyä esitysta ­
paa ja yksiköitä käyttäen, ja niitä on kyettävä lukemaan kohdan 6.5.3.2 alakohdassa b mainitussa 
standardissa asetettujen vaatimusten mukaisella lukupäätteellä.  
Ajoneuvon valmistajan on annettava kansalliselle standardointielimelle kaikki päästöihin liittyvät yksi ­
tyiskohtaiset tiedot kuten parametritunnukset (PID), OBD-valvonta-ID:t tai testi-ID:t, joita ei ole täs ­
mennetty tämän säännön kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainitussa standardissa mutta jotka liittyvät 
tähän sääntöön.  
6.5.3.5. Valmistajan on yksilöitävä havaittu vika käyttämällä tarkoitukseen soveltuvaa ISO-standardin tai SAE- 
spesifikaation mukaista vikakoodia, joka määritellään yhdessä kohdan 6.5.3.2 alakohdassa d maini ­
tuista päästöihin liittyvän järjestelmän vianmäärityskoodeja koskevista standardeista. Jos tämä ei ole 
mahdollista, valmistaja voi käyttää saman standardin mukaisia valmistajan valvomia vianmäärityskoo ­
deja. Vikakoodeihin on oltava pääsy vianmääritykseen käytettävillä vakiolaitteilla, jotka täyttävät tämän 
lisäyksen kohdan 6.5.3.2 määräykset.  
Ajoneuvon valmistajan on annettava kansalliselle standardointielimelle kaikki päästöihin liittyvät yksi ­
tyiskohtaiset tiedot kuten parametritunnukset (PID), OBD-valvonta-ID:t tai testi-ID:t, joita ei ole täs ­
mennetty tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainituissa standardeissa mutta jotka liittyvät 
tähän sääntöön.  
6.5.3.6. Ajoneuvon ja lukupäätteen välinen tietoliikennerajapinta on standardoitava, ja sen on täytettävä kaikki 
tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa c mainitun standardin vaatimukset. Asennuskohta on 
valittava hallinnollisen yksikön suostumuksella siten, että huoltohenkilökunnalla on helppo pääsy 
siihen mutta se on suojattu siten, että asiattomat henkilöt eivät pääse siihen käsiksi.  
6.5.3.7. Valmistajan on asetettava moottoriajoneuvojen huoltoon ja korjaukseen tarpeelliset tekniset tiedot 
saataville, tarvittaessa maksua vastaan, jollei tietoja ole suojattu immateriaalioikeuksin tai jollei niihin 
sisälly olennaista ja salaista tietämystä, joka on tunnistettavissa asianmukaisella tavalla. Tarpeellisia 
teknisiä tietoja ei saa tällaisessa tapauksessa asiattomasti salata.  
Näitä tietoja on oikeus saada kaikilla, jotka kaupallisesti harjoittavat huolto- tai korjaustoimintaa, 
tiepelastuspalvelua, ajoneuvojen tarkastamista tai testaamista tai vara- ja täydennysosien tai testaus- 
ja vianmäärityslaitteiden valmistusta tai myyntiä.”  
2.6. Lisätään E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäykseen 1 uusi 6.1.1 kohta seuraavasti:  
”6.1.1. Tyyppi I -testiä ei tarvitse tehdä sähkövikojen (oikosulku / avoin virtapiiri) osoittamiseksi. Valmistaja voi 
osoittaa nämä vikatyypit käyttämällä ajo-olosuhteita, joissa käytetään kyseistä komponenttia ja joissa 
valvontaedellytykset täyttyvät. Nämä olosuhteet on kirjattava tyyppihyväksyntäasiakirjoihin.”  
2.7. Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 6.2.2 kohta seuraavasti:  
”Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää vaihtoehtoisia ja/tai täydentäviä esivakautusmenetelmiä.”  
2.8. Lisätään E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäykseen 1 uusi 6.2.3 kohta seuraavasti:  
”6.2.3. Täydentävien tai vaihtoehtoisten esivakautusmenetelmien käyttö on kirjattava tyyppihyväksyntäasiakir ­
joihin.”FI L 175/242 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.9. Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 6.3.1.5 kohta seuraavasti:  
”Haihtumispäästöjen estolaitteen tyhjentymistä ohjaavan elektronisen laitteen irtikytkentä (jos ajoneuvossa on 
sellainen ja jos se on aktiivinen valitulla polttoaineella).”  
2.10. Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 6.4.1.1 kohta seuraavasti:  
”Vianilmaisin on aktivoitava ennen testin päättymistä kaikissa kohdissa 6.4.1.2–6.4.1.5 mainituissa olosuhteissa. 
Vianilmaisin voidaan aktivoida myös esivakautuksen aikana. Tutkimuslaitos voi korvata nämä olosuhteet muilla 
kohdan 6.4.1.6 mukaisesti.”  
2.11. Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 6.4.2.1 kohta seuraavasti:  
”Vianilmaisin on aktivoitava ennen testin päättymistä kaikissa kohdissa 6.4.2.2–6.4.2.5 mainituissa olosuhteissa. 
Vianilmaisin voidaan aktivoida myös esivakautuksen aikana. Tutkimuslaitos voi korvata nämä olosuhteet muilla 
kohdan 6.4.2.5 mukaisesti.”  
3. KÄYTÖNAIKAINEN TEHOKKUUS  
3.1. Yleiset vaatimukset  
E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksen 1 teknisiä vaatimuksia ja eritelmiä sovelletaan seuraavissa kohdissa 
esitetyin poikkeuksin ja lisävaatimuksin.  
3.1.1. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.5 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:  
Uusien tyyppihyväksyntien ja uusien ajoneuvojen osalta tämän liitteen 2.9 kohdan mukaisesti vaaditun valvon ­
nan IUPR-luvun on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,1 kolmen vuoden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 
10 artiklan 4 ja 5 kohdassa vahvistetuista päivämääristä.  
3.1.2. E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.7 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:  
Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle ja pyynnöstä komissiolle, että kaikki valvontalaitteet, joista 
OBD-järjestelmän on E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.6 kohdan mukaisesti pidettävä kirjaa, 
täyttävät nämä tilastolliset edellytykset 18 kuukauden kuluessa siitä, kun OBD-perheen ensimmäinen ajoneuvo ­
tyyppi, jossa on käytönaikainen tehokkuussuhde, on tuotu markkinoille, ja tämän jälkeen aina 18 kuukauden 
välein. Tämän vuoksi niitä OBD-perheitä varten, jotka koostuvat yli 1000 rekisteröinnistä unionissa ja joita 
koskee näytteenotto näytteenottojakson aikana, on käytettävä liitteessä II kuvailtua prosessia, sanotun rajoitta ­
matta E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.9 kohdan määräysten soveltamista.  
Liitteessä II vahvistettujen vaatimusten lisäksi ja riippumatta liitteessä II olevassa 2 kohdassa kuvaillun tarkas ­
tuksen tuloksesta, hyväksynnän myöntäneen viranomaisen on tehtävä ajoneuvojen käytönaikainen vaatimusten ­
mukaisuuden tarkastus liitteen II lisäyksessä 1 kuvailtua käytönaikaista tehokkuussuhdetta varten soveltuvaan 
määrään sattumanvaraisesti määritettyjä tapauksia. Ilmauksella ’soveltuva määrä sattumanvaraisesti määritettyjä 
tapauksia’ tarkoitetaan, että tällä toimenpiteellä on tämän liitteen 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättä ­
mistä tai tarkastusta varten toimitettavia käsiteltyjä, virheellisiä tai epäedustavia tietoja ehkäisevä vaikutus. Jos 
mitkään poikkeukselliset olosuhteet eivät vallitse eivätkä tyyppihyväksyntäviranomaiset voi niitä osoittaa, ajo ­
neuvojen käytönaikainen vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen, jota sovelletaan sattumanvaraisesti 5 prosent ­
tiin tyyppihyväksytyistä OBD-perheistä, katsotaan riittäväksi tämän vaatimuksen noudattamista varten. Tätä 
varten tyyppihyväksyntäviranomaiset voivat toteuttaa valmistajan kanssa järjestelyjä tietyn OBD-perheen kaksin ­
kertaisen testaamisen vähentämiseksi, kunhan tällaiset järjestelyt eivät vaaranna tyyppihyväksyntäviranomaisen 
itse toteuttaman, ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisen vaikutusta, jolla ehkäistään 
tämän liitteen 3 kohdan vaatimusten noudattamatta jättämistä. Jäsenvaltioiden seurantatestausohjelmien aikana 
keräämiä tietoja voidaan käyttää ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa. Tyyppi ­
hyväksyntäviranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava komissiolle ja muille tyyppihyväksyntäviranomaisille sen 
tekemiä tarkastuksia ja ajoneuvojen käytönaikaisen vaatimustenmukaisuuden satunnaistestejä koskevat tiedot, 
myös menetelmä, jota on käytetty niiden tapausten valintaan, joissa tehtiin ajoneuvojen käytönaikaisen vaa ­
timustenmukaisuuden satunnaistesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/243
 
3.1.3. Tämän lisäyksen 3.1.2 kohdassa tai E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 7.1.9 kohdassa kuvail ­
luilla testeillä todettu E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevan 7.1.6 kohdan vaatimusten noudattamatta 
jättäminen katsotaan rikkomiseksi, jota koskevat asetuksen (EY) N:o 715/2007 13 artiklassa vahvistetut seuraa ­
mukset. Tämä viittaus ei rajoita tällaisten seuraamusten soveltamista asetuksen (EY) N:o 715/2007 muiden 
säännösten tai tämän asetuksen sellaisten säännösten rikkomisiin, joissa ei nimenomaan viitata asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 13 artiklaan.  
3.1.4. Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 7.6.1 kohta seuraavasti:  
”7.6.1. OBD-järjestelmä kirjaa tämän lisäyksen kohdan 6.5.3.2 alakohdassa a mainitun standardin vaatimusten 
mukaisesti sytytyssyklien laskimen ja yleisnimittäjän tiedot sekä kaikkien seuraavien valvontalaitteiden 
erilliset osoittajat ja nimittäjät, jos ajoneuvossa on tämän liitteen mukaan oltava tällainen valvontalaite:  
a) katalysaattorit (jokaisen ryhmän tiedot kirjataan erikseen)  
b) happi-/pakokaasuanturit, mukaan lukien ylimääräiset happianturit  
(jokaisen anturin tiedot kirjataan erikseen)  
c) haihtumispäästöihin vaikuttava järjestelmä  
d) pakokaasujen kierrätysjärjestelmä  
e) muuttuva venttiilienajoitusjärjestelmä  
f) lisäilmajärjestelmä  
g) hiukkassuodatin  
h) typen oksidien jälkikäsittelyjärjestelmä (esim. NOx-adsorberi, NOx-reagenssi-/katalysaattorijärjestelmä)  
i) ahtopaineen säätöjärjestelmä.”  
Korvataan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 oleva 7.6.2 kohta seuraavasti:  
”7.6.2. Sellaisten erityisten komponenttien tai järjestelmien yhteydessä, joihin liittyy useita valvontalaitteita, 
joiden tiedot on tämän kohdan nojalla kirjattava, (esim. happianturiryhmään 1 voi kuulua useita val ­
vontalaitteita anturivastetta tai anturin muita ominaisuuksia varten), OBD-järjestelmä seuraa erikseen 
kunkin valvontalaitteen osoittajia ja nimittäjiä ja kirjaa vain sen valvontalaitteen osoittajan ja nimittäjän, 
jonka numeerinen suhdeluku on pienin. Jos kahdella tai useammalla valvontalaitteella on sama suhde ­
luku, kyseisestä osasta kirjataan sen valvontalaitteen osoittaja ja nimittäjä, jonka nimittäjä on suurin.”  
Lisätään E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäykseen 1 uusi 7.6.2.1 kohta seuraavasti:  
”7.6.2.1. Komponenttien tai järjestelmien sellaisten valvontalaitteiden osoittajia ja nimittäjiä, jotka valvovat 
jatkuvasti oikosulkuja tai avoimen virtapiirin vikoja, ei tarvitse kirjata.  
’Jatkuvasti’ tarkoittaa tässä yhteydessä, että valvonta on koko ajan käytössä ja valvontaan käytetystä 
signaalista otetaan näyte vähintään kahdesti sekunnissa, ja valvontalaite havaitsee kyseisen valvonnan 
kannalta merkittävän vian esiintymisen tai puuttumisen 15 sekunnin kuluessa.  
Jos tietokoneen syöttökomponenttia koskeva näytteenottotaajuus valvontatarkoituksessa on harvempi, 
komponentin lähettämä signaali voidaan sen sijaan arvioida jokaisella näytteenottokerralla.  
Tulostuskomponentin tai -järjestelmän aktivointia ei edellytetä pelkästään kyseisen tulostuskomponen ­
tin tai -järjestelmän valvontaa varten.”FI L 175/244 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisäys 2  
AJONEUVOPERHEEN OLENNAISET PIIRTEET  
Ajoneuvoperheen olennaiset piirteet ovat ne, jotka vahvistetaan E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 2.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/245
 
LIITE XII  
HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN, POLTTOAINEENKULUTUKSEN, SÄHKÖENERGIANKULUTUKSEN JA SÄHKÖKÄYTTÖISEN 
TOIMINTASÄTEEN MÄÄRITTÄMINEN  
1. EKOINNOVAATIOILLA VARUSTETTUJEN AJONEUVOJEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ  
1.1. Asetuksen (EU) N:o 725/2011 11 artiklan 1 kohdan (luokan M1 ajoneuvot) ja asetuksen (EU) N:o 427/2014 11 ar ­
tiklan 1 kohdan (luokan N1 ajoneuvot) mukaan valmistajan, joka haluaa hyötyä keskimääräisten hiilidioksidipääs ­
töjensä vähentymisestä sen myötä, että yksi tai useampi ajoneuvoon asennettu ekoinnovaatio on tuottanut hii ­
lidioksidisäästöjä, on haettava hyväksyntäviranomaiselta EY-tyyppihyväksyntätodistusta ekoinnovaatiolla varustetun 
ajoneuvon osalta.  
1.2. Hiilidioksidipäästöjen vähentyminen ekoinnovaatiolla varustetussa ajoneuvossa on tyyppihyväksyntää varten mää ­
ritettävä menettelyllä ja testimenetelmällä, jotka määritetään ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission 
päätöksessä, asetuksen (EU) N:o 725/2011 10 artiklan (luokan M1 ajoneuvot) tai asetuksen (EU) N:o 427/2014 
10 artiklan (luokan N1 ajoneuvot) mukaisesti.  
1.3. Testien suorittaminen ekoinnovaatiolla saavutettujen hiilidioksidipäästöjen vähentymisen mittaamiseksi on ymmär ­
rettävä siten, että se ei rajoita velvollisuutta osoittaa, että ekoinnovaatiot noudattavat direktiivissä 2007/46/EY sää ­
dettyjä teknisiä vaatimuksia, jos sitä on sovellettava.  
1.4. Jos innovatiivinen teknologia ei saavuta asetuksessa (EU) N:o 725/2011 vahvistettua kynnysarvoa 1 g CO  2 /km, 
tyyppihyväksyntätodistus on annettava ilman viittausta ekoinnovaatiokoodiin tai innovatiivisen teknologian avulla 
saavutettuun hiilidioksidipäästöjen vähennykseen.  
2. MONIVAIHEISEEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN TOIMITETTUJEN LUOKAN N1 AJONEUVOJEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJEN JA 
POLTTOAINEENKULUTUKSEN MÄÄRITTÄMINEN  
2.1. Direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 7 kohdassa määriteltyyn monivaiheiseen tyyppihyväksyntään toimitetun ajoneu ­
von hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrityksessä sovelletaan liitteen XXI menettelyjä. Monivaiheista 
tyyppihyväksyntää koskevat erityissäännökset vahvistetaan tämän liitteen 2.2 –2.7 kohdassa.  
2.2. Ajovastus määritetään ajovastusmatriisiperheen avulla käyttäen edustavan monivaiheisesti valmistetun ajoneuvon 
parametreja, jotka vahvistetaan liitteen XXI alaliitteessä 4 olevassa 4.2.1.4 kohdassa.  
2.3. Ajovastuksen ja liikevastuksen laskenta perustuu ajovastusmatriisiperheen edustavaan ajoneuvoon liitteen XXI ala ­
liitteessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti.  
2.4. Perusajoneuvon valmistajan on testattava edustavan monivaiheisesti valmistetun ajoneuvon hiilidioksidipäästöt ja 
polttoaineenkulutus ja asetettava saataville laskentaväline, jolla määritetään valmistuneiden ajoneuvojen parametrien 
pohjalta niiden polttoaineenkulutus ja hiilidioksidipäästöt liitteen XXI alaliitteen 7 mukaisesti.  
2.5. Viimeisen vaiheen valmistaja laskee lopullisen polttoaineenkulutuksen ja lopulliset hiilidioksidipäästöt valmistuneen 
ajoneuvon parametrien pohjalta liitteen XXI alaliitteessä 7 olevan 3.2.4 kohdan mukaisesti.  
2.6. Valmistuneen ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä vaatimustenmukaisuustodistukseen tiedot valmiista ajoneu ­
voista ja perusajoneuvoista direktiivin 2007/46/EY liitteen IX mukaisesti.  
2.7. Kun kyseessä ovat ajoneuvon yksittäishyväksyntään toimitetut ajoneuvot, yksittäishyväksyntätodistukseen on sisälly ­
tettävä seuraavat tiedot:  
a) edellä 2.1–2.6 kohdassa esitetyn menetelmän mukaisesti mitatut hiilidioksidipäästöt;  
b) ajokuntoisen valmistuneen ajoneuvon massa;  
c) perusajoneuvon tyyppiä, varianttia ja muunnosta vastaava tunnuskoodi;  
d) perusajoneuvon tyyppihyväksyntänumero, hyväksynnän laajentamisen numero mukaan luettuna;FI L 175/246 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
e) perusajoneuvon valmistajan nimi ja osoite;  
f) ajokuntoisen perusajoneuvon massa.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/247
 
LIITE XIII  
KORVAAVIEN PILAANTUMISTA RAJOITTAVIEN LAITTEIDEN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ ERILLISINÄ TEKNISINÄ 
YKSIKKÖINÄ  
1. JOHDANTO  
1.1. Tämä liite sisältää lisävaatimuksia pilaantumista rajoittavien laitteiden EY-tyyppihyväksynnälle erillisinä tekni ­
sinä yksikköinä.  
2. YLEISET VAATIMUKSET  
2.1. Merkintä  
Alkuperäisissä korvaavissa pilaantumista rajoittavissa laitteissa on oltava ainakin seuraavat tunnistusmerkinnät:  
a) ajoneuvon valmistajan nimi tai tavaramerkki;  
b) alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja osanumero, jotka on kirjattu 2.3 koh ­
dassa mainittuihin tietoihin.  
2.2. Asiakirjat  
Alkuperäisten korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden mukana on toimitettava seuraavat tiedot:  
a) ajoneuvon valmistajan nimi tai tavaramerkki;  
b) alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja osanumero, jotka on kirjattu 2.3 koh ­
dassa mainittuihin tietoihin.  
c) luettelo ajoneuvoista, joihin alkuperäinen korvaava pilaantumista rajoittava laite soveltuu liitteessä I olevan 
lisäyksen 4 liitteessä olevan 2.3 kohdan mukaisesti, sekä tarvittaessa merkinnät, joista käy ilmi, soveltuuko 
alkuperäinen korvaava pilaantumista rajoittava laite ajoneuvoihin, joissa on OBD-järjestelmä;  
d) asennusohjeet tarvittaessa.  
Nämä tiedot on esitettävä tuoteluettelossa, jonka ajoneuvon valmistaja toimittaa myyntipisteeseen.  
2.3. Ajoneuvon valmistajan on toimitettava tekniselle tutkimuslaitokselle ja/tai hyväksyntäviranomaiselle sähköisessä 
muodossa tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan yhdistää osanumerot ja tyyppihyväksyntäasiakirjat.  
Näiden tietojen on sisällettävä seuraavat tiedot:  
a) ajoneuvojen merkit ja tyypit,  
b) alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkit ja tyypit,  
c) alkuperäisen korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen osanumerot,  
d) kyseisten ajoneuvotyyppien tyyppihyväksyntänumero.  
3. ERILLISEN TEKNISEN YKSIKÖN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKINTÄ  
3.1. Jokaisessa korvaavassa pilaantumista rajoittavassa laitteessa, joka on tämän asetuksen mukaisesti erillisenä 
teknisenä yksikkönä hyväksytyn tyypin mukainen, on oltava EY-tyyppihyväksyntämerkki.FI L 175/248 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2. Tämä merkki on suorakulmion sisällä oleva e-kirjain, jota seuraa EY-tyyppihyväksynnän myöntäneen jäsenval ­
tion tunnusnumero tai -kirjaimet direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukai ­
sesti.  
EY-tyyppihyväksyntämerkissä on myös oltava suorakulmion lähellä ”perushyväksyntänumero”, joka sisältyy 
direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron osaan 4 ja jota edeltävät kaksi 
numeroa ilmaisevat asetukseen (EY) N:o 715/2007 tai tähän asetukseen tehdylle viimeisimmälle huomattavalle 
tekniselle tarkistukselle annetun järjestysnumeron päivänä, jona erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntä 
myönnettiin. Tämän asetuksen järjestysnumero on 00.  
3.3. EY-tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä korvaavaan pilaantumista rajoittavaan laitteeseen siten, että se on 
selvästi luettavissa eikä se kulu pois. Sen on, aina kun se on mahdollista, oltava näkyvissä, kun korvaava 
pilaantumista rajoittava laite on asennettu ajoneuvoon.  
3.4. Tämän liitteen lisäyksessä 3 annetaan esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä.  
4. TEKNISET VAATIMUKSET  
4.1. Korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden tyyppihyväksyntään sovelletaan E-säännössä nro 103 olevan 5 
kohdan vaatimuksia 4.1.1–4.1.5 kohdassa esitetyin poikkeuksin.  
4.1.1. E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 1 -testinä 
ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä.  
4.1.2. E-säännössä nro 103 olevassa 5 kohdassa käytetyn termin ”katalysaattori” on ymmärrettävä tarkoittavan 
pilaantumista rajoittavaa laitetta.  
4.1.3. E-säännössä nro 103 olevassa 5.2.3 kohdassa mainitut säännellyt pilaannuttavat aineet on korvattava kaikilla 
asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukoissa 1 ja 2 määritellyillä epäpuhtauksilla asetuksen (EY) 
N:o 715/2007 nojalla tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin asennettavien korvaavien pilaantumista rajoittavien 
laitteiden osalta.  
4.1.4. Asetuksen (EY) N:o 715/2007 nojalla tyyppihyväksyttyihin ajoneuvoihin asennettavien korvaavien pilaantu ­
mista rajoittavien laitteiden standardien osalta E-säännössä nro 103 olevassa 5 kohdassa määritetyillä kestä ­
vyysvaatimuksilla ja niihin liittyvillä huononemiskertoimilla viitataan niihin, jotka määritetään tämän asetuksen 
liitteessä VII.  
4.1.5. E-säännössä nro 103 olevassa 5.5.3 kohdassa esitettyä viittausta tyyppihyväksyntäilmoituksen lisäykseen 1 on 
pidettävä viittauksena ajoneuvon OBD-järjestelmään liittyviä tietoja koskevaan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen 
liitteeseen (liitteen I lisäys 5).  
4.2. Jos kipinäsytytysmoottorilla varustetun ajoneuvon NMHC-päästöt uuden alkuperäisen katalysaattorin E-sään ­
nössä nro 103 olevan 5.2.1 kohdan mukaisessa testissä ylittävät ajoneuvon tyyppihyväksynnän yhteydessä 
mitatut arvot, kyseinen ero on lisättävä OBD-järjestelmän raja-arvoihin. OBD-järjestelmän raja-arvot esitetään 
tämän asetuksen liitteessä XI olevassa 2.3 kohdassa.  
4.3. Tarkistettuja OBD-järjestelmän raja-arvoja sovelletaan OBD-järjestelmän yhteensopivuutta koskevissa testeissä, 
jotka esitetään E-säännössä nro 103 olevassa 5.5–5.5.5 kohdassa. Tämä pätee erityisesti silloin, kun sovelletaan 
E-säännön nro 83 liitteen 11 lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa sallittua ylitystä.  
4.4. Korvaavia jaksoittaisesti regeneroituvia järjestelmiä koskevat vaatimukset  
4.4.1.  Päästöjä koskevat vaatimukset  
4.4.1.1. Sellaisille 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuille ajoneuvoille, jotka on varustettu hyväksyntäpyynnön kohteena 
olevaa tyyppiä vastaavalla korvaavalla jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä, suoritetaan E-säännön nro 
83 liitteessä 13 olevassa 3 kohdassa kuvaillut testit, joissa niiden toimintatehoa verrataan alkuperäisellä jak ­
soittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustetun ajoneuvon toimintatehoon.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/249
 
4.4.1.2. E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevan 3 kohdan viittausta ”tyyppi I -testiin” ja ”tyyppi I -testisykliin” ja 
E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 1 -testinä 
ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä.  
4.4.2.  Vertailuperustan määrittäminen  
4.4.2.1. Ajoneuvoon asennetaan uusi alkuperäinen jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä. Tämän järjestelmän päästö ­
taso määritetään E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevan 3 kohdan testimenettelyn mukaisesti.  
4.4.2.1.1. E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevan 3 kohdan viittausta ”tyyppi I -testiin” ja ”tyyppi I -testisykliin” ja 
E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 1 -testinä 
ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä.  
4.4.2.2. Hyväksyntäviranomainen saattaa korvaavan osan hyväksynnän hakijan pyynnöstä syrjimättömällä tavalla saa ­
taville tämän asetuksen liitteen I lisäyksessä 3 olevan ilmoituslomakkeen 3.2.12.2.1.11.1 ja 3.2.12.2.6.4.1 
kohdassa tarkoitetut tiedot kunkin testatun ajoneuvon osalta.  
4.4.3.  Korvaavan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän pakokaasutesti  
4.4.3.1. Testiajoneuvojen alkuperäinen jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä korvataan korvaavalla jaksoittaisesti re ­
generoituvalla järjestelmällä. Tämän järjestelmän päästötaso määritetään E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevan 
3 kohdan testimenettelyn mukaisesti.  
4.4.3.1.1. E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevan 3 kohdan viittausta ”tyyppi I -testiin” ja ”tyyppi I -testisykliin” ja 
E-säännössä nro 103 olevan 5 kohdan viittausta ”testisykliin” on pidettävä samana tyyppi I- / tyyppi 1 -testinä 
ja tyyppi I- / tyyppi 1 -testisyklinä kuin se, jota käytettiin ajoneuvon alkuperäisessä tyyppihyväksynnässä.  
4.4.3.2. Korvaavan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän D-kertoimen määrittelemisessä voidaan käyttää mitä ta ­
hansa E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevassa 3 kohdassa esitettyä moottorin testipenkkimenetelmää.  
4.4.4.  Muut vaatimukset  
Korvaaviin jaksoittaisesti regeneroituviin järjestelmiin sovelletaan E-säännössä nro 103 olevan 5.2.3, 5.3, 5.4 ja 
5.5 kohdan vaatimuksia. Kyseisissä kohdissa katalysaattorin on ymmärrettävä tarkoittavan jaksoittaisesti rege ­
neroituvaa järjestelmää. Lisäksi kyseisiin kohtiin tämän liitteen 4.1 kohdassa esitettyjä poikkeuksia sovelletaan 
myös jaksoittaisesti regeneroituviin järjestelmiin.  
5. ASIAKIRJAT  
5.1. Jokaiseen korvaavaan pilaantumista rajoittavaan laitteeseen on merkittävä selkeästi ja pysyvästi valmistajan nimi 
tai tavaramerkki sekä seuraavat tiedot:  
a) ajoneuvot (mukaan lukien valmistusvuosi), joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite on hyväksytty 
asennettavaksi, ja tapauksen mukaan merkintä, josta käy ilmi, sopiiko korvaava pilaantumista rajoittava 
laite asennettavaksi sisäisellä valvontajärjestelmällä (OBD-järjestelmällä) varustettuun ajoneuvoon,  
b) asennusohjeet tarvittaessa.  
Nämä tiedot on esitettävä tuoteluettelossa, jonka korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen valmistaja jakaa 
myyntipisteisiin.  
6. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS  
6.1. Toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi toteutetaan direktiivin 2007/46/EY 12 ar ­
tiklan säännösten mukaisesti.FI L 175/250 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
6.2. Erityissäännökset  
6.2.1. Direktiivin 2007/46/EY liitteessä X olevassa 2.2 kohdassa tarkoitetuilla tarkistuksilla on osoitettava myös tämän 
asetuksen 2 artiklan 8 kohdassa määriteltyjen ominaisuuksien mukaisuus.  
6.2.2. Direktiivin 2007/46/EY 12 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi voidaan suorittaa tämän liitteen 4.4.1 kohdassa ja 
E-säännössä nro 103 olevassa 5.2 kohdassa (päästöjä koskevat vaatimukset) kuvaillut testit. Tässä tapauksessa 
hyväksynnän haltija voi vaihtoehtoisesti pyytää saada käyttää vertailun perustana tyyppihyväksyntätestien 
aikana käytettyä korvaavaa pilaantumista rajoittavaa laitetta (tai muuta näytettä, jonka on osoitettu vastaavan 
hyväksyttyä tyyppiä) eikä alkuperäistä pilaantumista rajoittavaa laitetta. Tutkittavan näytteen avulla mitatut 
päästöarvot saavat keskimäärin ylittää vertailuun käytetyn näytteen avulla lasketut keskiarvot enintään 15 
prosentilla.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/251
 
Lisäys 1  
MALLI  
Ilmoituslomake nro …  
joka liittyy korvaavien pilaantumista rajoittavien laitteiden EY-tyyppihyväksyntään  
Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset 
piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. 
Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.  
Jos järjestelmissä, komponenteissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, on toimitettava tiedot 
niiden ominaisuuksista.  
0. YLEISTÄ  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): …  
0.2. Tyyppi: …  
0.2.1. Kaupalliset nimet (jos saatavissa): …  
0.5. Valmistajan nimi ja osoite: …  
Valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.7. Komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: …  
0.8. Kokoonpanotehtaiden osoitteet: …  
1. LAITTEEN KUVAUS  
1.1. Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tyyppi: …  
1.2. Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen piirustukset, joissa näkyvät erityisesti kaikki tämän asetuksen 2 artiklan 
8 kohdassa tarkoitetut ominaisuudet: …  
1.3. Kuvaus ajoneuvotyypeistä, joihin korvaava pilaantumista rajoittava laite on tarkoitettu: …  
1.3.1. Moottorin ja ajoneuvon tyyppejä kuvaavat numerot ja/tai merkit: …  
1.3.2. Onko korvaava pilaantumista rajoittava laite tarkoitettu OBD-järjestelmää koskevien vaatimusten mukaiseksi (kyl ­
lä/ei) (  1 ) 
1.4. Kuvaus ja piirustukset, joista käy ilmi korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen paikka moottorin pakosarjoihin 
nähden: …FI L 175/252 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan.
 Lisäys 2  
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN MALLI  
(Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm))  
EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS  
Viranomaisen leima  
Ilmoitus  
— EY-tyyppihyväksynnästä (  1 ) ….  
— EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (  2 ) ….  
— EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (  3 ) ….  
— EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (  4 ) ….  
komponentin / erillisen teknisen yksikön osalta (  5 ) 
asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti, sellaisena kuin se on pantu täytäntöön asetuksella (EU) 2017/1151.  
Asetus (EY) N:o 715/2007 tai asetus (EU) 2017/1151, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna …  
EY-tyyppihyväksyntänumero: …  
Laajennuksen syy: …  
OSA I  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): …  
0.2. Tyyppi: …  
0.3. Tyypin tunnisteet, jos ne on merkitty komponenttiin / erilliseen tekniseen yksikköön: (  6 ) …  
0.3.1. Merkinnän sijainti: …  
0.5. Valmistajan nimi ja osoite: …  
0.7. Komponenttien ja erillisten teknisten yksiköiden EY-tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa: …  
0.8. Kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet: …  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/253  
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan.  
( 2 ) Tarpeeton yliviivataan.  
( 3 ) Tarpeeton yliviivataan.  
( 4 ) Tarpeeton yliviivataan.  
( 5 ) Tarpeeton yliviivataan.  
( 6 ) Jos tyypin tunniste sisältää tämän tyyppihyväksyntätodistuksen tarkoittaman ajoneuvon, komponentin tai erillisen teknisen yks ikön 
kuvauksen kannalta tarpeettomia merkkejä, ne on korvattava asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).
 OSA II  
1. Lisätietoja  
1.1. Korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen merkki ja tyyppi: …  
1.2. Ajoneuvotyypit, joissa pilaantumista rajoittavan laitteen tyyppiä voidaan käyttää korvaavana osana: …  
1.3. Ajoneuvotyypit, joissa korvaavaa pilaantumista rajoittavaa laitetta on testattu: …  
1.3.1. Onko korvaava pilaantumista rajoittava laite osoittautunut OBD-järjestelmää koskevien vaatimusten mukaiseksi 
(kyllä/ei) (  1 ): …  
2. Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos: …  
3. Testausselosteen päiväys: …  
4. Testausselosteen numero: …  
5. Huomautukset: …  
6. Paikka: …  
7. Päiväys: …  
8. Allekirjoitus: …  
Liitteet:  HyväksyntäasiakirjatFI L 175/254 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan.
 Lisäys 3  
Esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä  
(ks. tämän liitteen 3.2 kohta)
  
Yllä oleva hyväksyntämerkki, joka on kiinnitetty korvaavan pilaantumista rajoittavan laitteen komponenttiin, osoittaa, että 
kyseinen tyyppi on hyväksytty Ranskassa (e 2) tämän asetuksen nojalla. Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa 
(00) ilmaisevat, että osa on hyväksytty tämän asetuksen mukaisesti. Seuraavat neljä numeroa (1234) ovat perushyväk ­
syntänumero, jonka hyväksyntäviranomainen on antanut korvaavalle pilaantumista rajoittavalle laitteelle.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/255
 
LIITE XIV  
Ajoneuvon OBD-järjestelmän tietojen ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuus  
1. JOHDANTO  
1.1. Tässä liitteessä esitetään ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
saatavuutta koskevat tekniset vaatimukset.  
2. VAATIMUKSET  
2.1. Verkkosivustojen kautta tarjottavien ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen tarvit ­
tavien tietojen on vastattava 28. toukokuuta 2003 päivätyssä OASIS-asiakirjassa SC2-D5, Format of Automotive 
Repair Information, versio 1.0, (  1 ) sekä 10. tammikuuta 2003 päivätyn OASIS-asiakirjan SC1-D2, Autorepair Requi ­
rements Specification, versio 6.1, (  2 ) luvuissa 3.2, 3.5 (paitsi 3.5.2), 3.6, 3.7 ja 3.8 määriteltyjä teknisiä eritelmiä, ja 
niissä on käytettävä vain avoimia teksti- ja kuvaformaatteja, joita voidaan katsella ja tulostaa vakiomallisilla valmis ­
ohjelmistoilla, jotka ovat vapaasti saatavilla, helppoja asentaa ja yhteensopivia yleisesti käytössä olevien tietokoneiden 
käyttöjärjestelmien kanssa. Jos se on mahdollista, metatietojen asiasanojen on oltava standardin ISO 15031-2 
mukaisia. Näiden tietojen on oltava saatavilla aina paitsi silloin, kun se on verkkosivuston ylläpitosyistä mahdotonta. 
Tietojen jäljentämisestä tai uudelleenjulkaisemisesta on neuvoteltava suoraan asianomaisen valmistajan kanssa. Tietoa 
on tarjottava myös koulutusmateriaaliksi, mutta se voidaan antaa muulla tavalla kuin verkkosivuston kautta.  
Tiedot kaikista ajoneuvon osista, joilla ajoneuvon valmistaja on varustanut ajoneuvon, sellaisena kuin se voidaan 
tunnistaa ajoneuvon tunnusnumeron (VIN) ja mahdollisten lisäperusteiden, kuten akselivälin, moottorin tehon ja 
viimeistelytason tai -vaihtoehtojen avulla, ja jotka voidaan korvata varaosilla, joita ajoneuvon valmistaja tarjoaa 
valtuuttamilleen korjaamoille tai jälleenmyyjille taikka kolmansille osapuolille viittaamalla alkuperäiseen osanume ­
roon, on tarjottava saataville tietokannassa, joka on helposti riippumattomien toimijoiden saatavilla.  
Tähän tietokantaan on sisällytettävä VIN, alkuperäiset osanumerot, alkuperäiset osien nimet, kelpoisuustiedot (kel ­
poisuuden alkamis- ja päättymispäivät), asennustiedot ja tarvittaessa rakennepiirteet.  
Tietokannan sisältöä on säännöllisesti päivitettävä. Näihin päivityksiin on sisällytettävä erityisesti kaikki yksittäisiin 
ajoneuvoihin niiden tuotannon jälkeen tehdyt muutokset, jos nämä tiedot ovat valtuutettujen jälleenmyyjien saa ­
tavilla.  
2.2. Valtuutettujen jälleenmyyjien ja korjaamojen käytössä olevat ajoneuvon turvatekijöihin liittyvät tiedot on saatettava 
riippumattomien toimijoiden saataville seuraavien vaatimusten mukaisella turvatekniikalla suojattuna:  
i) tietoja vaihdettaessa on varmistettava luottamuksellisuus, koskemattomuus ja suoja uudelleen toistamista vastaan;  
ii) on käytettävä standardia https//ssl-tls (RFC4346);  
iii) riippumattomien toimijoiden ja valmistajien välistä vastavuoroista tunnistamista varten on käytettävä standardin 
ISO 20828 mukaisia tietoturvatodistuksia;  
iv) riippumattoman toimijan yksityinen avain on suojattava suojatulla laitteistolla.  
Edellä 13 artiklan 9 kohdassa perustettu ajoneuvojen tietojen saatavuutta käsittelevä foorumi täsmentää näiden 
vaatimusten täyttymistä koskevat parametrit tuoreimman tietämyksen mukaan.  
Riippumattomat toimijat hyväksytään ja heille myönnetään lupa sellaisten asiakirjojen perusteella, jotka osoittavat, 
että he harjoittavat laillista liiketoimintaa eikä heitä ole tuomittu merkittävistä rikoksista.  
2.3. Valvontayksiköiden uudelleenohjelmointi tehdään standardin ISO 22900 tai SAE J2534 vaatimusten mukaisesti 
tyyppihyväksynnän päivämäärästä riippumatta. Jotta standardin ISO 22900 tai SAE J2534 mukaisen valmistajakoh ­
taisen sovelluksen ja ajoneuvon viestintäliittymän (VCI) yhteensopivuus voidaan varmentaa, valmistajan on tarjottava 
joko riippumattomasti laadittujen VCI:iden validointi tai ne tiedot ja mahdollisesti lainattava erityislaitteisto, joita 
VCI:n valmistaja tarvitsee tehdäkseen tällaisen validoinnin itse. Tällaisen validoinnin tai tietojen ja laitteiston mak ­
suihin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 7 artiklan 1 kohdan edellytyksiä.FI L 175/256 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Saatavissa osoitteesta: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) Saatavissa osoitteesta: http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/ 200302/pdf00005.pdf
 2.4. Kaikkien päästöihin liittyvien vikakoodien on oltava liitteen XI lisäyksen 1 mukaisia.  
2.5. Muihin kuin ajoneuvon suojattuihin alueisiin liittyvien ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja 
huoltamiseen tarvittavien tietojen saamiseksi valmistaja saa vaatia riippumattomilta toimijoilta verkkosivustolleen 
rekisteröitymisen yhteydessä ainoastaan sellaista tietoa, jota se tarvitsee tiedoista maksamisen varmistamiseen. Ajo ­
neuvon suojattuihin alueisiin liittyvien tietojen saamiseksi riippumattoman toimijan on esitettävä standardin ISO 
20828 mukainen todistus, joka osoittaa hänen henkilöllisyytensä ja hänen edustamansa organisaation, ja valmistajan 
on esitettävä oma standardin ISO 20828 mukainen todistuksensa, joka vahvistaa riippumattomalle toimijalle, että 
hän on menossa haluamansa valmistajan lailliselle sivustolle. Molempien osapuolien on pidettävä tällaisista toimista 
kirjaa, josta ilmenevät ajoneuvot ja niihin tämän kohdan mukaisesti tehdyt muutokset.  
2.6. Jos valmistajan verkkosivustoilla olevien ajoneuvon OBD-järjestelmän ja ajoneuvon korjaamiseen ja huoltamiseen 
tarvittavien tietojen perusteella ei voida kunnolla suunnitella ja valmistaa vaihtoehtoisten polttoaineiden jälkiasen ­
nettavia järjestelmiä, jokaisen, joka haluaa valmistaa tällaisia järjestelmiä, on voitava saada liitteen I lisäyksessä 3 
olevissa 0, 2, ja 3 kohdassa vaaditut tiedot pyytämällä niitä suoraan valmistajalta. Valmistajan verkkosivustolla on 
esitettävä selkeästi yhteystiedot tätä varten, ja tiedot on tarjottava 30 päivän kuluessa. Tällaiset tiedot on annettava 
vain vaihtoehtoisten polttoaineiden jälkiasennettavista järjestelmistä, joihin sovelletaan E-sääntöä nro 115 (  1 ), tai 
tällaisten järjestelmien komponenteista, ja ne on tarjottava vain, jos pyynnössä selkeästi tarkennetaan sen ajoneuvon 
mallin eritelmät, jota varten tietoja pyydetään, ja jos pyynnössä erityisesti vahvistetaan, että tietoja tarvitaan E- 
säännön nro 115 alaisten vaihtoehtoisten polttoaineiden jälkiasennettavien järjestelmien tai komponenttien kehittä ­
miseen.  
2.7. Valmistajien on ilmoitettava korjaukseen tarvittavien tietojen verkkosivustoillaan tyyppihyväksyntänumero mallikoh ­
taisesti.  
2.8. Valmistajien on vahvistettava korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavia tietoja koskevien www-sivustojensa käyttöä 
varten tunti-, päivä-, kuukausi-, vuosi- ja toimikohtaiset maksut, jotka ovat kohtuullisia ja oikeasuhteisia.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/257  
( 1 ) EUVL L 323, 7.11.2014, s. 91.
 Lisäys 1
FI L 175/258 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/259
 
LIITE XV  
VarattuFI L 175/260 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
LIITE XVI  
VAATIMUKSET AJONEUVOILLE, JOIDEN JÄLKIKÄSITTELYJÄRJESTELMÄSSÄ KÄYTETÄÄN REAGENSSIA  
1. JOHDANTO  
Tässä liitteessä asetetaan vaatimukset ajoneuvoille, joiden jälkikäsittelyjärjestelmissä käytetään reagenssia päästöjen vähen ­
tämiseksi.  
Vaatimukset ovat samat kuin E-säännön nro 83 lisäyksessä 6 lukuun ottamatta seuraavaa poikkeusta:  
E-säännön nro 83 lisäyksessä 6 olevan 4.1 kohdan viittauksia liitteeseen 1 on pidettävä viittauksina tämän asetuksen 
liitteen I lisäykseen 3.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/261
 
LIITE XVII  
MUUTOKSET ASETUKSEEN (EY) N:o 692/2008  
1. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen I lisäys 3 seuraavasti:  
a) Muutetaan 3.–3.1.1 kohta seuraavasti:  
”3. KÄYTTÖENERGIANMUUNNIN  (k) 
3.1. Käyttöenergianmuuntimien valmistaja: ..................................................................................... ......................................  
3.1.1. Valmistajan merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergianmuuntimeen, tai muut tunnistustavat): …”  
b) Muutetaan 3.2.1.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.1.8. Moottorin nimellisteho (n): ............ kW pyörimisnopeudella ............ rpm (valmistajan ilmoittama arvo)”  
c) Numeroidaan 3.2.2.2 kohta uudelleen 3.2.2.1.1 kohdaksi seuraavasti:  
”3.2.2.1.1. RON-luku, lyijytön: ............................................................................................... ......................................................”  
d) Muutetaan 3.2.4.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.1. Järjestelmän kuvaus (yhteispaineruiskutus / yksikkösuuttimet / jakajapumppu jne.): ............................... ” 
e) Muutetaan 3.2.4.2.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.3. Ruiskutuspumppu/jakelupumppu”  
f) Muutetaan 3.2.4.2.4 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.4. Moottorin nopeudenrajoitin”  
g) Muutetaan 3.2.4.2.9.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.9.3. Järjestelmän kuvaus”  
h) Muutetaan 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.9.3.6. Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ..................................... ........  
3.2.4.2.9.3.7. Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ................................................. ................  
3.2.4.2.9.3.8. Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ....................................................... .................. ”  
i) Muutetaan 3.2.4.3.4.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.3. Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ...................................................... .................... ”  
j) Muutetaan 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.9. Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ................... .................... ........FI L 175/262 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.4.3.4.10. Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: .................................................. ...............  
3.2.4.3.4.11. Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ........................................................ .................. ”  
k) Muutetaan 3.2.4.3.5 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.5. Ruiskutussuuttimet”  
l) Muutetaan 3.2.12.2–3.2.12.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2. Pilaantumista rajoittavat laitteet (jos niitä ei mainita muussa kohdassa)  
3.2.12.2.1. Katalysaattori”  
m) Poistetaan 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 kohta.  
n) Poistetaan 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 kohta ja korvataan seuraavasti:  
”3.2.12.2.2. Anturit  
3.2.12.2.2.1. Happianturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Merkki: ....................................................................................................... ............................................................  
3.2.12.2.2.1.2. Sijainti: ..................................................................................................... ...............................................................  
3.2.12.2.2.1.3. Säätöalue: ................... ................................................................................. ............................................................  
3.2.12.2.2.1.4. Tyyppi tai toimintaperiaate: .................................................................................. ............................................  
3.2.12.2.2.1.5. Yksilöivä osanumero: .......................................................................................... .............................................. ”  
o) Muutetaan 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.4.1. Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus, korkea paine / matala paine / yhdistetty paine jne.): …  
3.2.12.2.4.2. Vesijäähdytteinen järjestelmä (täsmennetään kunkin EGR-järjestelmän osalta, esim. korkea paine / 
matala paine / yhdistetty paine): kyllä/ei (  1 )” 
p) Muutetaan 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.5. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus: ............................................................................ .......................................  
3.2.12.2.5.2. Piirustus haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmästä: ............................................................ .............................  
3.2.12.2.5.3. Piirustus hiilisäiliöstä: ....................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.5.4. Säiliössä olevan hiilen massa: .................................................................................. ......................................... gFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/263
 
3.2.12.2.5.5. Polttonestesäiliön kaavio tilavuus- ja materiaalitietoineen (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moot ­
torit): ....................................................................................................................... ....................................................  
3.2.12.2.5.6. Piirustus ja kaavio polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän välisestä lämpökilvestä: ................... .......... . ” 
q) Poistetaan 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 kohta.  
r) Numeroidaan 3.2.12.2.6.5 ja 3.2.12.2.6.6 kohta uudelleen seuraavasti:  
”3.2.12.2.6.4. Hiukkasloukun merkki: .......................................................................................... ................................................  
3.2.12.2.6.5. Yksilöivä osanumero: ............................................................................................ ............................................... ”  
s) Muutetaan 3.2.12.2.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8. Muu järjestelmä: ................................................................................................. .......................................................”  
t) Lisätään uusi 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.10. Jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä: (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä)  
3.2.12.2.10.1. Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus ................................................ .........  
3.2.12.2.10.2. Tyypin 1 käyttöjaksojen tai vastaavien moottoritestipenkkijaksojen lukumäärä kahden sellaisen 
jakson välissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu tyyppi 1 -testiä vastaavissa olosuhteissa 
(etäisyys D asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksen 1 kuvassa A6.App1/1 
tai E-säännön nro 83 liitteen 13 kuvassa A13/1 (tapauksen mukaan)): ........................................  
3.2.12.2.10.2.1. Sovellettava tyyppi 1 -sykli (ilmoitetaan sovellettava menettely: liitteen XXI alaliite 4 tai E- 
sääntö nro 83): …  
3.2.12.2.10.3. Kuvaus menetelmästä, jonka avulla on määritetty jaksojen lukumäärä kahden sellaisen jakson 
välissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu: ................................................................................. .........  
3.2.12.2.10.4. Parametrit, joiden avulla määritetään regeneroinnin tapahtumiseksi tarvittavan latauksen taso 
(esim. lämpötila, paine jne.): ................................................................................................ .......................  
3.2.12.2.10.5. Kuvaus menetelmästä, jonka avulla järjestelmä ladataan E-säännön nro 83 liitteessä 13 olevassa 
3.1 kohdassa kuvatussa testimenettelyssä: ..................................................................................... ..........  
3.2.12.2.11. Kuluvia reagensseja käyttävät katalysaattorit (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä) 
kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: …  
3.2.12.2.11.2. Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: …  
3.2.12.2.11.3. Kansainvälinen standardi: …  
3.2.12.2.11.4. Reagenssin täyttöväli: jatkuva/huolto (tapauksen mukaan):  
3.2.12.2.11.5. Reagenssimäärän ilmaisin: (kuvaus ja sijainti)  
3.2.12.2.11.6. ReagenssisäiliöFI L 175/264 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.12.2.11.6.1. Tilavuus: …  
3.2.12.2.11.6.2. Lämmitysjärjestelmä: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Kuvaus tai piirustus  
3.2.12.2.11.7. Reagenssinvalvontayksikkö: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Merkki: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tyyppi: …  
3.2.12.2.11.8. Reagenssinsuihkutin (merkki, tyyppi ja sijainti): …”  
u) Muutetaan 3.2.15.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.15.1. Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1)”  
v) Muutetaan 3.2.16.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.16.1. Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, s. 1)”  
w) Muutetaan 3.3 kohta seuraavasti:  
”3.3. Sähkökone”  
x) Muutetaan 3.3 kohta seuraavasti:  
”3.3.2. REESS”  
y) Muutetaan 3.4 kohta seuraavasti:  
”3.4. Käyttövoimaenergiamuuntimien yhdistelmät”  
z) Muutetaan 3.3.4 kohta seuraavasti:  
”3.4.4. Kuvaus energianvarastointilaitteesta: (REESS, kondensaattori, vauhtipyörä/laturi)”  
aa) Muutetaan 3.4.4.5 kohta seuraavasti:  
”3.4.4.5. Energia: ................................. (REESS: jännite ja 2 tunnin Ah-teho, kondensaattori: J, .................. ............... )”  
bb) Muutetaan 3.4.5 kohta seuraavasti:  
”3.4.5. Sähkökoneet (kuvataan kukin sähkökonetyyppi erikseen)”  
cc) Muutetaan 3.5 kohta seuraavasti:  
”3.5. Valmistajan ilmoittamat arvot, joiden perusteella arvioidaan hiilidioksidipäästöt / polttoaineenkulutus / säh ­
könkulutus / sähkökäyttöinen toimintasäde, sekä mahdollisten ekoinnovaatioiden yksityiskohdat (  o )”FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/265
 
dd) Muutetaan 4.4 kohta seuraavasti:  
”4.4. Kytkimet”  
ee) Muutetaan 4.6 kohta seuraavasti:  
”4.6. Välityssuhteet  
Vaihde  Vaihteiston sisäiset 
välityssuhteet (moottorin ja 
vaihdelaatikon 
ulostuloakselin 
kierroslukujen suhteet)  Vetopyörästön 
välityssuhteet 
(vaihdelaatikon 
ulostuloakselin ja vetävien 
pyörien kierroslukujen 
suhde)  Kokonaisvälityssuhteet  
Suurin CVT:n osalta  
1 
2 
3 
… 
Pienin CVT:n osalta”  
ff) Korvataan 6.6–6.6.3 kohta seuraavasti:  
”6.6. Renkaat ja pyörät  
6.6.1. Rengas-pyöräyhdistelmät  
6.6.1.1. Akselit  
6.6.1.1.1. Akseli 1: .......................................................................................................... .............................................................  
6.6.1.1.1.1. Renkaan kokomerkintä  
6.6.1.1.2. Akseli 2: .......................................................................................................... .............................................................  
6.6.1.1.2.1. Renkaan kokomerkintä  
jne. 
6.6.2. Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja  
6.6.2.1. Akseli 1: ............................................................................................................ ...........................................................  
6.6.2.2. Akseli 2: ............................................................................................................ ...........................................................  
jne. 
6.6.3. Ajoneuvon valmistajan suosittelemat rengaspaineet: ..................................................................... ......... kPa”  
gg) Muutetaan 9.1 kohta seuraavasti:  
”9.1. Korityypit ilmoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa C osassa vahvistetuin koodein: .............. ”FI L 175/266 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen I lisäyksessä 6 olevassa taulukossa 1 rivit ZD–ZL, ZX ja ZY seuraa ­
vasti: 
”ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 ala ­
luokka I  PI, CI  31.8.2018  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 ala ­
luokka II  PI, CI  31.8.2019  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 alaluokka 
III, N2  PI, CI  31.8.2019  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 ala ­
luokka I  PI, CI  31.8.2018  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M, N1 ala ­
luokka II  PI, CI  31.8.2019  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 alaluokka 
III, N2  PI, CI  31.8.2019  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 ala ­
luokka I  PI, CI  31.8.2018  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 ala ­
luokka II  PI, CI  31.8.2019  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 alaluokka 
III, N2  PI, CI  31.8.2019  
ZX –  –  Kaikki ajoneu ­
vot Akku ­
käyttöi ­
nen täys ­
sähkö ­
moottori  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZY –  –  Kaikki ajoneu ­
vot Akku ­
käyttöi ­
nen täys ­
sähkö ­
moottori  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019  
ZZ –  –  Kaikki ajoneu ­
vot, joiden 
osalta käytetään 
todistuksia liit ­
teessä I olevan 
2.1.1 kohdan 
mukaisesti  PI, CI  1.9.2009  1.1.2011  31.8.2019”FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/267
 
LIITE XVIII  
DIREKTIIVIN 2007/46/EY LIITTEITÄ I, II, III, VIII JA IX KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET  
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen I  
1) Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liite I seuraavasti:  
a) Muutetaan 2.6.1 kohta seuraavasti:  
”2.6.1. Tämän massan jakaantuminen akseleille ja puoliperävaunun, nivelöimättömällä vetoaisalla varustetun 
perävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta kytkentäkohtaan kohdistuva kuormitus:  
a) kunkin variantin suurin ja pienin massa: ................................................................................... ......................  
b) kunkin version massa (on esitettävä matriisi): ............................................................................. ................. ”  
b) Muutetaan 3.–3.1.1 kohta seuraavasti:  
”3. KÄYTTÖENERGIANMUUNNIN  (k) 
3.1. Käyttöenergianmuuntimien valmistaja: ..................................................................................... ................................  
3.1.1. Valmistajan merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergianmuuntimeen, tai muut tunnistustavat): ...... ”  
c) Muutetaan 3.2.1.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.1.8. Nimellisteho (n): ................... kW pyörimisnopeudella ................... rpm (valmistajan ilmoittama arvo)”  
d) Lisätään uusi 3.2.2.1.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.2.1.1. RON-luku, lyijytön: ............................................................................................... ............................................... ”  
e) Muutetaan 3.2.4.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.1. Järjestelmän kuvaus (yhteispaineruiskutus / yksikkösuuttimet / jakajapumppu jne.): .........................”  
f) Muutetaan 3.2.4.2.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.3. Ruiskutuspumppu/jakajapumppu”  
g) Muutetaan 3.2.4.2.4 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.4. Moottorin nopeudenrajoitin”  
h) Muutetaan 3.2.4.2.9.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.9.3. Järjestelmän kuvaus”  
i) Lisätään uusi 3.2.4.2.9.3.1.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.9.3.1.1. ECU-yksikön ohjelmistoversio: ............................................................................... ................................. ”FI L 175/268 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
j) Muutetaan 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.2.9.3.6. Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ..................................... . 
3.2.4.2.9.3.7. Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ................................................. .........  
3.2.4.2.9.3.8. Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ....................................................... ............”  
k) Lisätään uusi 3.2.4.3.4.1.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.1.1. ECU-yksikön ohjelmistoversio: ................................................................................. ..................................”  
l) Muutetaan 3.2.4.3.4.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.3. Ilmanvirtausanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ...................................................... ............. ”  
m) Muutetaan 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.4.9. Jäähdytysnesteen lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: .......................................  
3.2.4.3.4.10. Ilman lämpötila-anturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: .................................................. .........  
3.2.4.3.4.11. Ilmanpaineanturin merkki ja tyyppi tai toimintaperiaate: ........................................................ ........... ”  
n) Muutetaan 3.2.4.3.5 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.3.5. Ruiskutussuuttimet”  
o) Lisätään uusi 3.2.4.4.2 ja 3.2.4.4.3 kohta seuraavasti:  
”3.2.4.4.2. Merkit: ........................................................................................................... ............................................................  
3.2.4.4.3. Tyypit: ............................................................................................................ ......................................................... ”  
p) Muutetaan 3.2.12.2–3.2.12.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2. Pilaantumista rajoittavat laitteet (jos niitä ei mainita muussa kohdassa)  
3.2.12.2.1. Katalysaattori”  
q) Poistetaan 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 kohta ja korvataan seuraavalla uudella kohdalla:  
”3.2.12.2.1.11. Tavanomainen käyttölämpötila-alue: ............................................................................ ..................... °C”  
r) Poistetaan 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 kohta ja korvataan seuraavasti:  
”3.2.12.2.2. Anturit  
3.2.12.2.2.1. Happianturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Merkki: ....................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.2.1.2. Sijainti: ..................................................................................................... .........................................................FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3. Säätöalue: ............................................................ ........................................ .....................................................  
3.2.12.2.2.1.4. Tyyppi tai toimintaperiaate: ............................................................ ...................... ......................................  
3.2.12.2.2.1.5. Yksilöivä osanumero: .......................................................................................... .........................................  
3.2.12.2.2.2. NOx-anturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Merkki: ....................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.2.2.2. Tyyppi: ....................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.2.2.3. Sijainti: ..................................................................................................... .........................................................  
3.2.12.2.2.3. Hiukkasanturi: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Merkki: ....................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.2.3.2. Tyyppi: ....................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.2.3.3. Sijainti: ..................................................................................................... .......................................................”  
s) Muutetaan 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.4.1. Ominaisuudet (merkki, tyyppi, virtaus, korkea paine / matala paine / yhdistetty paine jne.): ...  
3.2.12.2.4.2. Vesijäähdytteinen järjestelmä (täsmennetään kunkin EGR-järjestelmän osalta, esim. korkea paine 
/ matala paine / yhdistetty paine): kyllä/ei (  1 )” 
t) Muutetaan 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.5. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit): kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Laitteiden yksityiskohtainen kuvaus: ............................................................................ ................................  
3.2.12.2.5.2. Piirustus haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmästä: ............................................................ ......................  
3.2.12.2.5.3. Piirustus hiilisäiliöstä: ....................................................................................... ................................................  
3.2.12.2.5.4. Säiliössä olevan hiilen massa: ............................................................ ...................... ................................... g  
3.2.12.2.5.5. Polttonestesäiliön kaavio tilavuus- ja materiaalitietoineen (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset 
moottorit): ................................................................................................................... .......................................  
3.2.12.2.5.6. Piirustus ja kaavio polttonestesäiliön ja pakojärjestelmän välisestä lämpökilvestä: .......................”  
u) Poistetaan 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.6.4.4 kohta.  
v) Numeroidaan 3.2.12.2.6.5 ja 3.2.12.2.6.6 kohta uudelleen seuraavasti:  
”3.2.12.2.6.4. Hiukkasloukun merkki: .......................................................................................... .........................................FI L 175/270 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.12.2.6.5. Yksilöivä osanumero: ............................................................................................ ........................................ ”  
w) Muutetaan 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.7. Ajoneuvon sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä): kyllä/ei (  1 ): .........................................  
3.2.12.2.7.0.1. (Vain Euro VI) Moottoriperheeseen kuuluvien OBD-moottoriperheiden lukumäärä  
3.2.12.2.7.0.2. (Vain Euro VI) Luettelo OBD-moottoriperheistä (soveltuvin osin)  
3.2.12.2.7.0.3. (Vain Euro VI) Sen OBD-moottoriperheen numero, johon kantamoottori tai moottori kuu ­
luu: .......................................................................................................................... .........................................  
3.2.12.2.7.0.4. (Vain Euro VI) Valmistajan viittaukset OBD-järjestelmän hyväksyntää varten tarvittaviin OBD- 
asiakirjoihin, joista säädetään asetuksen (EU) N:o 582/2011 5 artiklan 4 kohdan c alakohdassa 
ja 9 artiklan 4 kohdassa ja jotka eritellään mainitun asetuksen liitteessä X  
3.2.12.2.7.0.5. (Vain Euro VI) Tapauksen mukaan asiakirjat, jotka koskevat OBD-järjestelmällä varustetun 
moottorijärjestelmän asentamista ajoneuvoon  
3.2.12.2.7.0.6. (Vain Euro VI) Tapauksen mukaan valmistajan viittaus asiakirjoihin, jotka liittyvät hyväksytyn 
moottorin OBD-järjestelmän asentamiseen ajoneuvoon”  
x) Korvataan englanninkielisen version 3.2.12.2.7.6.4.1 kohdassa otsikko ”Low-duty vehicles” otsikolla ”Light- 
duty vehicles”.  
y) Muutetaan 3.2.12.2.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8. Muu järjestelmä: ................................................................................................. ................................................ ”  
z) Lisätään 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8.2.3. Toimintaa vaativan järjestelmän tyyppi: vain tietty käynnistysmäärä / ei käynnistystä poltto ­
ainetäydennyksen 
jälkeen / polttoainesäiliön lukitus / toimintatehon rajoittaminen  
3.2.12.2.8.2.4. Toimintaa vaativan järjestelmän kuvaus  
3.2.12.2.8.2.5. Vastaa ajoneuvon keskimääräistä ajomatkaa täydellä polttoainesäiliöllä: .............................. km”  
aa) Lisätään uusi 3.2.12.2.8.4 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8.4. (Vain Euro VI) Luettelo OBD-moottoriperheistä (soveltuvin osin): …”  
bb) Lisätään uusi 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.10. Jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä: (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä)  
3.2.12.2.10.1. Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus …  
3.2.12.2.10.2. Tyypin 1 käyttöjaksojen tai vastaavien moottoritestipenkkijaksojen lukumäärä kahden sel ­
laisen jakson välissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu tyyppi 1 -testiä vastaavissa olo ­
suhteissa (etäisyys D asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 6 lisäyksen 1 
kuvassa A6.App1/1 tai E-säännön nro 83 liitteen 13 kuvassa A13/1 (tapauksen mukaan)): 
…FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1. Sovellettava tyyppi 1 -sykli (ilmoitetaan sovellettava menettely: liitteen XXI alaliite 4 tai E- 
sääntö nro 83): ............................................................................................................... ........................  
3.2.12.2.10.3. Kuvaus menetelmästä, jonka avulla on määritetty jaksojen lukumäärä kahden sellaisen 
jakson välissä, joiden aikana regenerointi tapahtuu: .....................................................................  
3.2.12.2.10.4. Parametrit, joiden avulla määritetään regeneroinnin tapahtumiseksi tarvittavan latauksen 
taso (esim. lämpötila, paine jne.): ........................................................................................... ............  
3.2.12.2.10.5. Kuvaus menetelmästä, jonka avulla järjestelmä ladataan E-säännön nro 83 liitteessä 13 
olevassa 3.1 kohdassa kuvatussa testimenettelyssä: .......................................................................  
3.2.12.2.11. Kuluvia reagensseja käyttävät katalysaattorit (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä) 
kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: …  
3.2.12.2.11.2. Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: …  
3.2.12.2.11.3. Kansainvälinen standardi: …  
3.2.12.2.11.4. Reagenssin täyttöväli: jatkuva/huolto (tapauksen mukaan):  
3.2.12.2.11.5. Reagenssimäärän ilmaisin (kuvaus ja sijainti): …  
3.2.12.2.11.6. Reagenssisäiliö  
3.2.12.2.11.6.1. Tilavuus: …  
3.2.12.2.11.6.2. Lämmitysjärjestelmä: kyllä/ei  
3.2.12.2.11.6.2.1. Kuvaus tai piirustus: …  
3.2.12.2.11.7. Reagenssinvalvontayksikkö: kyllä/ei (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Merkki: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tyyppi: …  
3.2.12.2.11.8. Reagenssinsuihkutin (merkki, tyyppi ja sijainti): …”  
cc) Muutetaan 3.2.15.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.15.1. Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, 
s. 1): ................................................................................................................ ........ ...................................................”  
dd) Muutetaan 3.2.16.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.16.1. Tyyppihyväksyntänumero asetuksen (EY) N:o 661/2009 mukaisesti (EUVL L 200, 31.7.2009, 
s. 1): ................................................................................................................ ........ ...................................................”  
ee) Lisätään uusi 3.2.20–3.2.20.2.4 kohta seuraavasti:  
”3.2.20. Tiedot lämmön varastoinnistaFI L 175/272 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.20.1. Aktiivinen lämmönvaraaja: kyllä/ei  
3.2.20.1.1. Entalpia: … (J)  
3.2.20.2. Eristysmateriaalit  
3.2.20.2.1. Eristysmateriaali: …  
3.2.20.2.2. Eristyksen tilavuus: …  
3.2.20.2.3. Eristyksen paino: …  
3.2.20.2.4. Eristyksen sijainti: …”  
ff) Muutetaan 3.3 kohta seuraavasti:  
”3.3. Sähkökone”  
gg) Muutetaan 3.3.2 kohta seuraavasti:  
”3.3.2. REESS”  
hh) Muutetaan 3.4 kohta seuraavasti:  
”3.4. Käyttövoimaenergiamuuntimien yhdistelmät”  
ii) Muutetaan 3.4.4 kohta seuraavasti:  
”3.4.4. Kuvaus energianvarastointilaitteesta: (REESS, kondensaattori, vauhtipyörä/laturi)”  
jj) Muutetaan 3.4.4.5 kohta seuraavasti:  
”3.4.4.5. Energia: .............................. (REESS: jännite ja 2 tunnin Ah-teho, kondensaattori: J, ..................... .........)”  
kk) Muutetaan 3.4.5 kohta seuraavasti:  
”3.4.5. Sähkökoneet (kuvataan kukin sähkökonetyyppi erikseen)”  
ll) Muutetaan 3.5 kohta seuraavasti:  
”3.5. Valmistajan ilmoittamat arvot, joiden perusteella arvioidaan hiilidioksidipäästöt / polttoaineenkulutus / 
sähkönkulutus / sähkökäyttöinen toimintasäde, sekä mahdollisten ekoinnovaatioiden yksityiskohdat (°)”  
mm) Lisätään 3.5.7–3.5.8.3 kohta seuraavasti:  
”3.5.7. Valmistajan ilmoittamat arvot  
3.5.7.1. Testiajoneuvon parametrit  
3.5.7.1.1. Ajoneuvo H  
3.5.7.1.1.1. Syklin energiantarve: … JFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/273
 
3.5.7.1.1.2. Ajovastuskertoimet  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan)  
3.5.7.1.2.1. Syklin energiantarve: … J  
3.5.7.1.2.2. Ajovastuskertoimet  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan)  
3.5.7.1.3.1. Syklin energiantarve: … J  
3.5.7.1.3.2. Ajovastuskertoimet  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Yhdistetyt hiilidioksidimassapäästöt  
3.5.7.2.1. Polttomoottorin hiilidioksidimassapäästöt  
3.5.7.2.1.1. Ajoneuvo H: ................................ g/km  
3.5.7.2.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ................... ............... g/km  
3.5.7.2.2. Varausta ylläpidettäessä syntyvät hiilidioksidimassapäästöt – ulkopuolelta ladattavat ja vain 
sisäisesti ladattavat hybridisähköajoneuvot  
3.5.7.2.2.1. Ajoneuvo H: ................................ g/km  
3.5.7.2.2.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ................... ............... g/km  
3.5.7.2.2.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ................................ g/km  
3.5.7.2.3. Varausta purettaessa syntyvät hiilidioksidimassapäästöt – ulkopuolelta ladattavat hybridisähkö ­
ajoneuvot  
3.5.7.2.3.1. Ajoneuvo H: ................................ g/km  
3.5.7.2.3.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ................... ............... g/kmFI L 175/274 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.5.7.2.3.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ................................ g/km  
3.5.7.3. Sähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde  
3.5.7.3.1. Täyssähköajoneuvon toimintasäde (Pure Electric Range, PER)  
3.5.7.3.1.1. Ajoneuvo H: ................................ km  
3.5.7.3.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ................... ............... km  
3.5.7.3.2. Sähkökäyttöinen toimintasäde (All Electric Range, AER) – ulkopuolelta ladattavat hybridisähkö ­
ajoneuvot  
3.5.7.3.2.1. Ajoneuvo H: ................................ km  
3.5.7.3.2.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ................... ............... km  
3.5.7.3.2.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ................................ km  
3.5.7.4. Polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä (FCCS)  
3.5.7.4.1. Ajoneuvo H: ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ................... ............... kg/100 km  
3.5.7.4.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ................................ kg/100 km  
3.5.7.5. Sähköajoneuvojen sähköenergiankulutus  
3.5.7.5.1. Täyssähköajoneuvojen yhdistetty sähköenergiankulutus (ECWLTC)  
3.5.7.5.1.1. Ajoneuvo H: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.1.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ................... ............... Wh/km  
3.5.7.5.2. Käyttötekijällä (UF) painotettu varausta purkava sähkönkulutus ECAC,CD (yhdistetty)  
3.5.7.5.2.1. Ajoneuvo H: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2. Ajoneuvo L (tapauksen mukaan): ................... ............... Wh/km  
3.5.7.5.2.3. Ajoneuvo M (tapauksen mukaan): ................................ Wh/km  
3.5.8. Asetuksen (EY) N:o 443/2009 12 artiklassa (luokan M1 ajoneuvot) tai asetuksen (EU) N:o 
510/2011 12 artiklassa (luokan N1 ajoneuvot) tarkoitettu ekoinnovaatiolla varustettu ajoneuvo: 
kyllä/ei (  1 ) 
3.5.8.1. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 725/2011 5 artiklassa (luokan M1 ajoneuvot) tai täytän ­
töönpanoasetuksen (EU) N:o 427/2014 5 artiklassa (luokan N1 ajoneuvot) tarkoitetun verrokki ­
ajoneuvon tyyppi/variantti/versio (tapauksen mukaan): ................................  
3.5.8.2. Onko ekoinnovaatioiden välillä vuorovaikutusta: kyllä/ei (  1 )FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/275
 
3.5.8.3. Ekoinnovaatioiden käyttöön liittyvät päästötiedot (taulukko toistetaan kunkin testatun vertail ­
upolttoaineen osalta) (w1)  
Päätös 
ekoinnovaa ­
tion hyväk ­
symisestä 
( w2 ) Ekoinno ­
vaation 
koodi (  w3 ) 1. Verrok ­
kiajoneu ­
von CO  2 - 
päästöt 
(g/km)  2. Ekoin ­
novaatio ­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs ­
töt (g/km)  3. Verrokki ­
ajoneuvon 
CO  2 -päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana (  w4 ) 4. Ekoin ­
novaatio ­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs ­
töt tyyppi 
1 -testisyk ­
lin aikana  5. Käyttöte ­
kijä (UF) eli 
tekniikan 
käytön osuus 
ajassa mitat ­
tuna normaa ­
leissa käyt ­
töolosuhteissa  CO  2 -pääs ­
tövähennys 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä (g/km)(  w5 )” 
nn) Muutetaan 4.4 kohta seuraavasti:  
”4.4. Kytkimet: …”  
oo) Lisätään uusi 4.5.1.1–4.5.1.5 kohta seuraavasti:  
”4.5.1.1. Pääasiallinen ajotila: kyllä/ei (  1 ) 
4.5.1.2. Paras ajotila (ellei pääasiallista ajotilaa): …  
4.5.1.3. Huonoin ajotila (ellei pääasiallista ajotilaa): …  
4.5.1.4. Vääntömomenttiarvo: .........  
4.5.1.5. Kytkimien lukumäärä: ......... ”  
pp) Muutetaan 4.6 kohta seuraavasti:  
”4.6. Välityssuhteet  
Vaihde  Vaihteiston sisäiset 
välityssuhteet (moottorin ja 
vaihdelaatikon 
ulostuloakselin 
kierroslukujen suhteet)  Vetopyörästön välityssuh ­
teet (vaihdelaatikon 
ulostuloakselin ja vetävien 
pyörien kierroslukujen 
suhde)  Kokonaisvälityssuhteet  
Suurin CVT:n osalta  
1 
2 
3 
… 
Pienin CVT:n osalta 
Peruutusvaihde”FI L 175/276 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
qq) Korvataan 6.6–6.6.5 kohta seuraavasti:  
”6.6. Renkaat ja pyörät  
6.6.1. Rengas-pyöräyhdistelmät  
6.6.1.1. Akselit  
6.6.1.1.1. Akseli 1: ............................  
6.6.1.1.1.1. Renkaan kokomerkintä: ...........  
6.6.1.1.1.2. Kantavuusluku: ............  
6.6.1.1.1.3. Nopeusluokkamerkki (  r ) 
6.6.1.1.1.4. Pyörien vanteen koot: ............  
6.6.1.1.1.5. Keskiösyvyydet: ............  
6.6.1.1.2. Akseli 2: ............................  
6.6.1.1.2.1. Renkaan kokomerkintä: ...........  
6.6.1.1.2.2. Kantavuusluku: ............  
6.6.1.1.2.3. Nopeusluokkatunnus: ............  
6.6.1.1.2.4. Pyörien vanteen koot: ............  
6.6.1.1.2.5. Keskiösyvyydet: ............  
jne. 
6.6.1.2. Varapyörä, jos sellainen on: ...........  
6.6.2. Vierintäsäteiden ylä- ja alaraja  
6.6.2.1. Akseli 1: ........................................... mm  
6.6.2.2. Akseli 2: ........................................... mm  
6.6.2.3. Akseli 3: ........................................... mm  
6.6.2.4. Akseli 4: ........................................... mm  
jne. 
6.6.3. Ajoneuvon valmistajan suosittelemat rengaspaineet: ..................................................................... ... kPa  
6.6.4. Valmistajan suosittelema etu- ja/tai taka-akselin ketju-/rengas-/pyöräyhdistelmä, joka soveltuu 
kyseiseen ajoneuvotyyppiin: ................................................................................................... ..........................FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/277
 
6.6.5. Lyhyt kuvaus tilapäiseen käyttöön tarkoitetusta varapyörä-rengasyhdistelmästä (jos sellainen on): 
…” 
rr) Muutetaan 9.1 kohta seuraavasti:  
”9.1. Korityypit ilmoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa C osassa vahvistetuin koodein: ....... ”  
ss) Muutetaan 9.9.2.1 kohta seuraavasti:  
”9.9.2.1. Laitteen tyyppi ja kuvaus: …”  
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen II  
2) Muutetaan liite II seuraavasti:  
a) Lisätään liitteessä II olevan B osan 1.3.1 ja 3.3.1 kohdan, joissa määritetään luokkien M1 ja N1 ajoneuvojen 
versioiden kriteerit, loppuun seuraava teksti:  
”Vaihtoehtona kriteereille h, i ja j on samaan versioon kuuluville ajoneuvoille tehtävä kaikki samat testit, joilla lasketaan 
niiden CO  2 -päästöt, sähköenergiankulutus ja polttoaineenkulutus asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 6 
mukaisesti. ” 
b) Lisätään liitteessä II olevan B osan 3.3.1 kohdan loppuun seuraava teksti:  
”k) onko käytetty asetuksen (EU) N:o 510/2011 (*) 12 artiklassa tarkoitettua erityistä innovatiivisten teknologioi ­
den kokonaisuutta.  
___________  
(*) EUVL L 145, 31.5.2011, s. 1.”  
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen III  
3) Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liite III seuraavasti:  
a) Muutetaan 3.–3.1.1 kohta seuraavasti:  
”3. KÄYTTÖENERGIANMUUNNIN  (k) 
3.1. Käyttöenergianmuuntimien valmistaja: ..................................................................................... ....................................  
3.1.1. Valmistajan merkitsemä koodi (merkittynä käyttöenergianmuuntimeen, tai muut tunnistustavat): .......... ”  
b) Muutetaan 3.2.1.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.1.8. Nimellisteho (n): ..................... kW pyörimisnopeudella ..................... rpm (valmistajan ilmoittama arvo) ” 
c) Muutetaan 3.2.12.2–3.2.12.2.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2. Pilaantumista rajoittavat laitteet (jos niitä ei mainita muussa kohdassa)  
3.2.12.2.1. Katalysaattori”  
d) Poistetaan 3.2.12.2.1.11 kohta.  
e) Poistetaan 3.2.12.2.1.11.6 ja 3.2.12.2.1.11.7 kohta.FI L 175/278 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
f) Poistetaan 3.2.12.2.2 kohta ja korvataan seuraavalla uudella kohdalla:  
”3.2.12.2.2.1. Happianturi: kyllä/ei (  1 )” 
g) Muutetaan 3.2.12.2.5 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.5. Haihtumispäästöjen rajoitusjärjestelmä (vain bensiini- ja etanolikäyttöiset moottorit): kyllä/ei (  1 )” 
h) Muutetaan 3.2.12.2.8 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.8. Muu järjestelmä”  
i) Lisätään uusi 3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.10. Jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä: (seuraavat tiedot kustakin erillisestä yksiköstä)  
3.2.12.2.10.1. Regenerointimenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus ................................................ ...........”  
j) Lisätään uusi 3.2.12.2.11.1 kohta seuraavasti:  
”3.2.12.2.11.1. Tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: ................................................................... .............................”  
k) Muutetaan 3.3 kohta seuraavasti:  
”3.3. Sähkökone”  
l) Muutetaan 3.3.2 kohta seuraavasti:  
”3.3.2. REESS”  
m) Muutetaan 3.4 kohta seuraavasti:  
”3.4. Käyttövoimaenergiamuuntimien yhdistelmät”  
n) Poistetaan 3.5.4–3.5.5.6 kohta.  
o) Muutetaan 4.6 kohta seuraavasti:  
”4.6. Välityssuhteet  
Vaihde  Vaihteiston sisäiset välitys ­
suhteet (moottorin ja vaih ­
delaatikon ulostuloakselin 
kierroslukujen suhteet)  Vetopyörästön välityssuhteet 
(vaihdelaatikon ulostuloak ­
selin ja vetävien pyörien 
kierroslukujen suhde)  Kokonaisvälityssuhteet  
Suurin CVT:n osalta  
1 
2 
3 
… 
Pienin CVT:n osalta 
Peruutusvaihde”FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/279
 
p) Muutetaan 6.6.1 kohta seuraavasti:  
”6.6.1. Rengas-pyöräyhdistelmät”  
q) Muutetaan 9.1 kohta seuraavasti:  
”9.1. Korityypit ilmoitetaan direktiivin 2007/46/EY liitteessä II olevassa C osassa vahvistetuin koodein: ........... ”  
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen VIII  
4) Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liite VIII seuraavasti:  
”LIITE VIII  
TESTITULOKSET  
(Tyyppihyväksyntäviranomainen täyttää; liitetään ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntätodistukseen.)  
Tiedoista on kaikissa tapauksissa käytävä ilmi, mitä varianttia ja versiota ne koskevat. Yhtä versiota varten voi olla 
enintään yksi tulos. Voidaan kuitenkin hyväksyä yhtä versiota koskevien useiden tulosten yhdistelmä, jossa osoitetaan 
huonoin tapaus. Tällöin on ilmoitettava, että tähdellä (*) merkityissä kohdissa on annettu ainoastaan huonoimman 
tapauksen tulokset.  
1. Melutasoa koskevien testien tulokset  
Hyväksyntään sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero. Jos kyseessä on 
säädös, jolla on kaksi tai useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ........................ 
Variantti/versio:  …  …  …  
Liikkuva (dB(A)/E)  …  …  …  
Paikallaan oleva (dB(A)/E)  …  …  …  
Pyörimisnopeus (rpm)  …  …  …  
2. Pakokaasupäästöjä koskevien testien tulokset  
2.1. Kevyitä hyötyajoneuvoja koskevan testimenettelyn mukaisesti testattujen moottoriajoneuvojen päästöt  
Ilmoitetaan hyväksyntään sovellettava viimeisin muutossäädös. Jos kyseessä on säädös, jolla on kaksi tai 
useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ............................................................ .. ...........  
Polttoaineet (  1 ) … (diesel, bensiini, nestekaasu, maakaasu, kahdella polttoaineella toimiva: bensiini/maakaasu, 
nestekaasu, maakaasu/biometaani, flex-fuel: bensiini/etanoli …)  
2.1.1. Tyyppi 1 -testi (  2 ), (  3 ) (ajoneuvon päästöt testisyklin aikana kylmäkäynnistyksen jälkeen)  
NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot  
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …FI L 175/280 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Ilmoitetaan polttoaineeseen sovellettavat rajoitukset (esim. L-ryhmä tai H-ryhmä maakaasulle).  
( 2 ) Kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen osalta toistetaan kumpaakin polttoainetta koskeva taulukko.  
( 3 ) Kun testi tehdään flex-fuel-ajoneuvoille molempien polttoaineiden osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä I olevan kuvan I .2.4 
mukaisesti, ja sellaisille ajoneuvoille, jotka toimivat nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla ja joko kahdella tai yhdell ä poltto ­
aineella, taulukko on toistettava testissä käytettyjen eri vertailupolttoaineiden osalta ja huonoimmat saavutetut tulokset esit etään 
lisätaulukossa. Tarvittaessa on osoitettava E-säännön nro 83 liitteessä 12 olevan 3.1.4 kohdan mukaisesti, onko tulokset saavut ettu 
laskemalla vai mittaamalla.
 NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Hiukkasmassa (PM) (mg/km)  …  …  …  
Hiukkasmäärä (P) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti (ATCT)  
ATCT-perhe  Interpolointiperhe  Ajovastusmatriisiperhe  
… …  …  
… …  …  
Perheen korjauskertoimet (FCF)  
ATCT-perhe  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. Tyyppi 2 -testi (  1 ), (  2 ) (tyyppihyväksynnän yhteydessä katsastusta varten tarvittavat päästötiedot)  
Tyyppi 2 -testi, joutokäynti: 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (tilavuus-%)  …  …  …  
Moottorin pyörimisnopeus (rpm)  …  …  …  
Moottoriöljyn lämpötila (°C)  …  …  …  
Tyyppi 2 -testi, korotettu joutokäynti: 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (tilavuus-%)  …  …  …  
Lambda-arvo  …  …  …  
Moottorin pyörimisnopeus (rpm)  …  …  …  
Moottoriöljyn lämpötila (°C)  …  …  …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/281  
( 1 ) Kahdella polttoaineella toimivien ajoneuvojen osalta toistetaan kumpaakin polttoainetta koskeva taulukko.  
( 2 ) Kun testi tehdään flex-fuel-ajoneuvoille molempien polttoaineiden osalta asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä I olevan kuvan I .2.4. 
mukaisesti, ja sellaisille ajoneuvoille, jotka toimivat nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla ja joko kahdella tai yhdell ä poltto ­
aineella, taulukko on toistettava testissä käytettyjen eri vertailupolttoaineiden osalta ja huonoimmat saavutetut tulokset esit etään 
lisätaulukossa. Tarvittaessa on osoitettava E-säännön nro 83 liitteessä 12 olevan 3.1.4 kohdan mukaisesti, onko tulokset saavut ettu 
laskemalla vai mittaamalla.
 2.1.3. Tyyppi 3 -testi (kampikammiokaasujen päästöt): …  
2.1.4. Tyyppi 4 -testi (haihtumispäästöt): … g/testi  
2.1.5. Tyyppi 5 -testi (pilaantumista rajoittavien laitteiden kestävyys):  
— Ajettu matka (km)(esim. 160 000 km): …  
— Huononemiskerroin DF: laskettu/kiinteä (  1 ) 
— Arvot: 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Hiukkasmassa (PM)  …  …  …  
Hiukkasmäärä (P) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. Tyyppi 6 -testi (keskimääräiset päästöt alhaisessa ympäristön lämpötilassa): 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. Sisäinen valvontajärjestelmä (OBD-järjestelmä): kyllä/ei (  2 ) 
2.2.  Raskaita hyötyajoneuvoja koskevan testimenettelyn mukaisesti testattujen moottorien päästöt  
Ilmoitetaan hyväksyntään sovellettava viimeisin muutossäädös. Jos kyseessä on säädös, jolla on kaksi tai 
useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: … …  
Polttoaineet (  3 ) … (diesel, bensiini, nestekaasu, maakaasu, etanoli…)  
2.2.1. ESC-testin tulokset (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …FI L 175/282 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan.  
( 2 ) Tarpeeton yliviivataan.  
( 3 ) Ilmoitetaan polttoaineeseen sovellettavat rajoitukset (esim. L-ryhmä tai H-ryhmä maakaasulle).  
( 4 ) Tapauksen mukaan.  
( 5 ) Euro VI -luokan osalta on tulkittava, että ESC-sykli tarkoittaa WHSC-sykliä ja ETC-sykli WHTC-sykliä.  
( 6 ) Jos paineistettua maakaasua ja nestekaasua käyttävät moottorit testataan Euro VI -luokassa eri vertailupolttoaineilla, kutaki n testattua 
vertailupolttoainetta varten on täytettävä oma taulukkonsa.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Hiukkasmassa (mg/kWh)  …  …  …  
Hiukkasmäärä (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. ELR-testin tulos (  1 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
Savutusarvo: … m  – 1 … …  …  
2.2.3. ETC-testin tulos (  2 ), (  3 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
Hiukkasmassa (mg/kWh)  …  …  …  
Hiukkasmäärä (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Joutokäyntitesti (  4 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO (tilavuus-%)  …  …  …  
Lambda-arvo (  1 ) …  …  …  
Moottorin pyörimisnopeus (rpm)  …  …  …  
Moottoriöljyn lämpötila (K)  …  …  …  
2.3. Dieselin savutus  
Ilmoitetaan hyväksyntään sovellettava viimeisin muutossäädös. Jos kyseessä on säädös, jolla on kaksi tai 
useampia toimeenpanovaiheita, ilmoitetaan myös toimeenpanovaihe: ............................................................ .. ...........  
2.3.1. Ryntäystestin tulokset 
Variantti/versio:  …  …  …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/283  
( 1 ) Tapauksen mukaan.  
( 2 ) Euro VI -luokan osalta on tulkittava, että ESC-sykli tarkoittaa WHSC-sykliä ja ETC-sykli WHTC-sykliä.  
( 3 ) Jos paineistettua maakaasua ja nestekaasua käyttävät moottorit testataan Euro VI -luokassa eri vertailupolttoaineilla, kutaki n testattua 
vertailupolttoainetta varten on täytettävä oma taulukkonsa.  
( 4 ) Tapauksen mukaan.
 Absorptiokertoimen korjattu arvo (m  – 1 ) …  …  …  
Moottorin normaali joutokäyntinopeus  …  …  …  
Moottorin suurin pyörimisnopeus  …  …  …  
Öljyn lämpötila (pienin/suurin)  …  …  …  
3. Hiilidioksidipäästöjä, polttoaineen/sähköenergian kulutusta ja sähkökäyttöistä toimintasädettä koske ­
vien testien tulokset  
Hyväksyntään sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: ...................................  
3.1.  Polttomoottorit, mukaan luettuina vain sisäisesti ladattavat hybridisähköajoneuvot (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (kaupunkiajo) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (maantieajo) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (yhdistetty) (g/km)  …  …  …  
Polttoaineenkulutus (kaupunkiajo) (l/100 km) (  1 ) …  …  …  
Polttoaineenkulutus (maantieajo) (l/100 km) (  2 ) …  …  …  
Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (l/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Korvataan maakaasukäyttöisten ja vety-maakaasuseoksella toimivien ajoneuvojen osalta yksikkö ’l/100 km’ yksiköllä 
’m 3 /100 km’ ja vedyllä toimivien ajoneuvojen osalta yksiköllä ’kg/100 km’. 
( 2 ) Korvataan maakaasukäyttöisten ja vety-maakaasuseoksella toimivien ajoneuvojen osalta yksikkö ’l/100 km’ yksiköllä 
’m 3 /100 km’ ja vedyllä toimivien ajoneuvojen osalta yksiköllä ’kg/100 km’. 
( 3 ) Korvataan maakaasukäyttöisten ja vety-maakaasuseoksella toimivien ajoneuvojen osalta yksikkö ’l/100 km’ yksiköllä 
’m 3 /100 km’ ja vedyllä toimivien ajoneuvojen osalta yksiköllä ’kg/100 km’.  
Interpolointiperheen tunnus (  1 ) Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpolointiperheen tunnuksen muoto esitetään moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyöty ­
ajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen 
saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) 
N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta 1 päivänä kesäkuuta 2017 annetun 
komission asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä XXI olevassa 5.0 kohdassa (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).  
Ajovastusmatriisiperheen tunnus (  1 ) Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Ajovastusmatriisiperheen tunnuksen muoto esitetään asetuksen (EU) 2017/1151 liitteessä XXI olevassa 5.0 kohdassa.FI L 175/284 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Tapauksen mukaan.  
( 2 ) Taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta.
 Tulokset:  Interpolointiperheen tunnus  Ajovastus ­
matriisiper ­
heen tunnus  
VH VM (tapauk ­
sen mukaan)  VL (tapauk ­
sen mukaan)  Edustava 
ajoneuvo  
CO  2 -päästöjen massa, HIDAS vaihe (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa, KESKINOPEA vaihe (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa, NOPEA vaihe (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa, MOOTTORITIEvaihe (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (yhdistetty) (g/km)  …  …  …  
Polttoaineenkulutus, HIDAS vaihe (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
Polttoaineenkulutus, KESKINOPEA vaihe (l/100 km 
m 3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Polttoaineenkulutus, NOPEA vaihe (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
Polttoaineenkulutus, MOOTTORITIEvaihe (l/100 km 
m 3 /100 km kg/100 km)  … …  …  
Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (l/100 km m  3 /100 km 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta Cd*A (VL:n osalta, jos sovellettavissa VH:hon näh ­
den)  … …  …  
Testimassa  …  …  …  
Toistetaan kunkin interpolointi- tai ajovastusmatriisiperheen osalta.  
3.2.  Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC)  ( 1 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (olosuhteet A, yhdistetty) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (olosuhteet B, yhdistetty) (g/km)  …  …  …  
CO  2 -päästöjen massa (painotettu, yhdistetty) (g/km)  …  …  …  
Polttoaineenkulutus (olosuhteet A, yhdistetty) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Polttoaineenkulutus (edellytys B, yhdistetty) (l/100 km) (  g ) …  …  …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/285  
( 1 ) Tapauksen mukaan.
 Polttoaineenkulutus (painotettu, yhdistetty) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Sähköenergian kulutus (olosuhteet A, yhdistetty) (Wh/km)  …  …  …  
Sähköenergian kulutus (olosuhteet B, yhdistetty) (Wh/km)  …  …  …  
Sähköenergian kulutus (painotettu ja yhdistetty) (Wh/km)  …  …  …  
Sähkökäyttöinen toimintasäde (km)  …  …  …  
Interpolointiperheen numero  Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
Ajovastusmatriisiperheen tunnus  Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
Tulokset:  Interpolointiperheen tunnus  Ajovastus ­
matriisiper ­
heen tunnus  
VH VM (tapauk ­
sen mukaan)  VL (tapauk ­
sen mukaan)  Edustava 
ajoneuvo  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa, 
HIDAS vaihe (g/km)  … …  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa, 
KESKINOPEA vaihe (g/km)  … …  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa, 
NOPEA vaihe (g/km)  … …  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa, 
MOOTTORITIEvaihe (g/km)  … …  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa 
(yhdistetty) (g/km)  … …  
Varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massa (yh ­
distetty) (g/km)  
CO  2 -päästöjen massa (painotettu, yhdistetty) (g/km)  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä, HIDAS vaihe 
(l/100 km)  … …  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä, KESKINOPEA 
vaihe (l/100 km)  … …  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä, NOPEA vaihe 
(l/100 km)  … …  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä, MOOTTORI ­
TIEvaihe (l/100 km)  … …  
Polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä (yhdistetty) 
(l/100 km)  … …FI L 175/286 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Tulokset:  Interpolointiperheen tunnus  Ajovastus ­
matriisiper ­
heen tunnus  
VH VM (tapauk ­
sen mukaan)  VL (tapauk ­
sen mukaan)  Edustava 
ajoneuvo  
Varausta purettaessa syntyvä polttoaineenkulutus (yhdis ­
tetty) (l/100 km)  … …  
Polttoaineenkulutus (painotettu, yhdistetty) (l/100 km)  …  …  
EC AC,weighted  … …  
EAER (yhdistetty)  …  …  
EAER  city … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (VL:n tai VM:n osalta verrattuna VH:hon)  …  …  
Testimassa  …  …  
Edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
Toistetaan kunkin interpolointiperheen osalta.  
3.3. Täyssähköajoneuvot  ( 1 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
Sähköenergiankulutus (Wh/km)  …  …  …  
Toimintasäde (km)  …  …  …  
Interpolointiperheen numero  Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …  
Ajovastusmatriisiperheen tunnus  Variantti/versiot  
… …  
… …  
… …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/287  
( 1 ) Tapauksen mukaan.
 Tulokset:  Interpolointiperheen tunnus  Ajovastusmatriisiperheen 
tunnus  
VH VL  Edustava ajoneuvo  
Sähköenergiankulutus (yhdistetty) (Wh/km)  …  …  
Toimintasäde (yhdistetty) (km)  …  …  
Sähköinen toimintasäde (kaupunkiajo) (km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta Cd*A (VL:n osalta verrattuna VH:hon)  …  …  
Testimassa  …  …  
Edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
3.4.  Vetypolttokennoajoneuvot  ( 1 ) 
Variantti/versio:  …  …  …  
Polttoaineenkulutus (kg/100 km)  …  …  …  
Variantti/versio:  Variantti/versio:  
Polttoaineenkulutus (yhdistetty) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Testimassa  …  
3.5. Asetuksen (EU) 2017/1152 mukaiset korrelaatiovälineen tulosraportit  
Toistetaan kunkin interpolointi- tai ajovastusmatriisiperheen osalta:  
Interpolointiperheen tunnus tai ajovastusmatriisiperhe [Alaviite: ’Tyyppihyväksyntänumero + Interpolointiper ­
heen järjestysnumero’]: …  
Ajoneuvon H raportti: …  
Ajoneuvon L raportti (tapauksen mukaan): …  
Edustava ajoneuvo: …FI L 175/288 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017  
( 1 ) Tapauksen mukaan.
 4. Ekoinnovaatiolla varustettujen ajoneuvojen testitulokset  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
E-säännön nro 83 mukaisesti (tapauksen mukaan)  
Variantti/versio …  
Päätös 
ekoinno ­
vaation hy ­
väksymises ­
tä (  1 ) Ekoinno ­
vaation 
koodi (  2 ) Tyyppi 1- / 
tyyppi I 
-sykli 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Verrok ­
kiajoneu ­
von CO  2 - 
päästöt 
(g/km)  2. Ekoin ­
novaatio ­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs ­
töt (g/km)  3. Verrokki ­
ajoneuvon 
CO  2 -päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana (  3 ) 4. Ekoinno ­
vaatioajoneu ­
von CO  2 - 
päästöt tyyppi 
1 -testisyklin 
aikana (= liit ­
teessä I oleva 
3.5.1.3 kohta)  5. Käyttö- 
tekijä (UF) 
eli tekniikan 
käytön ajal ­
linen osuus 
normaa- 
leissa käyt ­
töolosuh ­
teissa  CO  2 -päästö ­
jen vähen ­
tyminen 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä, NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Ekoinnovaation hyväksymisestä annetun komission päätöksen numero. 
( 2 ) ( h5 ) Vahvistettu ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission päätöksessä. 
( 3 ) ( h6 ) Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sovelletaan mallintamismenetelmää, arvoksi on merkittävä mallintamismenetelmällä 
saatu arvo. 
( 4 ) ( h7 ) E-säännön nro 83 mukaisessa tyyppi I -testissä yksittäisille ekoinnovaatioille saatujen päästövähennysten summa.  
Asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI mukaisesti (tapauksen mukaan)  
Variantti/versio …  
Päätös 
ekoinno ­
vaation hy ­
väksymises ­
tä (  1 ) Ekoinno ­
vaation 
koodi (  2 ) Tyyppi 1- / 
tyyppi I 
-sykli 
(NEDC/ 
WLTP)  1. Verrok ­
kiajoneu ­
von CO  2 - 
päästöt 
(g/km)  2. Ekoin ­
novaatio ­
ajoneuvon 
CO  2 -pääs ­
töt (g/km)  3. Verrokki ­
ajoneuvon 
CO  2 -päästöt 
tyyppi 1 
-testisyklin 
aikana (  3 ) 4. Ekoinno ­
vaatioajoneu ­
von CO  2 - 
päästöt tyyppi 
1 -testisyklin 
aikana  5. Käyttöte ­
kijä (UF) eli 
tekniikan 
käytön ajal ­
linen osuus 
normaa ­
leissa käyt ­
töolosuh ­
teissa  CO  2 -päästö ­
jen vähen ­
tyminen 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä, WLTP (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Ekoinnovaation hyväksymisestä annetun komission päätöksen numero. 
( 2 ) ( h5 ) Vahvistettu ekoinnovaation hyväksymisestä annetussa komission päätöksessä. 
( 3 ) ( h6 ) Jos tyyppi 1 -testisyklin sijaan sovelletaan mallintamismenetelmää, arvoksi on merkittävä mallintamismenetelmällä 
saatu arvo. 
( 4 ) ( h7 ) Asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteen 4 mukaisessa tyyppi 1 -testissä yksittäisille ekoinnovaatioille 
saatujen CO  2 -päästövähennysten summaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) Taulukko toistetaan kunkin testatun variantin/version osalta.  
( 2 ) ( h2 ) Taulukko toistetaan kunkin testatun vertailupolttoaineen osalta.  
( 3 ) ( h3 ) Taulukkoa laajennetaan tarvittaessa siten, että kullekin ekoinnovaatiolle varataan oma rivi.
 4.1. Ekoinnovaation yleinen koodi  ( 1 ): ............................................................................................................................ ....................  
Selittävät huomautukset  
( h ) Ekoinnovaatiot.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Ekoinnovaatioiden yleinen koodi koostuu seuraavista tekijöistä, jotka erotetaan toisistaan tyhjällä välillä:  
— liitteessä VII määritellyn hyväksyntäviranomaisen koodi 
— yksilöllinen koodi kullekin ekoinnovaatiolle, jolla ajoneuvo on varustettu, ilmoitetaan komission hyväk ­
symispäätösten mukaisessa aikajärjestyksessä. 
(Esimerkiksi yleisen koodin kolmelle ekoinnovaatiolle, jotka on hyväksytty aikajärjestyksessä numeroilla 
10, 15 ja 16 ja asennettu saksalaisen tyyppihyväksyntäviranomaisen sertifioimaan ajoneuvoon, pitäisi 
olla: e1 10 15 16.)”  
Muutokset direktiivin 2007/46/EY liitteeseen IX  
5) Korvataan direktiivin 2007/46/EY liite IX seuraavasti:  
”LIITE IX  
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
0. TARKOITUS  
Vaatimustenmukaisuustodistus on valmistajan ostajalle antama todistus siitä, että hankittu ajoneuvo on sen 
valmistushetkellä voimassa olevan Euroopan unionin lainsäädännön mukainen.  
Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat lisäksi vaatimustenmukaisuustodistuksen perusteella rekiste ­
röidä ajoneuvoja tarvitsematta pyytää hakijaa toimittamaan täydentäviä teknisiä tietoja.  
Siksi vaatimustenmukaisuustodistuksessa on esitettävä  
a) ajoneuvon valmistenumero;  
b) ajoneuvon tarkat tekniset tiedot (mitään arvojen vaihtelualueita ei saa mainita).  
1. YLEISKUVAUS  
1.1. Vaatimustenmukaisuustodistuksessa on oltava kaksi osaa:  
a) SIVU 1, jolla esitetään valmistajan ilmoitus vaatimustenmukaisuudesta. Malli on kaikille ajoneuvoluokille 
sama;  
b) SIVU 2, jolla esitetään ajoneuvon tärkeimmät tekniset ominaisuudet. Sivun malli on ajoneuvoluokkakohtai ­
nen.  
1.2. Vaatimustenmukaisuustodistus on toimitettava enintään A4-kokoisena (210 × 297 mm) tai enintään A4-ko ­
koon taitettuna.  
1.3. Todistuksen toisessa osassa on käytettävä asianomaisten säädösten mukaisissa tyyppihyväksyntäasiakirjoissa 
osoitettuja arvoja ja yksiköitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 0 kohdan b alakohdan soveltamista. Tuotannon 
vaatimustenmukaisuuden tarkastusten yhteydessä arvot on todennettava asianomaisissa säädöksissä vahvistettu ­
jen menetelmien mukaisesti. Kyseisissä säädöksissä vahvistetut toleranssit on otettava huomioon.FI L 175/290 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2. ERITYISSÄÄNNÖKSET  
2.1. Vaatimustenmukaisuustodistuksen malli A (valmis ajoneuvo) koskee ajoneuvoja, joita voidaan käyttää tielii ­
kenteessä ilman mitään muuta hyväksyntävaihetta.  
2.2. Vaatimustenmukaisuustodistuksen malli B (valmistuneet ajoneuvot) koskee sellaisia ajoneuvoja, joiden hyväk ­
syntään sisältyy jatkovaihe.  
Tämä on tavallista monivaiheisessa hyväksyntämenettelyssä (esimerkiksi kun on kyse linja-autosta, jonka toisen 
vaiheen valmistaja on rakentanut ajoneuvovalmistajan tuottamalle alustalle).  
Monivaiheisen prosessin aikana lisätyt ominaisuudet on kuvailtava lyhyesti.  
2.3. Vaatimustenmukaisuustodistuksen malli C (keskeneräiset ajoneuvot) koskee sellaisia ajoneuvoja, joiden hyväk ­
syntä edellyttää lisävaihetta (kuten kuorma-autojen alustat).  
Luokkaan N kuuluvien alusta-ohjaamorakenteisten ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistuksen on oltava 
mallia C, lukuun ottamatta puoliperävaunujen vetoyksiköitä.  
I OSA  
VALMIIT JA VALMISTUNEET AJONEUVOT  
MALLI A1 – SIVU 1  
VALMIIT AJONEUVOT  
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1  
Allekirjoittanut [… ( koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): …  
0.2. Tyyppi: …  
— Variantti (  a ): …  
— Versio (  a ): …  
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.4. Ajoneuvoluokka: …  
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: …  
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään … ( antamispäivämäärä ) annetussa hyväksynnässä … ( tyyppihyväksyntänumero 
ja laajennuksen numero ), ja  
voidaan rekisteröidä pysyvästi jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen/vasemmanpuoleinen liikenne (  b ) ja joissa 
nopeusmittarissa käytetään metrijärjestelmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä ja matkamittarissa metrijärjes ­
telmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä (tapauksen mukaan). (  d )FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/291
 
(Paikka) (Päiväys): …  (Allekirjoitus): …  
MALLI A2 – SIVU 1  
VALMIIT AJONEUVOT, JOTKA TYYPPIHYVÄKSYTÄÄN PIENINÄ SARJOINA  
[Vuosi]  [Juokseva numero]  
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1  
Allekirjoittanut [… ( koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): …  
0.2. Tyyppi: …  
— Variantti (  a ): …  
— Versio (  a ): …  
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.4. Ajoneuvoluokka: …  
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: …  
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään … ( antamispäivämäärä ) annetussa hyväksynnässä … ( tyyppihyväksyntänumero 
ja laajennuksen numero ), ja  
voidaan rekisteröidä pysyvästi jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen/vasemmanpuoleinen liikenne (  b ) ja joissa 
nopeusmittarissa käytetään metrijärjestelmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä ja matkamittarissa metrijärjes ­
telmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä (tapauksen mukaan). (  d ) 
(Paikka) (Päiväys): …  (Allekirjoitus): …  
MALLI B – SIVU 1  
VALMISTUNEET AJONEUVOT  
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1  
Allekirjoittanut [… ( koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): …  
0.2. Tyyppi: …  
— Variantti (  a ): …FI L 175/292 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
— Versio (  a ): …  
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.2.2. Useassa vaiheessa valmistettujen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / edellistä valmistusvaihetta edustavan 
ajoneuvon tyyppihyväksyntätiedot (tiedot annetaan kaikista vaiheista):  
— Tyyppi: …  
— Variantti (  a ): …  
— Versio (  a ): …  
Tyyppihyväksyntänumero, laajennusnumero: …  
0.4. Ajoneuvoluokka: …  
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: …  
0.5.1. Useassa vaiheessa valmistettujen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / edellistä valmistusvaihetta edustavan 
ajoneuvon valmistajan toiminimi ja osoite:..  
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
a) on saatettu valmiiksi ja sitä on muutettu (  1 ) seuraavasti: …. ja  
b) vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään …. ( antamispäivämäärä ) annetussa hyväksynnässä … ( tyyppihyväk ­
syntänumero ja laajennuksen numero ), ja  
c) voidaan rekisteröidä pysyvästi jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen/vasemmanpuoleinen liikenne (  b ) ja 
joissa nopeusmittarissa käytetään metrijärjestelmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä ja matkamitta ­
rissa metrijärjestelmän / englantilaisen järjestelmän (  c ) yksikköjä (tapauksen mukaan). (  d ) 
(Paikka) (Päiväys): …  (Allekirjoitus): …  
Liitteet: Vaatimustenmukaisuustodistus kaikkien edeltävien vaiheiden osalta.  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA M1  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mmFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/293
 
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu pystysuora staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvon luokka: OVC-HEV / NOVC-HEV / OVC-FCHV / NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3FI L 175/294 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rengas-pyöräyhdistelmä / renkaiden vierintävastusluokka (tapauksen mukaan) (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
Kori  
38. Korityypin koodi (  i ): …  
40. Ajoneuvon väri (  j ): …  
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: …  
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): …  
42.1. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäviksi ainoastaan ajoneuvon ollessa paikallaan: …  
42.3. Pyörätuolipaikkojen lukumäärä: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
— Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
— Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametritFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/295
 
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi I tai ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO  x : …. HC + NO  x : …. Hiukkaset: …..  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …  
Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): 
… 
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja (tapauksen mukaan)  
NEDC-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus asetuksen (EY) N:o 692/2008 
mukaisessa päästötestauksessa  
Kaupunkiajo (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Maantieajo (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu (  1 ), yhdistetty  … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km  
Poikkeamakerroin (tapauksen mu ­
kaan)  
Tarkastuskerroin (tapauksen mu ­
kaan)  1 tai 0FI L 175/296 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) (tapauksen 
mukaan) 
Sähköenergian kulutus (painotettu, 
yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi (  p1 ): …  
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin 
testatun vertailupolttoaineen osalta):  
3.2.1. vähentyminen NEDC-testissä: … g/km (tapauksen mukaan)  
3.2.2. vähentyminen WLTP-testissä: … g/km (tapauksen mukaan)  
4. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla (ta ­
pauksen mukaan)  
WLTP-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus  
Hidas (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Keskinopea  1 : … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Nopea  1 : … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Moottoritienopeus  1 : … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty (  1 ) … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
5. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC), asetuksen 
(EU) 2017/1151 nojalla (tapauksen mukaan)  
5.1. Täyssähköajoneuvot 
Sähköenergiankulutus  … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde kau ­
punkiajossa  … km  
5.2 Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) 
Sähköenergiankulutus (EC  AC,weigh ­
ted ) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde (EA ­
ER) … km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde kau ­
punkiajossa (EAER  city ) … km  
Muut tiedot  
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti: …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/297
 
52. Huomautuksia (  n ): …  
Täydentävät rengas-pyöräyhdistelmät: tekniset parametrit (ilman viittausta vierintävastukseen)  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA M2  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: … mm  
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg  
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kgFI L 175/298 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/299
 
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvon luokka: OVC-HEV / NOVC-HEV / OVC-FCHV / NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm  
2. … mm  
3. mm, jne.  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä / renkaiden vierintävastusluokka (tapauksen mukaan) (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori  
38. Korityypin koodi (  i ): …  
39. Ajoneuvoalaluokka: alaluokka I / alaluokka II / alaluokka III / alaluokka A / alaluokka B (  1 ) 
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: …  
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): …FI L 175/300 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
42.1. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäviksi ainoastaan ajoneuvon ollessa paikallaan: …  
42.3. Pyörätuolipaikkojen lukumäärä: …  
43. Seisomapaikkojen lukumäärä: …  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi I tai ESC (  1 ) 
CO: …. HC: ….. NO  x : …. HC + NO  x : …. Hiukkaset: …..  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …  
Hiukkaset (lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): 
…FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/301
 
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja (tapauksen mukaan)  
NEDC-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus asetuksen (EY) N:o 692/2008 
mukaisessa NEDC-päästötestauksessa  
Kaupunkiajo (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Maantieajo (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu (  1 ), yhdistetty  … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km  
Poikkeamakerroin (tapauksen 
mukaan)  
Tarkastuskerroin (tapauksen mu ­
kaan)  1 tai 0  
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) (tapauksen 
mukaan) 
Sähköenergian kulutus (painotet ­
tu, yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi (  p1 ): …  
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin 
testatun vertailupolttoaineen osalta):  
3.2.1. vähentyminen NEDC-testissä: …g/km (tapauksen mukaan)  
3.2.2. vähentyminen WLTP-testissä: …g/km (tapauksen mukaan)  
4. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla 
(tapauksen mukaan)  
WLTP-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus  
Hidas (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Keskinopea (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Nopea (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Moottoritienopeus (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty (  1 ) … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 )FI L 175/302 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
5. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC), asetuksen 
(EU) 2017/1151 nojalla (tapauksen mukaan)  
5.1. Täyssähköajoneuvot 
Sähköenergiankulutus  … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde kau ­
punkiajossa  … km  
5.2 Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) 
Sähköenergiankulutus (EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde (EA ­
ER) … km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde kau ­
punkiajossa (EAER  city ) … km  
Muut tiedot  
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA M3  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: … mmFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/303
 
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg  
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: … kgFI L 175/304 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30.1. Kunkin ohjaavan akselin raideväli: … mm  
30.2. Kaikkien muiden akselien raideväli: … mm  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 )FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/305
 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori  
38. Korityypin koodi (  i ): …  
39. Ajoneuvoalaluokka: alaluokka I / alaluokka II / alaluokka III / alaluokka A / alaluokka B (  1 ) 
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: …  
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): …  
42.1. Istuimet, jotka on suunniteltu käytettäviksi ainoastaan ajoneuvon ollessa paikallaan: …  
42.2. Matkustajien istuinpaikkojen lukumäärä: … (alakerros) … (yläkerros) (kuljettaja mukaan luettuna)  
42.3. Pyörätuolipaikkojen lukumäärä: …  
43. Seisomapaikkojen lukumäärä: …  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ):FI L 175/306 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: ESC  
CO: … HC: … NO  x : HC + NO  x … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): 
… 
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA N1  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mmFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/307
 
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys): … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: … mm  
11. Kuormausalueen pituus: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg  
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg  
14. Perusajoneuvon massa ajokunnossa: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.2. Puoliperävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvon luokka: OVC-HEV / NOVC-HEV / OVC-FCHV / NOVC-FCHV (  1 )FI L 175/308 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rengas-pyöräyhdistelmä / renkaiden vierintävastusluokka (tapauksen mukaan) (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori  
38. Korityypin koodi (  i ): …  
40. Ajoneuvon väri (  j ): …  
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: …  
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): …  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/309
 
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : HC + NO  x … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): 
… 
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja (tapauksen mukaan)  
NEDC-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus asetuksen (EY) N:o 692/2008 
mukaisessa päästötestauksessa  
Kaupunkiajo (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 )FI L 175/310 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
NEDC-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus asetuksen (EY) N:o 692/2008 
mukaisessa päästötestauksessa  
Maantieajo (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu (  1 ), yhdistetty  … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km  
Poikkeamakerroin (tapauksen 
mukaan)  
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) (tapauksen 
mukaan) 
Sähköenergian kulutus (painotet ­
tu, yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi (  p1 ): …  
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin 
testatun vertailupolttoaineen osalta):  
3.2.1. Vähentyminen NEDC-testissä: …g/km (tapauksen mukaan)  
3.2.2. Vähentyminen WLTP-testissä: …g/km (tapauksen mukaan)  
4. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla  
WLTP-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus  
Hidas (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Keskinopea  1 : … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Nopea  1 : … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Moottoritienopeus  1 : … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty (  1 ) … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
5. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC), asetuksen 
(EU) 2017/1151 nojalla (tapauksen mukaan)  
5.1. Täyssähköajoneuvot (  1 ) tai (tapauksen mukaan) 
Sähköenergiankulutus:  … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa  … kmFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/311
 
5.2 Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) (  1 ) tai (tapauksen mukaan) 
Sähköenergiankulutus 
(EC  AC,weighted  ) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
(EAER)  … km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa (EAER  city ) … km  
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokat: 
…/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): …  
Rengasluettelo: tekniset parametrit (ilman viittausta vierintävastukseen)  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA N2  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys): … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: … mm  
11. Kuormausalueen pituus: … mm  
12. Takaylitys: … mmFI L 175/312 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg  
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/313
 
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.2. Puoliperävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvon luokka: OVC-HEV / NOVC-HEV / OVC-FCHV / NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: …  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä / renkaiden vierintävastusluokka (tapauksen mukaan) (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 )FI L 175/314 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori  
38. Korityypin koodi (  i ): …  
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: …  
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): …  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä): 
…FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/315
 
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja (tapauksen mukaan)  
NEDC-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus asetuksen (EY) N:o 692/2008 
mukaisessa päästötestauksessa  
Kaupunkiajo (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Maantieajo (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu (  1 ), yhdistetty  … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km  
Poikkeamakerroin (tapauksen 
mukaan)  
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) (tapauksen 
mukaan) 
Sähköenergian kulutus (painotet ­
tu, yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi (  p1 ): …  
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin 
testatun vertailupolttoaineen osalta):  
3.2.1. Vähentyminen NEDC-testissä: …g/km (tapauksen mukaan)  
3.2.2. Vähentyminen WLTP-testissä: …g/km (tapauksen mukaan)  
4. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla  
WLTP-arvot  CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus  
Hidas (  1 ): … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Keskinopea  1 : … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Nopea  1 : … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Moottoritienopeus  1 : … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty (  1 ) … g/km  … l/100 km tai m  3 /100 km tai kg/100 km (  1 )FI L 175/316 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
5. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC), asetuksen 
(EU) 2017/1151 nojalla (tapauksen mukaan)  
5.1. Täyssähköajoneuvot (  1 ) tai (tapauksen mukaan) 
Sähköenergiankulutus:  … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa  … km  
5.2 Ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) (  1 ) tai (tapauksen mukaan) 
Sähköenergiankulutus (EC  AC,weigh ­
ted ) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
(EAER)  … km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde 
kaupunkiajossa (EAER  city ) … km  
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokat: 
…/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA N3  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mmFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/317
 
7. Korkeus: … mm  
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys): … mm  
9. Ajoneuvon etureunan ja kytkentälaitteen keskipisteen välinen etäisyys: … mm  
11. Kuormausalueen pituus: … mm  
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg  
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kgFI L 175/318 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.2. Puoliperävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/319
 
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kori  
38. Korityypin koodi (  i ): …  
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: …  
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): …  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 )FI L 175/320 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2. Testausmenettely: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/ 
luokat: …/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKAT O1 JA O2  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
10. Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: … mm  
11. Kuormausalueen pituus: … mm  
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kgFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/321
 
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
19. Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu staattinen 
massa: … kg  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30.1. Kunkin ohjaavan akselin raideväli: … mm  
30.2. Kaikkien muiden akselien raideväli: … mm  
31. Nostettavien akselien sijainti: …  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
34. Akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
Kori  
38. Korityypin koodi (  i ): …  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …FI L 175/322 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/ 
luokat: …/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKAT O3 JA O4  
(valmiit ja valmistuneet ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5. Pituus: … mm  
6. Leveys: … mm  
7. Korkeus: … mm  
10. Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: … mm  
11. Kuormausalueen pituus: … mm  
12. Takaylitys: … mm  
Massat  
13. Ajokuntoisen ajoneuvon massa: … kg  
13.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Ajoneuvon todellinen massa: … kgFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/323
 
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu staattinen 
massa: … kg  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: …  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
34. Akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 )FI L 175/324 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kori  
38. Korityypin koodi (  i ): …  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muut tiedot  
50. Tyyppihyväksytty vaarallisten aineiden kuljetukselle asetettujen rakennevaatimusten mukaisesti: kyllä/luokat: 
…/ei (  l ): 
51. Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot: liitteessä II olevan 5 kohdan mukaisesti: …  
52. Huomautuksia (  n ): …  
II OSA  
KESKENERÄISET AJONEUVOT  
MALLI C1 – SIVU 1  
KESKENERÄISET AJONEUVOT  
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1  
Allekirjoittanut [… ( koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): …  
0.2. Tyyppi: …  
Variantti (  a ): …  
Versio (  a ): …  
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.2.2. Useassa vaiheessa valmistettujen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / edellistä valmistusvaihetta edustavan 
ajoneuvon tyyppihyväksyntätiedot  
(tiedot annetaan kaikista vaiheista):  
Tyyppi: ....................................................................................................................... .................................................................  
Variantti (  a ): ............................................................................................................................ .....................................................  
Versio (  a ): ............................................................................................................................ ..........................................................  
Tyyppihyväksyntänumero, laajennusnumero: ...................................................................................... ...............................  
0.4. Ajoneuvoluokka: …  
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: …  
0.5.1. Useassa vaiheessa valmistettujen ajoneuvojen osalta perusajoneuvon / edellistä valmistusvaihetta edustavan 
ajoneuvon valmistajan toiminimi ja osoite: .................................................................................... ...................................FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/325
 
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään … ( antamispäivämäärä ) annetussa hyväksynnässä … ( tyyppihyväksyntänumero 
ja laajennuksen numero ), ja  
ajoneuvoa ei voida rekisteröidä pysyvästi ilman lisähyväksyntiä. 
(Paikka) (Päiväys): …  (Allekirjoitus): …  
MALLI C2 – SIVU 1  
KESKENERÄISET AJONEUVOT, JOTKA TYYPPIHYVÄKSYTÄÄN PIENINÄ SARJOINA  
[Vuosi]  [Juokseva numero]  
EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS  
Sivu 1  
Allekirjoittanut [… ( koko nimi ja asema )] todistaa, että seuraava ajoneuvo:  
0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): …  
0.2. Tyyppi: …  
Variantti (  a ): …  
Versio (  a ): …  
0.2.1. Kaupallinen nimi: …  
0.4. Ajoneuvoluokka: …  
0.5. Valmistajan toiminimi ja osoite: …  
0.6. Lakisääteisten kilpien sijainti ja kiinnitystapa: …  
Ajoneuvon valmistenumeron sijainti: …  
0.9. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: …  
0.10. Ajoneuvon valmistenumero: …  
vastaa kaikilta osin tyyppiä, joka esitetään … ( antamispäivämäärä ) annetussa hyväksynnässä … ( tyyppihyväksyntänumero 
ja laajennuksen numero ), ja  
ajoneuvoa ei voida rekisteröidä pysyvästi ilman lisähyväksyntiä. 
(Paikka) (Päiväys): …  (Allekirjoitus): …FI L 175/326 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA M1  
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm  
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm  
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm  
Massat  
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg  
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg  
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kgFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu pystysuora staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmFI L 175/328 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
Kori  
41. Ovien lukumäärä ja järjestely: …  
42. Istuinpaikkojen lukumäärä (kuljettaja mukaan luettuna) (  k ): …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ):FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/329
 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla  
CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus  
Kaupunkiajo:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Maantieajo:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty  … g/km  … l/100 km  
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) 
Sähköenergian kulutus (painotettu, 
yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA M2  
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm  
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm  
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mmFI L 175/330 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Massat  
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg  
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg  
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kgFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mmFI L 175/332 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/333
 
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA M3  
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm  
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm  
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm  
Massat  
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg  
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kgFI L 175/334 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg  
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kgFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/335
 
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30.1. Kunkin ohjaavan akselin raideväli: … mm  
30.2. Kaikkien muiden akselien raideväli: … mm  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … barFI L 175/336 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset: …  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/337
 
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA N1  
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm  
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm  
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm  
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys): … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm  
Massat  
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg  
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg  
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massatFI L 175/338 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.2. Puoliperävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/hFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/339
 
Akselit ja jousitus  
30. Akselien raidevälit:  
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 )FI L 175/340 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset:  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset (lukumäärä):  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
49. CO  2 -päästöt/polttoaineenkulutus/sähköenergiankulutus (  m ) ( r ): 
1. Kaikki voimalaitteet lukuun ottamatta täyssähköajoneuvoja, asetuksen (EU) 2017/1151 nojalla  
CO  2 -päästöt  Polttoaineenkulutus  
Kaupunkiajo:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Maantieajo:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Yhdistetty:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Painotettu, yhdistetty  … g/km  … l/100 km  
2. Täyssähköajoneuvot ja ajoneuvon ulkopuolelta ladattavat hybridisähköajoneuvot (OVC) 
Sähköenergian kulutus (painotettu, 
yhdistetty (  1 )) … Wh/km  
Sähkökäyttöinen toimintasäde  … km  
3. Ekoinnovaatioilla varustettu ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
3.1. Ekoinnovaatioiden yleinen koodi (  p1 ): …  
3.2. Ekoinnovaatioiden avulla saavutettu CO  2 -päästöjen vähentyminen yhteensä (  p2 ) (toistetaan kunkin 
testatun vertailupolttoaineen osalta): …  
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA N2  
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/341
 
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm  
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm  
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys): … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm  
Massat  
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg  
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg  
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kgFI L 175/342 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.2. Puoliperävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 )FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/343
 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: …  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:FI L 175/344 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: Tyyppi 1 tai ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …  
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: Tyyppi 1 (NEDC:n keskiarvot, WLTP:n suurimmat arvot) tai WHSC (EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset:  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKKA N3  
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …  
3. Vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, yhteenkytkentä): … …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mmFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/345
 
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm  
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm  
8. Vetopöydän etäisyys puoliperävaunun vetoajoneuvon osalta (vähimmäis- ja enimmäisetäisyys): … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm  
Massat  
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg  
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg  
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.4. Suurin teknisesti sallittu yhdistelmän kokonaismassa: … kg  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kgFI L 175/346 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Yhdistelmän suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa: … kg  
18. Suurin teknisesti sallittu vedettävä massa eri perävaunutyypeillä:  
18.1. Varsinainen perävaunu: … kg  
18.2. Puoliperävaunu: … kg  
18.3. Keskiakseliperävaunu: … kg  
18.4. Jarruton perävaunu: … kg  
19. Suurin teknisesti sallittu staattinen massa kytkentäkohdassa: … kg  
Käyttövoimayksikkö  
20. Moottorin valmistaja: …  
21. Moottorin tunnus sellaisena kuin se on moottoriin merkittynä: …  
22. Toimintaperiaate: …  
23. Pelkkä sähkö: kyllä/ei (  1 ) 
23.1. Hybridi[sähkö]ajoneuvo: kyllä/ei (  1 ) 
24. Sylinterien lukumäärä ja järjestely: …  
25. Sylinteritilavuus: … cm  3 
26. Polttoaine: dieselöljy / bensiini / nestekaasu / paineistettu maakaasu tai biometaani / nesteytetty maakaasu / 
etanoli / biodiesel / vety (  1 ) 
26.1. yhdellä polttoaineella toimiva / kahdella polttoaineella toimiva (bi-fuel) / polttoainevaatimuksiltaan joustava 
(flex-fuel) / kaksipolttoaine (dual-fuel) (  1 ) 
26.2. (Ainoastaan dual-fuel) Tyyppi 1A/1B/2A/2B/3B (  1 ) 
27. Suurin teho  
27.1. Suurin nettoteho (  g ): …. kW pyörimisnopeudella … rpm (polttomoottori) (  1 ) 
27.2. Suurin teho tunnin ajan: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.3. Suurin nettoteho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s ) 
27.4. 30 minuutin suurin teho: … kW (sähkömoottori) (  1 ) ( s )FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/347
 
28. Vaihdelaatikko (tyyppi): …  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: …  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
33. Vetävät akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Jarrut  
36. Perävaunun jarruliitäntä mekaaninen/sähköinen/pneumaattinen/hydraulinen (  1 ) 
37. Paine perävaunun jarrujärjestelmän syöttöjohdossa: … bar  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Ympäristöominaisuudet  
46. Melutaso  
Paikallaan oleva ajoneuvo: … dB(A) moottorin pyörimisnopeudella: … rpm  
Ohiajomelu: … dB(A)  
47. Päästöluokka (  l ): Euro ….  
47.1. Päästötestauksen parametrit  
47.1.1 Testimassa, kg: …  
47.1.2. Otsapinta-ala, m  2 : …  
47.1.3. Ajovastuskertoimet  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Pakokaasupäästöt (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Sovellettavan perussäädöksen ja viimeisimmän muutossäädöksen numero: …  
1.1. Testausmenettely: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Hiukkaset: …FI L 175/348 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Savun tiheys (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Testausmenettely: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
2.1. Testausmenettely: ETC (tapauksen mukaan)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Hiukkaset:  
2.2. Testausmenettely: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : …. Hiukkaset (massa): …. Hiukkaset 
(lukumäärä): …  
48.1. Savu, absorptiokertoimen korjattu arvo: … (m  –1 ) 
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKAT O1 JA O2  
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm  
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm  
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm  
10. Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm  
Massat  
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg  
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kgFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg  
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
19.1. Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu staattinen 
massa: … kg  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
30.1. Kunkin ohjaavan akselin raideväli: … mm  
30.2. Kaikkien muiden akselien raideväli: … mm  
31. Nostettavien akselien sijainti: …  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
34. Akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …  
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …FI L 175/350 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): …  
SIVU 2  
AJONEUVOLUOKAT O3 JA O4  
(keskeneräiset ajoneuvot)  
Sivu 2  
Yleiset rakenteelliset ominaisuudet  
1. Akselien lukumäärä: … ja pyörien lukumäärä: …  
1.1. Paripyörillä varustettujen akselien lukumäärä ja sijainti: …  
2. Ohjaavat akselit (lukumäärä, sijainti): …  
Päämitat  
4. Akseliväli (  e ): … mm  
4.1. Akselien etäisyys:  
1-2: … mm  
2-3: … mm  
3-4: … mm  
5.1. Suurin sallittu pituus: … mm  
6.1. Suurin sallittu leveys: … mm  
7.1. Suurin sallittu korkeus: … mm  
10. Kytkentälaitteen keskipisteen ja ajoneuvon takareunan välinen etäisyys: … mm  
12.1. Suurin sallittu takaylitys: … mm  
Massat  
14. Keskeneräisen ajoneuvon massa ajokunnossa: … kg  
14.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
15. Valmistuneen ajoneuvon vähimmäismassa: … kg  
15.1. Tämän massan jakautuminen akseleille:  
1. … kgFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. Suurimmat teknisesti sallitut massat  
16.1. Suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna: … kg  
16.2. Kunkin akselin suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
16.3. Kunkin akseliryhmän suurin teknisesti sallittu akselimassa:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg jne.  
17. Suunnitellut suurimmat sallitut massat rekisteröinnissä/käytössä kansallisessa/kansainvälisessä liikenteessä (  1 ) ( o ) 
17.1. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu kokonaismassa: … kg  
17.2. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kutakin akselia kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Suurin rekisteröinnissä/käytössä sallittu suunniteltu massa kuormitettuna kutakin akseliryhmää kohti:  
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun kytkentäkohtaan kohdistuva suurin teknisesti sallittu staattinen 
massa: … kg  
Suurin nopeus  
29. Suurin nopeus: … km/h  
Akselit ja jousitus  
31. Nostettavien akselien sijainti: …  
32. Kuormitettavien akselien sijainti: …  
34. Akselit varustettu ilmajousituksella tai vastaavalla: kyllä/ei (  1 ) 
35. Rengas-pyöräyhdistelmä (  h ): …FI L 175/352 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kytkentälaite  
44. Mahdollisen kytkentälaitteen hyväksyntänumero tai -merkki: …  
45. Asennettaviksi soveltuvien kytkentälaitteiden tyypit tai luokat: …  
45.1. Ominaisarvot (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Muut tiedot  
52. Huomautuksia (  n ): …  
Selittävät huomautukset liitteeseen IX  
( 1 ) Tarpeeton yliviivataan.  
( a ) Ilmoitetaan tunnuskoodi.  
( b ) Ilmoitetaan, soveltuuko ajoneuvo käytettäväksi oikean- vai vasemmanpuoleisessa liikenteessä vai sekä oikean- että vasemmanpuo ­
leisessa liikenteessä.  
( c ) Ilmoitetaan, käytetäänkö asennetussa nopeusmittarissa ja/tai matkamittarissa metrijärjestelmän vai sekä metrijärjestelmän ett ä eng ­
lantilaisen järjestelmän yksikköjä.  
( d ) Lausunto ei rajoita jäsenvaltion oikeutta vaatia teknisiä muutoksia, jotta ajoneuvo voitaisiin rekisteröidä muussa jäsenvalti ossa kuin 
siinä, johon se on tarkoitettu, kun liikenteen suunta on vastakkainen.  
( e ) Kun 4 ja 4.1 kohta täytetään, asetuksen (EU) N:o 1230/2012 määritelmiä 25 (akseliväli) ja 26 (akselien välinen etäisyys) on 
noudatettava.  
— —  
( g ) Hybridisähköajoneuvojen osalta ilmoitetaan molemmat tehot.  
( h ) Lisävarusteet voidaan ilmoittaa Huomautuksia-kohdassa.  
( i ) Koodit on kuvailtu liitteessä II olevassa C kohdassa.  
( j ) Ilmoitetaan ainoastaan perusvärit seuraavasti: valkoinen, keltainen, oranssi, punainen, sinipunainen, sininen, vihreä, harmaa , ruskea 
tai musta.  
( k ) Mukaan ei lueta istuinpaikkoja, jotka on tarkoitettu käytettäväksi vain ajoneuvon ollessa paikoillaan, eikä pyörätuolipaikkoj a. 
Luokkaan M  3 kuuluvien linja-autojen osalta miehistön lukumäärä luetaan mukaan matkustajien lukumäärään.  
( l ) Lisätään Euro-luokan numero sekä hyväksynnässä käytettyjä säännöksiä vastaava merkki.  
( m ) Toistetaan kunkin mahdollisen polttoaineen osalta. Ajoneuvot, joiden polttoaineena voidaan käyttää sekä bensiiniä että kaasum aista 
polttoainetta mutta joissa bensiinijärjestelmä on asennettu ainoastaan hätätapauksia tai käynnistystä varten ja bensiinille tar koitet ­
tuun polttoainesäiliöön mahtuu enintään 15 litraa bensiiniä, katsotaan ainoastaan kaasumaisella polttoaineella toimiviksi ajone u­
voiksi.  
( m1 ) Kun kyseessä ovat Euro VI -dual-fuel-moottorit ja -ajoneuvot, toistetaan soveltuvin osin.  
( m2 ) Ilmoitetaan ainoastaan soveltuvien säädösten mukaisesti arvioidut päästöt.  
( n ) Jos ajoneuvo on varustettu 24 GHz:n taajuudella toimivalla lyhyen kantaman tutkalaitteella komission päätöksen 2005/50/EY 
mukaisesti (EUVL L 21, 25.1.2005, s. 15), valmistajan on annettava tässä kohdassa seuraava ilmoitus: ’Ajoneuvo on varustettu 
24 GHz:n taajuudella toimivalla lyhyen kantaman tutkalaitteella.’  
( o ) Valmistaja voi täyttää nämä kohdat kansainvälistä tai kansallista liikennettä tai molempia varten. 
Kansallisen liikenteen osalta on merkittävä sen maan koodi, jossa ajoneuvo on tarkoitettu rekisteröitäväksi. Koodin on oltava 
standardin ISO 3166-1:2006 mukainen. 
Kansainvälisen liikenteen osalta on merkittävä direktiivin numero (esim. 96/53/EY, kun kyseessä on neuvoston direktiivi 96/53/E Y). 
( p ) Ekoinnovaatiot.  
( p1 ) Ekoinnovaatioiden yleinen koodi koostuu seuraavista tekijöistä, jotka erotetaan toisistaan tyhjällä välillä: 
— liitteessä VII määritellyn hyväksyntäviranomaisen koodi 
— yksilöllinen koodi kullekin ekoinnovaatiolle, jolla ajoneuvo on varustettu, ilmoitetaan komission hyväksymispäätösten mukai ­
sessa aikajärjestyksessä. 
(Esimerkiksi yleisen koodin kolmelle ekoinnovaatiolle, jotka on hyväksytty aikajärjestyksessä numeroilla 10, 15 ja 16 ja 
asennettu saksalaisen tyyppihyväksyntäviranomaisen sertifioimaan ajoneuvoon, pitäisi olla: e1 10 15 16.)  
( p2 ) Kullakin yksittäisellä ekoinnovaatiolla saavutettu yhteenlaskettu hiilidioksidipäästöjen vähentyminen.  
( q ) Kun kyseessä on asetuksen (EY) N:o 715/2007 soveltamisalaan kuuluva luokan N  1 valmistunut ajoneuvo.  
( r ) Sovelletaan vain, jos ajoneuvo on hyväksytty asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti.  
( s ) Jos sähkömoottoreita on enemmän kuin yksi, ilmoitetaan kaikkien moottoreiden yhteisvaikutus.”FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/353
 
LIITE XIX  
ASETUKSEN (EU) N:o 1230/2012 MUUTTAMINEN  
Muutetaan asetus (EU) N:o 1230/2012 seuraavasti:  
1) Korvataan 2 artiklan 5 kohta seuraavasti:  
”’Lisävarusteiden massalla’ tarkoitetaan niiden lisävarusteiden yhdistelmien suurinta massaa, jotka voidaan asentaa 
ajoneuvoon vakiovarusteiden lisäksi valmistajan erittelyjen mukaisesti.”FI L 175/354 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
LIITE XX  
SÄHKÖISTEN AJOLAITTEIDEN NETTOTEHON JA 30 MINUUTIN ENIMMÄISTEHON MITTAAMINEN  
1. JOHDANTO  
Tässä liitteessä vahvistetaan sähköisten ajolaitteiden moottorin nettotehon, nettotehon ja 30 minuutin enimmäiste ­
hon mittaamista koskevat vaatimukset.  
2. YLEISET VAATIMUKSET  
2.1 Testien suorittamiseen ja tulosten tulkintaan sovelletaan E-säännössä nro 85 (  1 ) olevassa 5 kohdassa vahvistettuja 
yleisiä vaatimuksia tässä liitteessä esitetyin poikkeuksin.  
2.2 Testipolttoaine  
E-säännössä nro 85 olevan 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1, ja 5.2.3.4 kohdan katsotaan tarkoittavan seuraavaa:  
Polttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksissa polttoaineena on käytettävä tämän ase ­
tuksen liitteessä IX määriteltyä asianomaista vertailupolttoainetta.  
2.3 Tehonkorjauskertoimet  
Poiketen siitä, mitä E-säännön nro 85 liitteessä V olevassa 5.1 kohdassa määrätään, asennettaessa turboahtimella 
varustettuun moottoriin valmistajan pyynnöstä järjestelmä, jonka avulla voidaan kompensoida ympäristön lämpötilaa 
ja korkeutta, korjauskertoimen α a tai α d on oltava 1.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/355  
( 1 ) EUVL L 326, 24.11.2006, s. 55.
 LIITE XXI  
TYYPPI 1 -PÄÄSTÖTESTIN TESTAUSMENETELMÄT  
1. JOHDANTO  
Tässä liitteessä kuvataan menettely, jolla määritetään kevyiden hyötyajoneuvojen kaasumaisten yhdisteiden 
päästöjen, päästöjen hiukkasmassan ja hiukkasmäärän, hiilidioksidipäästöjen, polttoaineenkulutuksen ja sähköe ­
nergiankulutuksen taso ja sähköinen toimintasäde.  
2. VARATTU  
3. MÄÄRITELMÄT  
3.1 Testilaitteisto  
3.1.1 ’ Tarkkuudella ’ tarkoitetaan mitatun arvon ja kansalliseen standardiin jäljitettävissä olevan vertailuarvon välistä 
eroa, joka kuvaa tuloksen täsmällisyyttä. Ks. kuva 1.  
3.1.2 ’ Kalibroinnilla ’ tarkoitetaan mittausjärjestelmän vasteen asettamista niin, että järjestelmän antama tulos on 
vertailusignaalien mukainen.  
3.1.3 ’ Kalibrointikaasulla ’ tarkoitetaan puhdistettua kaasuseosta, jota käytetään kaasuanalysaattorien kalibroinnissa.  
3.1.4 ’ Kaksinkertaisella laimennusmenetelmällä ’ tarkoitetaan prosessia, jossa osa laimennetusta pakokaasuvirtauksesta 
otetaan erilleen ja siihen sekoitetaan soveltuva määrä laimennusilmaa ennen sen johtamista hiukkasnäytteen ­
ottosuodattimeen.  
3.1.5 ’ Täysvirtauslaimennusjärjestelmällä ’ tarkoitetaan ajoneuvon koko pakokaasun jatkuvaa hallittua laimentamista ul ­
koilmalla käyttäen vakiotilavuuskerääjää (CVS).  
3.1.6 ’ Linearisoinnilla ’ tarkoitetaan matemaattisen suhteen määrittämistä pitoisuuden ja järjestelmävasteen välille eri 
pitoisuuksia tai materiaaleja käyttämällä.  
3.1.7 ” Merkittävillä kunnossapitotoimenpiteillä ” komponentin tai moduulin säätämistä, korjaamista tai vaihtamista, joka 
voi vaikuttaa mittaustarkkuuteen.  
3.1.8 ’ Muilla hiilivedyillä kuin metaanilla ’ (NMHC) tarkoitetaan hiilivetyjen kokonaismäärää (THC) ilman metaania 
(CH  4 ). 
3.1.9 ’ Toistotarkkuudella ’ tarkoitetaan sitä, missä määrin muuttumattomissa olosuhteissa toistetut mittaukset antavat 
samat tulokset (kuva 1), ja tässä liitteessä aina yhtä standardipoikkeamaa.  
3.1.10 ’ Vertailuarvolla ’ tarkoitetaan arvoa, joka on jäljitettävissä kansalliseen standardiin. Ks. kuva 1.  
3.1.11 ’ Asetusarvolla ’ tarkoitetaan tavoitearvoa, joka rajoitusjärjestelmällä pyritään saavuttamaan.  
3.1.12 ’ Kohdistamisella ’ tarkoitetaan mittauslaitteen säätämistä niin, että se antaa asianmukaisen vasteen kalibrointis ­
tandardiin, joka on 75–100 prosenttia laitteen mittausalueen tai odotetun käyttöalueen enimmäisarvosta.  
3.1.13 ’ Hiilivetyjen kokonaismäärällä ’ (THC) tarkoitetaan kaikkien liekki-ionisaatioilmaisimella (FID) mitattavissa olevien 
haihtuvien aineiden summaa.  
3.1.14 ’ Verifioinnilla ’ tarkoitetaan sen arvioimista, ovatko mittausjärjestelmän antamat tulokset sovellettavien vertailu ­
signaalien mukaisia yhden tai useamman ennalta määritetyn hyväksyntäraja-arvon tarkkuudella.  
3.1.15 ’ Nollakaasulla ’ tarkoitetaan kaasua, joka ei sisällä analyyttejä ja jota käytetään analysaattorin nollavasteen aset ­
tamiseen.FI L 175/356 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva 1  
Tarkkuuden, toistotarkkuuden ja vertailuarvon määritteleminen
  
3.2 Ajovastus ja dynamometrin säätäminen  
3.2.1 ’ Ilmanvastuksella ’ tarkoitetaan voimaa, joka vastustaa ajoneuvon eteenpäin suuntautuvaa liikettä ilman läpi.  
3.2.2 ’ Aerodynaamisella patopisteellä ’ tarkoitetaan ajoneuvon pinnalla olevaa pistettä, jossa tuulen nopeus on nolla.  
3.2.3 ’ Tuulimittarin peittymisellä ’ tarkoitetaan ajoneuvon läsnäolon vaikutusta tuulimittarin mittaustoimintoon, kun 
ilmavirran suhteellinen nopeus on eri kuin ajoneuvon nopeus yhdistettynä tuulen nopeuteen maanpintaan 
nähden.  
3.2.4 ’ Rajoitetulla analyysillä ’ tarkoitetaan sitä, että ajoneuvon otsapinta-ala ja ilmanvastuskerroin on määritetty toi ­
sistaan riippumatta ja että näitä arvoja käytetään liikeyhtälössä.  
3.2.5 ’ Ajokuntoisen ajoneuvon massalla ’ tarkoitetaan valmistajan erittelyn mukaisilla vakiovarusteilla varustetun ajo ­
neuvon massaa mukaan luettuina kuljettajan, polttoaineen (säiliöt vähintään 90-prosenttisesti täytettyinä) ja 
nesteiden massat sekä korin, ohjaamon, kytkentälaitteiden, varapyörien ja työkalujen massat, jos nämä on 
asennettu.  
3.2.6 ’ Kuljettajan massalla ’ tarkoitetaan laskennallista 75 kg:n massaa, joka sijaitsee kuljettajan istuimen vertailupis ­
teessä.  
3.2.7 ’ Ajoneuvon suurimmalla kuormituksella ’ tarkoitetaan suurinta teknisesti sallittua massaa kuormitettuna, josta vä ­
hennetään ajokuntoisen ajoneuvon massa, 25 kg ja 3.2.8 kohdassa määritelty lisävarusteiden massa.  
3.2.8 ’ Lisävarusteiden massalla ’ tarkoitetaan niiden lisävarusteiden yhdistelmien suurinta massaa, jotka voidaan asentaa 
ajoneuvoon vakiovarusteiden lisäksi valmistajan erittelyjen mukaisesti.  
3.2.9 ’ Lisävarusteilla ’ tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia, jotka eivät kuulu vakiovarusteisiin, jotka asennetaan 
ajoneuvoon valmistajan vastuulla ja jotka asiakas voi tilata.  
3.2.10 ’ Ympäristön vertailuolosuhteilla (ajovastusmittausten osalta) ’ tarkoitetaan ympäristöolosuhteita, joiden suhteen mit ­
taustulos korjataan:  
a) Ilmanpaine: p  0 = 100 kPa  
b) Ilman lämpötila: T  0 = 20 °CFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/357
 
c) Kuivan ilman tiheys: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 
d) Tuulen nopeus: 0 m/s.  
3.2.11 ’ Vertailunopeudella ’ tarkoitetaan ajoneuvon nopeutta, jolla ajovastus määritetään tai alustadynamometrin kuor ­
mitus todennetaan.  
3.2.12 ’ Ajovastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvon eteenpäin suuntautuvaa liikettä vastustavaa voimaa, joka mitataan vapaa 
rullaus -menetelmällä tai menetelmillä, joilla vastaavalla tavalla otetaan huomioon ajolaitteen kitkahäviöt.  
3.2.13 ’ Vierintävastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvon liikettä vastustavia renkaiden voimia.  
3.2.14 ’ Liikevastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvon eteenpäin suuntautuvaa liikettä vastustavaa vääntömomenttia, joka mi ­
tataan ajoneuvon vetäville pyörille asennetuilla vääntömomenttimittareilla.  
3.2.15 ’ Simuloidulla ajovastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvoon alustadynamometrilla kohdistuvaa ajovastusta, jolla on tar ­
koitus simuloida ajovastusta tiellä ja joka koostuu alustadynamometrin kohdistamasta voimasta ja ajoneuvon 
liikettä vastustavista voimista alustadynamometrilla ajettaessa ja joka arvioidaan toisen asteen polynomin 
kolmen termin avulla.  
3.2.16 ’ Simuloidulla liikevastuksella ’ tarkoitetaan ajoneuvoon alustadynamometrilla kohdistuvaa liikevastusta, jolla on 
tarkoitus simuloida tiellä mitattua liikevastusta ja joka koostuu alustadynamometrin kohdistamasta vääntömo ­
mentista ja ajoneuvon liikettä vastustavasta vääntömomentista alustadynamometrilla ajettaessa ja joka arvioi ­
daan toisen asteen polynomin kolmen termin avulla.  
3.2.17 ’ Kiinteällä tuulimittauksella ’ tarkoitetaan tuulen nopeuden ja suunnan mittaamista tuulimittarilla, joka sijoitetaan 
testitien reunaan paikkaan ja korkeudelle, jossa tuuliolot ovat edustavimmat.  
3.2.18 ’ Vakiovarusteilla ’ tarkoitetaan ajoneuvon peruskokoonpanoa, johon sisältyvät kaikki direktiivin 2007/46/EY 
liitteissä IV ja XI mainituissa säädöksissä vaaditut ominaisuudet sekä ominaisuudet, jotka asennetaan ilman 
kokoonpanoa tai varustetasoa koskevia lisävaatimuksia.  
3.2.19 ’ Tavoiteajovastuksella ’ tarkoitetaan ajovastusta, joka on tarkoitus saavuttaa.  
3.2.20 ’ Tavoiteliikevastuksella ’ tarkoitetaan liikevastusta, joka on tarkoitus saavuttaa alustadynamometrilla.  
3.2.21 Varattu  
3.2.22 ’ Tuulikorjauksella ’ tarkoitetaan korjausta, joka tehdään ajovastukseen kohdistuvan tuulen vaikutuksen korjaa ­
miseksi ja joka perustuu kiinteään tai ajoneuvossa tehtävään tuulimittaukseen.  
3.2.23 ’ Suurimmalla teknisesti sallitulla kokonaismassalla ’ tarkoitetaan ajoneuvolle määritettyä suurinta massaa, joka pe ­
rustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominaisuuksiin.  
3.2.24 ’ Ajoneuvon todellisella massalla ’ tarkoitetaan ajokuntoisen ajoneuvon massaa lisättynä yksittäiseen ajoneuvoon 
asennettujen lisävarusteiden massalla.  
3.2.25 ’ Ajoneuvon testimassalla ’ tarkoitetaan ajoneuvon todellisen massan, 25 kg:n ja ajoneuvon kuormitusta edustavan 
massan summaa.  
3.2.26 ’ Ajoneuvon kuormitusta edustavalla massalla ’ tarkoitetaan x prosentin osuutta ajoneuvon suurimmasta kuormituk ­
sesta, jolloin x on luokan M ajoneuvojen tapauksessa 15 prosenttia ja luokan N ajoneuvojen tapauksessa 28 
prosenttia.FI L 175/358 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.27 ’ Suurimmalla teknisesti sallitulla yhdistelmän kokonaismassalla ’ tarkoitetaan moottoriajoneuvon ja yhden tai useam ­
man perävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa, joka perustuu ajoneuvon rakenteeseen ja ominai ­
suuksiin, tai vetävän ajoneuvon ja puoliperävaunun yhdistelmälle määritettyä suurinta massaa.  
3.3 Täyssähkö-, sähköhybridi- ja polttokennoajoneuvot  
3.3.1 ’ Täyssähköisellä toimintasäteellä ’ (all-electric range, AER) tarkoitetaan ulkopuolelta ladattavan sähköhybridiajoneu ­
von kulkemaa kokonaismatkaa varausta purkavan testin alusta siihen pisteeseen testin aikana, jossa poltto ­
moottori alkaa kuluttaa polttoainetta.  
3.3.2 ’ Täyssähköajoneuvon toimintasäteellä ’ (pure electric range, PER) tarkoitetaan täyssähköajoneuvon kulkemaa koko ­
naismatkaa varausta purkavan testin alusta lopetuskriteerin saavuttamiseen.  
3.3.3 ’ Todellisella varausta purkavalla toimintasäteellä ’ (R  CDA ) tarkoitetaan kuljettua matkaa toisiaan seuraavissa WLTC- 
sykleissä varausta purkavassa toimintatilassa, kunnes ladattavan sähköenergian varastointijärjestelmän (REESS) 
varaus on purettu.  
3.3.4. ’ Varausta purkavan syklin toimintasäteellä ’ (R  CDC ) tarkoitetaan kuljettua matkaa varausta purkavan testin alusta sen 
syklin päättymiseen, joka edeltää lopetuskriteerin täyttävää sykliä tai syklejä, mukaan luettuna siirtymäsykli, 
jonka aikana ajoneuvo on voinut toimia sekä varausta purkavassa että varausta ylläpitävässä toimintatilassa.  
3.3.5 ’ Varausta purkavalla toimintatilalla ’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa REESS-järjestelmään varastoidun energian taso 
voi vaihdella mutta jossa se ajoneuvoa ajettaessa keskimäärin vähenee, kunnes siirrytään varausta ylläpitävään 
toimintatilaan.  
3.3.6 ’ Varausta ylläpitävällä toimintatilalla ’ tarkoitetaan toimintatilaa, jossa REESS-järjestelmään varastoidun energian 
taso voi vaihdella mutta jossa varaustaso pysyy ajoneuvoa ajettaessa keskimäärin neutraalina.  
3.3.7 ’ Käyttötekijöillä ’ (utility factor) tarkoitetaan suhteita, jotka perustuvat ajotilastoihin varausta purkavassa toimin ­
tatilassa saavutetun toimintasäteen mukaan ja joilla painotetaan ulkopuolelta ladattavien sähköhybridiajoneu ­
vojen varausta purkavassa ja varausta ylläpitävässä toimintatilassa syntyvät yhdisteiden pakokaasupäästöt, hii ­
lidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutus.  
3.3.8 ’ Sähkökoneella ’ tarkoitetaan energianmuunninta joka muuntaa sähköenergian mekaaniseksi energiaksi tai päin ­
vastoin.  
3.3.9 ’ Energianmuuntimella ’ tarkoitetaan järjestelmää, josta ulos saatavan energian muoto on eri kuin siihen syötetyn 
energian.  
3.3.9.1 ’ Käyttövoimaenergian muuntimella ’ tarkoitetaan voimalaitteen sisältämää energianmuunninta, joka ei ole oheislaite 
ja jonka tuottamaa energiaa käytetään suoraan tai välillisesti ajoneuvon käyttövoimana.  
3.3.9.2 ’ Käyttövoimaenergian muuntimen luokalla ’ tarkoitetaan i) polttomoottoria, ii) sähkökonetta tai iii) polttokennoa.  
3.3.10 ’ Energianvarastointijärjestelmällä ’ tarkoitetaan järjestelmää, joka varastoi energiaa ja vapauttaa sitä samassa muo ­
dossa kuin syötettäessä.  
3.3.10.1 ’ Käyttövoimaenergian varastointijärjestelmällä ’ tarkoitetaan voimalaitteen sisältämää energianvarastointijärjestelmää, 
joka ei ole oheislaite ja jonka tuottamaa energiaa käytetään suoraan tai välillisesti ajoneuvon käyttövoimana.  
3.3.10.2 ’ Käyttövoimaenergian varastointijärjestelmän luokalla ’ tarkoitetaan i) polttoaineenvarastointijärjestelmää, ii) ladatta ­
vaa sähköenergian varastointijärjestelmää tai iii) ladattavaa mekaanisen energian varastointijärjestelmää.  
3.3.10.3 ’ Energian muodolla ’ tarkoitetaan i) sähköenergiaa, ii) mekaanista energiaa tai iii) kemiallista energiaa (myös 
polttoaineita).  
3.3.10.4 ’ Polttoaineenvarastointijärjestelmällä ’ tarkoitetaan käyttöenergian varastointijärjestelmää, joka varastoi kemiallista 
energiaa nestemäisenä tai kaasumaisena polttoaineena.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/359
 
3.3.11 ’ Vastaavalla täyssähköisellä toimintasäteellä ’ (EAER) tarkoitetaan sitä osuutta todellisesta varausta purkavasta ko ­
konaistoimintasäteestä R  CDA , jossa käytetään REESS-järjestelmän antamaa sähköä varausta purkavan toiminta ­
säteen testin aikana.  
3.3.12 ’ Hybridisähköajoneuvolla ’ (HEV) tarkoitetaan hybridiajoneuvoa, jossa yksi käyttövoimaenergian muuntimista on 
sähkökone.  
3.3.13 ’ Hybridiajoneuvolla ’ tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa käyt ­
tövoimaenergian muunninta ja ainakin kaksi eri luokkaan kuuluvaa käyttövoimaenergian varastointijärjestel ­
mää.  
3.3.14 ’ Energian nettomuutoksella ’ tarkoitetaan REESS-järjestelmän energian muutosta jaettuna testiajoneuvon energi ­
antarpeella syklissä.  
3.3.15 ’ Vain sisäisesti ladattavalla hybridisähköajoneuvolla ’ (NOVC-HEV) tarkoitetaan hybridisähköajoneuvoa, jota ei voi 
ladata ulkoisesta lähteestä.  
3.3.16 ’ Ulkopuolelta ladattavalla hybridisähköajoneuvolla ’ (OVC-HEV) tarkoitetaan hybridisähköajoneuvoa, joka voidaan 
ladata ulkoisesta lähteestä.  
3.3.17 ’ Täyssähköajoneuvolla ’ (PEV) tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on käyttövoimaenergian muuntimina 
pelkästään sähkökoneita ja jossa käyttövoimaenergian varastointijärjestelminä on ainoastaan ladattavia sähköe ­
nergian varastointijärjestelmiä.  
3.3.18 ’ Polttokennolla ’ tarkoitetaan energianmuunninta, joka muuntaa kemiallisen energian (syöttö) sähköenergiaksi 
(tuotto) tai päinvastoin.  
3.3.19 ’ Polttokennoajoneuvolla ’ (FCV) tarkoitetaan ajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on käyttövoimaenergianmuuntimina 
ainoastaan polttokennoja ja sähkökoneita.  
3.3.20 ’ Polttokennohybridiajoneuvolla ’ (FCHV) tarkoitetaan polttokennoajoneuvoa, jonka voimalaitteessa on käyttövoi ­
maenergian varastointijärjestelminä ainakin yksi polttoaineenvarastointijärjestelmä ja ainakin yksi ladattava 
sähköenergian varastointijärjestelmä.  
3.4 Voimalaite  
3.4.1 ’ Voimalaitteella ’ tarkoitetaan ajoneuvossa olevaa seuraavien kokonaisyhdistelmää: käyttövoimaenergian varas ­
tointijärjestelmät, käyttövoimaenergian muuntimet, ajolaitteet, jotka tuottavat pyörille mekaanista energiaa 
ajoneuvon käyttövoimaksi, sekä oheislaitteet.  
3.4.2 ’ Apulaitteilla ’ tarkoitetaan energiaa kuluttavia, muuntavia, varastoivia tai tuottavia laitteita tai järjestelmiä, jotka 
on asennettu ajoneuvoon muita tarkoituksia kuin ajoneuvon käyttövoiman tuottamista varten ja joita ei sen 
vuoksi pidetä voimalaitteen osana.  
3.4.3 ’ Oheislaitteilla ’ tarkoitetaan energiaa kuluttavia, muuntavia, varastoivia tai tuottavia laitteita, joiden energiaa ei 
käytetä ensisijaisesti ajoneuvon käyttövoiman tuottamista varten, tai muita osia, järjestelmiä tai ohjausyksiköitä, 
jotka ovat voimalaitteen toiminnan kannalta olennaisia.  
3.4.4 ’ Ajolaitteella ’ tarkoitetaan voimalaitteen keskenään kytkettyjä elementtejä, joilla siirretään mekaanista energiaa 
käyttövoimaenergian muuntimien ja pyörien välillä.  
3.4.5 ’ Käsivalintaisella vaihteistolla ’ tarkoitetaan vaihteistoa, jossa vaihdetta voidaan vaihtaa ainoastaan kuljettajan toi ­
menpiteellä.  
3.5 Yleistä  
3.5.1 ’ Kriteeripäästöillä ’ tarkoitetaan päästöjen sisältämiä yhdisteitä, joille asetetaan raja-arvot tässä asetuksessa.FI L 175/360 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.5.2 Varattu  
3.5.3 Varattu  
3.5.4 Varattu  
3.5.5 Varattu  
3.5.6 ’ Syklin energiantarpeella ’ tarkoitetaan laskennallista positiivista energiaa, jonka ajoneuvo vaatii määrätyn syklin 
ajamiseen.  
3.5.7 Varattu  
3.5.8 ’ Kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla ’ tarkoitetaan selkeästi määriteltävää kuljettajan valittavissa olevaa tilaa, 
joka voi vaikuttaa päästöihin taikka polttoaineen tai energian kulutukseen.  
3.5.9 ’ Ensisijaisella ajotilalla ’ tarkoitetaan tässä liitteessä yksittäistä toimintatilaa, joka valitaan aina, kun ajoneuvo 
käynnistetään, riippumatta siitä ajotilasta, joka oli valittuna, kun ajoneuvo edellisen kerran sammutettiin.  
3.5.10 ’ Vertailuolosuhteilla (massapäästöjen laskemisen osalta) ’ tarkoitetaan olosuhteita, joihin kaasuntiheydet perustuvat ja 
jotka ovat 101,325 kPa ja 273,15 K (0 °C).  
3.5.11 ’ Pakokaasupäästöillä ’ tarkoitetaan kaasumaisten, kiinteiden ja nestemäisten yhdisteiden päästöjä.  
3.6 Hiukkasmassa/hiukkasmäärä (PM/PN)  
Termiä ”hiukkaset” käytetään tavanomaisesti aineesta, jota luonnehditaan (mitataan) ilmassa (suspendoitunut 
aine, particle), ja laskeutuneesta aineesta (particulate).  
3.6.1 ” Hiukkasmäärällä ” (particle number, PN) tarkoitetaan ajoneuvon pakoputkesta pääsevien kiinteiden hiukkasten 
määrää, joka määritetään tässä liitteessä kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenetelmillä.  
3.6.2 ” Hiukkasmassalla ” (particulate matter, PM) tarkoitetaan ajoneuvon pakoputkesta pääsevien hiukkasten massaa, 
joka määritetään tässä liitteessä kuvatuilla laimennus-, näytteenotto- ja mittausmenetelmillä.  
3.7 WLTC  
3.7.1 ’ Moottorin nimellisteholla ’ tarkoitetaan moottorin suurinta tehoa kilowatteina tämän asetuksen liitteen XX vaa ­
timusten mukaisesti.  
3.7.2 ’ Suurimmalla nopeudella ’ tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa ajoneuvon suurinta nopeutta.  
3.8 Menettely  
3.8.1 ’ Jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä ’ tarkoitetaan päästöjä rajoittavaa järjestelmää (kuten katalysaattoria tai 
hiukkasloukkua), joka on säännöllisesti regeneroitava enintään tavanomaisen 4 000 ajokilometrin välein.  
3.9 Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti (alaliite 6 a)  
3.9.1 ’ Aktiivisella lämmönvaraajalla ’ tarkoitetaan teknologiaa, jolla varastoidaan lämpöä mihin tahansa ajoneuvon 
laitteeseen, josta sitä vapautetaan voimalaitteen johonkin komponenttiin tietyn ajan kuluessa moottorin käyn ­
nistämisestä. Tälle teknologialle on ominaista entalpian varaaminen järjestelmään ja aika, jona lämpöä vapau ­
tetaan voimalaitteen komponentteihin.  
3.9.2 ’ Eristysmateriaaleilla ’ tarkoitetaan moottoritilassa olevaa materiaalia, joka on kiinnitetty moottoriin ja/tai alustaan 
lämmöneristeeksi ja jonka suurin lämmönjohtavuus on 0,1 W/mK.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/361
 
4. LYHENTEET  
4.1 Yleiset lyhenteet  
AC vaihtovirta  
CFV kriittisen virtauksen venturi  
CFO kriittisen virtauksen aukko  
CLD kemiluminesenssi-ilmaisin  
CLA kemiluminesenssianalysaattori  
CVS vakiotilavuuskerääjä  
DC tasavirta  
ET höyrystysputki  
Extra High  2 WLTC-menettelyn moottoritienopeusvaihe luokan 2 ajoneuvoille  
Extra High  3 WLTC-menettelyn moottoritienopeusvaihe luokan 3 ajoneuvoille  
FCHV polttokennohybridiajoneuvo  
FID liekki-ionisaatioilmaisin  
FSD täysnäyttämä  
GC kaasukromatografi  
HEPA HEPA-suodatin (suurtehosuodatin)  
HFID lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin  
High  2 WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe luokan 2 ajoneuvoille  
High  3-1 WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe luokan 3 ajoneuvoille, joiden nopeus 
v max < 120 km/h  
High  3-2 WLTC-menettelyn suuren nopeuden vaihe luokan 3 ajoneuvoille, joiden nopeus 
v max ≥ 120 km/h  
ICE polttomoottori  
LoD toteamisraja  
LoQ määritysraja  
Low  1 WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe luokan 1 ajoneuvoille  
Low  2 WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe luokan 2 ajoneuvoille  
Low  3 WLTC-menettelyn pienen nopeuden vaihe luokan 3 ajoneuvoilleFI L 175/362 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Medium  1 WLTC-menettelyn keskinopea vaihe luokan 1 ajoneuvoille  
Medium  2 WLTC-menettelyn keskinopea vaihe luokan 2 ajoneuvoille  
Medium  3-1 WLTC-menettelyn keskinopean nopeuden vaihe luokan 3 ajoneuvoille, joiden nopeus on 
v max < 120 km/h  
Medium  3-2 WLTC-menettelyn keskinopean nopeuden vaihe luokan 3 ajoneuvoille, joiden nopeus on 
v max ≥ 120 km/h  
LC nestekromatografia  
LPG nestekaasu  
NDIR ei-dispersoiva infrapuna(-analysaattori)  
NDUV ei-dispersoiva ultravioletti(analysaattori)  
NG/biomethane Maakaasu/biometaani  
NMC metaanierotin  
NOVC-FCHV vain sisäisesti ladattava polttokennohybridiajoneuvo  
NOVC vain sisäisesti ladattava (ei ladattavissa ulkoisesta lähteestä)  
NOVC-HEV vain sisäisesti ladattava hybridisähköajoneuvo  
OVC-HEV ulkopuolelta ladattava hybridisähköajoneuvo  
P a taustasuodattimeen kertynyt hiukkasmassa  
P e näytteenottosuodattimeen kertynyt hiukkasmassa  
PAO polyalfaolefiini  
PCF hiukkasten esiluokituslaite  
PCRF hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin  
PDP syrjäytyspumppu  
PER täyssähköajoneuvon toimintasäde (sähkökäyttöinen toimintasäde)  
Per cent FS prosenttia koko asteikosta  
PM hiukkaspäästöt (massa)  
PN hiukkasmäärä (hiukkaspäästöt)  
PNC hiukkaslaskuri  
PND  1 ensimmäinen hiukkasmäärälaimennin  
PND  2 toinen hiukkasmäärälaimenninFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/363
 
PTS hiukkastensiirtojärjestelmä  
PTT hiukkastensiirtoputki  
QCL-IR infrapunakvanttikaskadilaser  
R CDA todellinen toimintasäde varausta purkavassa tilassa  
RCB REESS-järjestelmän lataustaso  
REESS ladattava sähköenergiavarastojärjestelmä  
SSV aliääniventuri  
USFM yliäänivirtausmittari  
VPR haihtuvien hiukkasten poistolaite  
WLTC kevyiden hyötyajoneuvojen kansainvälinen testimenetelmä  
4.2 Kemialliset symbolit ja lyhenteet  
C 1 hiili 1 -ekvivalentti hiilivety  
CH  4 metaani  
C 2 H 6 etaani  
C 2 H 5 OH etanoli  
C 3 H 8 propaani  
CO hiilimonoksidi  
CO  2 hiilidioksidi  
DOP dioktyyliftalaatti  
H 2 O vesi  
NH  3 ammoniakki  
NMHC muut hiilivedyt kuin metaani  
NO  x typen oksidit  
NO typpioksidi  
NO  2 typpidioksidi  
N 2 O typpioksiduuli  
THC hiilivedyt yhteensäFI L 175/364 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
5. YLEISET VAATIMUKSET  
5.0 Kullekin 5.6–5.9 kohdassa määritellylle ajoneuvoperheelle annetaan yksilöllinen tunniste, jonka muoto on 
seuraava:  
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn  
jossa  
— FT on perheen tyypin tunniste:  
— IP = interpolointiperhe 5.6 kohdan määritelmän mukaisesti  
— RL = ajovastusperhe 5.7 kohdan määritelmän mukaisesti  
— RM = ajovastusmatriisiperhe 5.8 kohdan määritelmän mukaisesti  
— PR = jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän (K  i ) mukainen perhe 5.9 kohdan määritelmän mukaisesti  
— TA on perheen hyväksynnän myöntäneen viranomaisen tunnusnumero direktiivin (EY) 2007/46 liitteessä 
VII olevan 1 jakson 1 kohdassa määritellyn mukaisesti.  
— WMI (valmistajatunnus) on valmistajan yksilöivä tunnus, joka määritellään standardissa ISO 3780:2009. 
Yksittäisten valmistajien osalta voidaan käyttää useita WMI-valmistajatunnuksia.  
— yyyy on vuosi, jolloin perhettä koskeva testi saatiin päätökseen.  
— nnnn on nelinumeroinen sarjanumero.  
5.1 Ajoneuvo ja sen komponentit, jotka todennäköisesti vaikuttavat kaasumaisten yhdisteiden ja hiukkasten pääs ­
töihin (hiukkasmassa ja hiukkasmäärä), on suunniteltava, rakennettava ja koottava niin, että ajoneuvo tavan ­
omaisessa käytössä ja tavanomaisissa olosuhteissa (kosteus, sade, lumisade, kuumuus, kylmyys, hiekka, lika, 
värähtelyt, kuluminen jne.) täyttää tämän liitteen vaatimukset käyttöikänsä ajan.  
5.1.1 Tämä koskee myös päästöjenrajoitusjärjestelmissä käytettäviä letkuja, liitoksia ja liitäntöjä.  
5.2 Testiajoneuvon on oltava edustava hyväksynnän piiriin tarkoitetun tuotantosarjan päästöihin liittyvien kom ­
ponenttien ja toiminnallisuuden suhteen. Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen päättävät yhdessä, mikä ajo ­
neuvon testimalli on edustava.  
5.3 Ajoneuvon testausolosuhteet  
5.3.1 Päästötesteissä käytettävien voitelu- ja jäähdytysaineiden on tyypiltään ja määrältään vastattava niitä eritelmiä, 
jotka valmistaja antaa ajoneuvon tavanomaista käyttöä varten.  
5.3.2 Päästötesteissä on käytettävä liitteessä IX eritellyn tyyppistä polttoainetta.  
5.3.3 Kaikkien päästöjenrajoitusjärjestelmien on oltava toimintakunnossa.  
5.3.4 Estolaitteiden käyttö on kielletty asetuksen (EY) N:o 715/2007 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti.  
5.3.5 Moottori on suunniteltava niin, että kampikammiopäästöt vältetään.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/365
 
5.3.6 Päästötesteissä on käytettävä tämän liitteen alaliitteessä 6 olevassa 1.2.4.5 kohdassa määriteltyjä renkaita.  
5.4 Bensiinisäiliön täyttöaukot  
5.4.1 Noudattaen, mitä 5.4.2 kohdassa säädetään, bensiini- tai etanolisäiliön täyttöaukko on suunniteltava siten, ettei 
säiliötä voida täyttää täyttöpistoolilla, jonka suuttimen ulkohalkaisija on 23,6 mm tai suurempi.  
5.4.2 Edellä olevaa 5.4.1 kohtaa ei sovelleta ajoneuvoon, joka täyttää seuraavat kaksi ehtoa:  
a) ajoneuvo on suunniteltu ja valmistettu siten, ettei lyijyä sisältävän polttoaineen käytöstä ole haittaa mille ­
kään kaasumaisia päästöjä rajoittavalle laitteelle, ja  
b) ajoneuvoon on näkyvästi ja pysyvästi merkitty helposti luettava tunnus, joka määritellään standardissa ISO 
2575:2010 ”Road vehicles – Symbols for controls, indicators and tell-tales”, paikkaan, joka on bensii ­
nisäiliötä täyttävän henkilön välittömästi nähtävissä. Lisämerkinnät sallitaan.  
5.5 Elektronisen järjestelmän suojausta koskevat säännökset  
5.5.1 Päästöjenvalvontatietokoneella varustetuissa ajoneuvoissa on oltava ominaisuuksia, joiden avulla estetään mui ­
den kuin valmistajan sallimien muutosten tekeminen. Valmistajan on sallittava muutokset, jos muutokset ovat 
tarpeen ajoneuvon vianmäärityksen, huollon, tarkastuksen, jälkiasennusten tai korjauksen kannalta. Uudelleen ­
ohjelmoitavat tietokonekoodit ja käyttöparametrit on suojattava, ja niillä on varmistettava vähintään sama 
suojelun taso kuin standardin ISO 15031-7 (15. maaliskuuta 2001) määräyksillä. Kalibrointiin käytettävien 
irrotettavien muistipiirien on oltava valettuja ja sijaittava suljetuissa koteloissa, tai ne on suojattava sähköisillä 
algoritmeilla, eivätkä ne saa olla vaihdettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työmenetelmiä.  
5.5.2 Ohjelmoidut moottorin ohjausparametrit eivät saa olla muutettavissa ilman erikoistyökaluja ja erityisiä työme ­
netelmiä (esimerkiksi juotetut tai valetut tietokoneen komponentit tai sinetöidyt (tai juotetut) koteloinnit).  
5.5.3 Valmistajat voivat hakea hyväksyntäviranomaiselta vapautusta jostakin näistä vaatimuksista niiden ajoneuvojen 
osalta, jotka eivät todennäköisesti tarvitse suojaa. Harkitessaan vapautuksen myöntämistä hyväksyntäviranomai ­
nen ottaa huomioon suorittimien senhetkisen saatavuuden, ajoneuvon suorituskyvyn ja ajoneuvon todennä ­
köisen myyntimäärän tai muitakin tekijöitä.  
5.5.4 Uudelleenohjelmoitavia muisteja käyttävien valmistajien on estettävä muistien luvaton uudelleenohjelmointi. 
Valmistajien on käytettävä tehokkaita suojausmenetelmiä ja kirjoitussuojia, jotka vaativat yhteyttä valmistajan 
ylläpitämään ulkopuoliseen tietokoneeseen, johon myös riippumattomilla toimijoilla on pääsy 5.5.1 kohdassa 
ja liitteessä XIV olevassa 2.2 kohdassa määriteltyjen turvatoimien mukaisesti. Menetelmille, joilla turvataan 
riittävä suojaus, tarvitaan hyväksyntäviranomaisen hyväksyntä.  
5.6 Interpolointiperhe  
5.6.1  Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen interpolointiperhe  
Samaan interpolointiperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ajoneuvon, voimalaitteen ja 
voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:  
a) polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi, työtapa, sylinteritilavuus, ominaisuudet täydellä kuormalla, 
moottoriteknologia ja latausjärjestelmä sekä muut moottorin osajärjestelmät tai ominaisuudet, joilla on 
merkityksellistä vaikutusta CO  2 -päästöjen massaan WLTP:n mukaisissa olosuhteissa  
b) voimalaitteen kaikkien CO  2 -päästöjen massaan vaikuttavien komponenttien toimintastrategia  
c) voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, 
vaihteiden lukumäärä, kytkinten lukumäärä)FI L 175/366 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
d) n/v-suhteet (moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, 
jos kaikkien asianomaisten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiirtotyypin välityssuh ­
teisiin nähden on enintään 8 prosenttia.  
e) vetävien akselien lukumäärä  
f) ATCT-perhe.  
Ajoneuvot voivat kuulua samaan interpolointiperheeseen vain siinä tapauksessa, että ne kuuluvat samaan 
alaliitteessä 1 olevassa 2 kohdassa kuvattuun ajoneuvoryhmään.  
5.6.2  Vain sisäisesti ladattavien (NOVC) ja ulkopuolelta ladattavien (OVC) sähköhybridiajoneuvojen interpolointiperhe  
Samaan interpolointiperheeseen voi kuulua vain sellaisia NOVC- ja OVC-sähköhybridiajoneuvoja, jotka täyttä ­
vät 5.6.1 kohdan vaatimukset ja ovat lisäksi seuraavien ominaisuuksien suhteen identtisiä:  
a) sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä (rakenteen tyyppi (asynkroninen/synkroninen jne.), jäähdytysaineen 
tyyppi (ilma, neste) ja muut ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta CO  2 -päästöjen massaan ja 
sähköenergiankulutukseen WLTP:n mukaisissa olosuhteissa  
b) ajo-REESS-järjestelmän tyyppi (malli, kapasiteetti, nimellisjännite, nimellisteho, jäähdytysaineen tyyppi (ilma, 
neste))  
c) sähkökoneen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen, ajo-REESS-järjestelmän ja pienjännitetehonlähteen välisen 
sekä latauspistokkeen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen energianmuuntimen tyyppi ja muut ominaisuudet, 
joilla on merkityksellistä vaikutusta CO  2 -päästöjen massaan ja sähköenergiankulutukseen WLTP:n mukai ­
sissa olosuhteissa.  
d) Varausta purkavien syklien määrä testin alusta siirtymäsykliin siirtymäsykli mukaan luettuna saa poiketa 
enintään yhdellä syklillä.  
5.6.3  Täyssähköajoneuvojen interpolointiperhe  
Samaan interpolointiperheeseen voi kuulua vain täyssähköajoneuvoja, jotka ovat seuraavien sähköisen voima ­
laitteen ja voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:  
a) sähkökoneiden tyyppi ja lukumäärä (rakenteen tyyppi (asynkroninen/synkroninen jne.), jäähdytysaineen 
tyyppi (ilma, neste) ja muut ominaisuudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta sähköenergiankulutukseen 
ja sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen WLTP:n mukaisissa olosuhteissa  
b) ajo-REESS-järjestelmän tyyppi (malli, kapasiteetti, nimellisjännite, nimellisteho, jäähdytysaineen tyyppi (ilma, 
neste))  
c) voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, 
vaihteiden lukumäärä, kytkinten lukumäärä)  
d) vetävien akselien lukumäärä  
e) sähkökoneen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen, ajo-REESS-järjestelmän ja pienjännitetehonlähteen välisen 
sekä latauspistokkeen ja ajo-REESS-järjestelmän välisen sähköenergianmuuntimen tyyppi ja muut ominai ­
suudet, joilla on merkityksellistä vaikutusta sähköenergiankulutukseen ja sähköiseen toimintasäteeseen 
WLTP:n mukaisissa olosuhteissa.  
f) voimalaitteen kaikkien sähköenergiankulutukseen vaikuttavien komponenttien toimintastrategiaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/367
 
g) n/v-suhteet (moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, 
jos kaikkien asianomaisten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiirtotyypin ja -mallin 
välityssuhteisiin nähden on enintään 8 prosenttia  
5.7 Ajovastusperhe  
Samaan ajovastusperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ominaisuuksien suhteen ident ­
tisiä:  
a) Voimansiirron tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton) ja malli (esim. vääntömomenttiarvo, 
vaihteiden lukumäärä, kytkinten lukumäärä). Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuk ­
sella perheeseen voidaan sisällyttää voimansiirto, jonka tehohäviöt ovat pienemmät.  
b) n/v-suhteet (moottorin pyörimisnopeus jaettuna ajoneuvon nopeudella). Vaatimuksen katsotaan täyttyvän, 
jos kaikkien asianomaisten välityssuhteiden osalta ero yleisemmin asennetun voimansiirtotyypin välityssuh ­
teisiin nähden on enintään 25 prosenttia.  
c) vetävien akselien lukumäärä  
d) Jos ainakin yksi sähkökone on kytkettynä vaihteiston vapaa-asennossa eikä ajoneuvoa ole varustettu rulla ­
ustilalla (alaliitteessä 4 oleva 4.2.1.8.5 kohta), jossa sähkökone ei vaikuta ajovastukseen, sovelletaan 5.6.2 
kohdan a alakohdan ja 5.6.3 kohdan a alakohdan perusteita.  
Jos ajoneuvo poikkeaa muilta ominaisuuksiltaan kuin massaltaan, vierintävastukseltaan ja aerodynamiikaltaan 
siten, että erolla on merkityksellistä vaikutusta ajovastukseen, ajoneuvoa ei pidetä perheen jäsenenä, ellei 
hyväksyntäviranomainen sitä hyväksy.  
5.8 Ajovastusmatriisiperhe  
Ajovastusmatriisiperhettä voidaan soveltaa ajoneuvoihin, joiden suurin suunniteltu teknisesti sallittu kokonais ­
massa on ≥ 3 000 kg.  
Samaan ajovastusmatriisiperheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat seuraavien ominaisuuksien suhteen 
identtisiä:  
a) vaihteiston tyyppi (esim. käsivalintainen, automaattinen, portaaton)  
b) vetävien akselien lukumäärä.  
5.9 Jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän (K  i ) mukainen perhe  
Samaan jaksoittaisesti regeneroituvan järjestelmän mukaiseen perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat 
seuraavien ajoneuvon, voimalaitteen ja voimansiirron ominaisuuksien suhteen identtisiä:  
5.9.1 polttomoottorin tyyppi: polttoaineen tyyppi, työtapa  
5.9.2 jaksoittaisesti regeneroituva järjestelmä (eli katalysaattori, hiukkasloukku)  
a) rakenne (eli kotelointi, käytettävä jalometalli, käytettävä substraatti, kennotiheys)  
b) tyyppi ja toimintaperiaate  
c) tilavuus (± 10 prosenttia)FI L 175/368 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
d) sijainti (lämpötila ± 100 °C toiseksi suurimmalla vertailunopeudella)  
e) Perheen kunkin ajoneuvon testimassan on oltava pienempi tai yhtä suuri kuin K  i -demonstroinnissa käytet ­
tävän ajoneuvon testimassa lisättynä 250 kg:lla.  
6. SUORITUSKYKYVAATIMUKSET  
6.1 Raja-arvot  
Päästöjen raja-arvoina käytetään asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I esitettyjä arvoja.  
6.2 Testaus  
Testaus on tehtävä seuraavien mukaisesti:  
a) WLTC-syklit alaliitteessä 1 kuvatun mukaisesti  
b) vaihteen valinta ja vaihtamiskohdan määrittäminen alaliitteessä 2 kuvatun mukaisesti  
c) soveltuva polttoaine tämän asetuksen liitteessä IX kuvatun mukaisesti  
d) ajovastus ja dynamometrin asetukset alaliitteessä 4 kuvatun mukaisesti  
e) testilaitteet alaliitteessä 5 kuvatun mukaisesti  
f) testausmenetelmät alaliitteissä 6 ja 8 kuvatun mukaisesti  
g) laskentamenetelmät alaliitteissä 7 ja 8 kuvatun mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/369
 
Alaliite 1  
Kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely (WLTC)  
1. Yleiset vaatimukset  
1.1 Ajettavan syklin määräävät testiajoneuvon nimellistehon suhde sen massaan ajokuntoisena (W/kg) ja sen suurin 
nopeus v  max . 
Tämän alaliitteen vaatimuksista johtuvaa sykliä nimitetään liitteen muissa osissa ”sovellettavaksi sykliksi”.  
2. Ajoneuvojen luokitus  
2.1 Ryhmän 1 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan suhde P  mr ≤ 22 W/kg.  
2.2 Ryhmän 2 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan suhde > 22 ja ≤ 34 W/kg.  
2.3 Ryhmän 3 ajoneuvojen tehon ja ajokuntoisen massan suhde > 34 W/kg.  
2.3.1 Kaikkia alaliitteen 8 mukaisesti testattavia ajoneuvoja pidetään ryhmän 3 ajoneuvoina.  
3. Testisyklit  
3.1 Ryhmän 1 ajoneuvot  
3.1.1 Ryhmän 1 ajoneuvoille tehtävä kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low  1 ), keskinopeasta vaiheesta 
(Medium  1 ) ja toisesta hitaasta vaiheesta (Low  1 ). 
3.1.2 Vaihe Low  1 kuvataan kuvassa A1/1 ja taulukossa A1/1.  
3.1.3 Vaihe Medium  1 kuvataan kuvassa A1/2 ja taulukossa A1/2.  
3.2 Ryhmän 2 ajoneuvot  
3.2.1 Ryhmän 2 ajoneuvoille tehtävä kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low  2 ), keskinopeasta vaiheesta 
(Medium  2 ), nopeasta vaiheesta (High  2 ) ja moottoritievaiheesta (Extra High  2 ). 
3.2.2 Vaihe Low  2 kuvataan kuvassa A1/3 ja taulukossa A1/3.  
3.2.3 Vaihe Medium  2 kuvataan kuvassa A1/4 ja taulukossa A1/4.  
3.2.4 Vaihe High  2 kuvataan kuvassa A1/5 ja taulukossa A1/5.  
3.2.5 Vaihe Extra High  2 kuvataan kuvassa A1/6 ja taulukossa A1/6.  
3.3 Ryhmän 3 ajoneuvot  
Ryhmän 3 ajoneuvot jaetaan kahteen alaryhmään suurimman nopeutensa v  max mukaan.  
3.3.1. Ryhmän 3a ajoneuvot: v  max < 120 km/h  
3.3.1.1 Kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low  3 ), keskinopeasta vaiheesta (Medium  3-1 ), nopeasta vaiheesta 
(High  3-1 ) ja moottoritievaiheesta (Extra High  3 ). 
3.3.1.2 Vaihe Low  3 kuvataan kuvassa A1/7 ja taulukossa A1/7.  
3.3.1.3 Vaihe Medium  3-1 kuvataan kuvassa A1/8 ja taulukossa A1/8.  
3.3.1.4 Vaihe High  3-1 kuvataan kuvassa A1/10 ja taulukossa A1/10.FI L 175/370 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.3.1.5 Vaihe Extra High  3 kuvataan kuvassa A1/12 ja taulukossa A1/12.  
3.3.2.  Ryhmän 3b ajoneuvot: v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1  Kokonainen sykli koostuu hitaasta vaiheesta (Low  3 ), keskinopeasta vaiheesta (Medium  3-2 ), nopeasta vaiheesta 
(High  3-2 ) ja moottoritievaiheesta (Extra High  3 ). 
3.3.2.2 Vaihe Low  3 kuvataan kuvassa A1/7 ja taulukossa A1/7.  
3.3.2.3 Vaihe Medium  3-2 kuvataan kuvassa A1/9 ja taulukossa A1/9.  
3.3.2.4 Vaihe High  3-2 kuvataan kuvassa A1/11 ja taulukossa A1/11.  
3.3.2.5 Vaihe Extra High  3 kuvataan kuvassa A1/12 ja taulukossa A1/12.  
3.4 Kaikkien vaiheiden kesto  
3.4.1 Kaikkien hitaiden vaiheiden kesto on 589 sekuntia.  
3.4.2 Kaikkien keskinopeiden vaiheiden kesto on 433 sekuntia.  
3.4.3 Kaikkien nopeiden vaiheiden kesto on 455 sekuntia.  
3.4.4 Kaikkien moottoritievaiheiden kesto on 323 sekuntia.  
3.5 WLTC-kaupunkiajosyklit  
Ulkopuolelta ladattavat sähköhybridiajoneuvot ja täyssähköajoneuvot testataan WLTC- ja WLTC-kaupunkiajo ­
sykleillä (ks. alaliite 8), kun kyse on alaryhmien 3a ja 3b ajoneuvoista.  
WLTC-kaupunkiajosykli koostuu vain hitaasta ja keskinopeasta vaiheesta.  
4. WLTC, ryhmän 1 ajoneuvot  
Kuva A1/1  
WLTC, ryhmän 1 ajoneuvot, vaihe Low  1
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/371
 
Kuva A1/2  
WLTC, ryhmän 1 ajoneuvot, vaihe Medium  1
 
Taulukko A1/1  
WLTC, ryhmän 1 ajoneuvot, vaihe Low  1 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3FI L 175/372 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/373
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0FI L 175/374 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/375
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Taulukko A1/2  
WLTC, ryhmän 1 ajoneuvot, vaihe Medium  1 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6FI L 175/376 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/377
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5FI L 175/378 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/379
 
5. WLTC, ryhmän 2 ajoneuvot  
Kuva A1/3  
WLTC, ryhmän 2 ajoneuvot, vaihe Low  2
 
Kuva A1/4  
WLTC, ryhmän 2 ajoneuvot, vaihe Medium  2
FI L 175/380 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A1/5  
WLTC, ryhmän 2 ajoneuvot, vaihe High  2
 
Kuva A1/6  
WLTC, ryhmän 2 ajoneuvot, vaihe Extra High  2
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/381
 
Taulukko A1/3  
WLTC, ryhmän 2 ajoneuvot, vaihe Low  2 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1FI L 175/382 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/383
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0FI L 175/384 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/385
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Taulukko A1/4  
WLTC, ryhmän 2 ajoneuvot, vaihe Medium  2 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8FI L 175/386 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/387
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9FI L 175/388 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Taulukko A1/5  
WLTC, ryhmän 2 ajoneuvot, vaihe High  2 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/389
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2FI L 175/390 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/391
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0FI L 175/392 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Taulukko A1/6  
WLTC, ryhmän 2 ajoneuvot, vaihe Extra High  2 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/393
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2FI L 175/394 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6. WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot  
Kuva A1/7  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe Low  3
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/395
 
Kuva A1/8  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe Medium  3-1
 
Kuva A1/9  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe Medium  3-2
FI L 175/396 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A1/10  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe High  3-1
 
Kuva A1/11  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe High  3-2
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/397
 
Kuva A1/12  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe Extra High  3
 
Taulukko A1/7  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe Low  3 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1FI L 175/398 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/399
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4FI L 175/400 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/401
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
Taulukko A1/8  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe Medium  3-1 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3FI L 175/402 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/403
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0FI L 175/404 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/405
 
Taulukko A1/9  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe Medium  3-2 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0FI L 175/406 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/407
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0FI L 175/408 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
Taulukko A1/10  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe High  3-1 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/409
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4FI L 175/410 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/411
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
Taulukko A1/11  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe High  3-2 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3FI L 175/412 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/413
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1FI L 175/414 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/415
 
Taulukko A1/12  
WLTC, ryhmän 3 ajoneuvot, vaihe Extra High  3 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5FI L 175/416 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/417
 
Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Aika (s)  Nopeus (km/h)  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Syklin määrittäminen  
Jotta voidaan vahvistaa, että on valittu oikea sykliversio tai että testauspenkkijärjestelmässä toteutettiin oikea 
sykli, käytetään taulukossa A1/13 lueteltuja syklivaihekohtaisten ja koko sykliä koskevien ajoneuvon nopeus ­
arvojen tarkistussummia.  
Taulukko A1/13  
1 Hz:n tarkistussummat  
Ajoneuvon ryhmä  Syklin vaihe  Ajoneuvon 1 Hz:n tavoitenopeuksien 
tarkistussumma  
Ryhmä 1  Hidas  11 988,4  
Keskinopea  17 162,8  
Yhteensä  29 151,2  
Ryhmä 2  Hidas  11 162,2  
Keskinopea  17 054,3  
Nopea  24 450,6  
Moottoritie  28 869,8  
Yhteensä  81 536,9  
Ryhmä 3-1  Hidas  11 140,3  
Keskinopea  16 995,7  
Nopea  25 646,0  
Moottoritie  29 714,9  
Yhteensä  83 496,9FI L 175/418 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Ajoneuvon ryhmä  Syklin vaihe  Ajoneuvon 1 Hz:n tavoitenopeuksien 
tarkistussumma  
Ryhmä 3-2  Hidas  11 140,3  
Keskinopea  17 121,2  
Nopea  25 782,2  
Moottoritie  29 714,9  
Yhteensä  83 758,6  
8. Syklin muuntaminen  
Tämän alaliitteen 8 kohtaa ei sovelleta ulkopuolelta ladattaviin sähköhybridiajoneuvoihin (OVC-HEV), vain 
sisäisesti ladattaviin sähköhybridiajoneuvoihin (NOVC-HEV) ja vain sisäisesti ladattaviin polttokennohybridi ­
ajoneuvoihin (NOVC-FCHV).  
8.1 Yleiset huomautukset  
Ajettavan syklin määräävät testiajoneuvon nimellistehon suhde sen massaan ajokuntoisena (W/kg) ja sen suurin 
nopeus v  max (km/h).  
Ajoneuvojen, joiden tehon ja massan suhde on ryhmien 1 ja 2 tai ryhmien 2 ja 3 ajoneuvojen arvojen 
rajamailla, tai erittäin pienitehoisten ryhmän 1 ajoneuvojen tapauksessa voi esiintyä ajettavuusongelmia.  
Koska nämä ongelmat liittyvät lähinnä sellaisiin syklivaiheisiin, joissa ajoneuvon nopeus on suuri ja kiihdy ­
tykset voimakkaita, eivätkä niinkään syklin suurimpaan nopeuteen, ajettavuutta parannetaan pienennysmenet ­
telyllä.  
8.2 Tässä kohdassa kuvataan menettely, jolla muunnetaan syklin profiilia pienennysmenettelyllä (downscaling).  
8.2.1. Pienennysmenettely, ryhmän 1 ajoneuvot  
Kuvassa A1/14 esitetään esimerkkinä pienennetty keskinopea vaihe, jota sovelletaan ryhmän 1 ajoneuvojen 
WLTC-menettelyssä.  
Kuva A1/14  
WLTC-menettelyn pienennetty keskinopea vaihe ryhmän 1 ajoneuvoille
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/419
 
Ryhmän 1 syklissä pienennetty vaihe alkaa sekunnista 651 ja päättyy sekuntiin 906. Tänä aikana lasketaan 
alkuperäistä sykliä vastaava kiihdytys seuraavasta yhtälöstä: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
jossa  
v i on ajoneuvon nopeus (km/h)  
i on aika sekunnista 651 sekuntiin 906.  
Pienennystä sovelletaan ensin aikana sekunnista 651 sekuntiin 848. Lasketaan sitten pienennetty nopeuskäyrä 
seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
jossa i = 651 to 847.  
Jos i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Jotta saavutettaisiin ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 907, lasketaan hidastukselle korjauskerroin 
seuraavasta yhtälöstä: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
jossa 36,7 km/h on ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 907.  
Lasketaan sitten pienennetty ajoneuvon nopeus sekunnista 849 sekuntiin 906 seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
Jos i = 849 to 906.  
8.2.2. Pienennysmenettely, ryhmän 2 ajoneuvot  
Koska ajettavuusongelmat liittyvät yksinomaan ryhmien 2 ja 3 syklien moottoritievaiheisiin, pienennystä 
sovelletaan niihin moottoritievaiheen osuuksiin, joissa ajettavuusongelmia esiintyy (ks. kuva A1/15).FI L 175/420 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A1/15  
WLTC-menettelyn pienennetty moottoritievaihe ryhmän 2 ajoneuvoille
  
Ryhmän 2 syklissä pienennetty vaihe alkaa sekunnista 1520 ja päättyy sekuntiin 1742. Tänä aikana lasketaan 
alkuperäistä sykliä vastaava kiihdytys seuraavasta yhtälöstä: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
jossa  
v i on ajoneuvon nopeus (km/h)  
i on aika sekunnista 1520 sekuntiin 1742.  
Pienennystä sovelletaan ensin aikana sekunnista 1520 sekuntiin 1725. Sekunti 1725 on aika, jolloin mootto ­
ritievaiheen suurin nopeus saavutetaan. Lasketaan sitten pienennetty nopeuskäyrä seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
Jos i = 1520 to 1724.  
Jos i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Jotta saavutettaisiin ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 1743, lasketaan hidastukselle korjauskerroin 
seuraavasta yhtälöstä: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
jossa 90,4 km/h on ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 1743.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/421
 
Lasketaan sitten pienennetty ajoneuvon nopeus sekunnista 1726 sekuntiin 1742 seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
Jos i = 1726 to 1742.  
8.2.3. Pienennysmenettely, ryhmän 3 ajoneuvot  
Kuvassa A1/16 esitetään esimerkkinä pienennetty moottoritievaihe, jota sovelletaan ryhmän 3 ajoneuvojen 
WLTC-menettelyssä.  
Kuva A1/16  
WLTC-menettelyn pienennetty moottoritievaihe ryhmän 3 ajoneuvoille
  
Ryhmän 3 syklissä pienennetty vaihe alkaa sekunnista 1533 ja päättyy sekuntiin 1762. Tänä aikana lasketaan 
alkuperäistä sykliä vastaava kiihdytys seuraavasta yhtälöstä: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
jossa  
v i on ajoneuvon nopeus (km/h)  
i on aika sekunnista 1533 sekuntiin 1762.  
Pienennystä sovelletaan ensin aikana sekunnista 1533 sekuntiin 1724. Sekunti 1724 on aika, jolloin mootto ­
ritievaiheen suurin nopeus saavutetaan. Lasketaan sitten pienennetty nopeuskäyrä seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6FI L 175/422 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Jos i = 1533 to 1723.  
Jos i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Jotta saavutettaisiin ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 1763, lasketaan hidastukselle korjauskerroin 
seuraavasta yhtälöstä: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
jossa 82,6 km/h on ajoneuvon alkuperäinen nopeus sekuntina 1763.  
Lasketaan sitten pienennetty ajoneuvon nopeus sekunnista 1725 sekuntiin 1762 seuraavasta yhtälöstä: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
Jos i = 1725 to 1762.  
8.3. Pienennyskertoimen määrittäminen  
Pienennyskerroin f  dsc , määritetään suurimman tarvittavan tehon niissä syklin vaiheissa, joissa pienennystä on 
määrä soveltaa, r  max , ja ajoneuvon nimellistehon P  rated välisen suhteen funktiona.  
Suurin tarvittava teho P  req,max,i  (kW) määräytyy ajan i ja ajetussa syklissä sitä vastaavan ajoneuvon nopeuden v  i 
perusteella, ja se lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
jossa  
f 0 , f 1 , f 2 ovat sovellettavat ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)  2 ) 
TM on sovellettava testimassa (kg)  
v i on nopeus aikana i (km/h).  
Syklin aika i, jona tarvittava teho on suurin tai tehoarvot ovat lähellä suurinta tehoa, on sekunti 764 ryhmän 1, 
sekunti 1574 ryhmän 2 ja sekunti 1566 ryhmän 3 ajoneuvojen osalta.  
Vastaavat ajoneuvon nopeusarvot v  i , ja kiihdytysarvot a  i , ovat seuraavat:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 ryhmän 1 tapauksessa  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 ryhmän 2 tapauksessa  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 ryhmän 3 tapauksessa.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/423
 
r max lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Pienennyskerroin f  dsc , lasketaan käyttäen seuraavia yhtälöitä:  
jos r max< r 0 , f dsc ¼ 0 
eikä pienennystä sovelleta.  
Jos r max ã r 0 , f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Laskennassa käytettävät parametrit/kertoimet r  0 , a 1 ja b  1 , ovat seuraavat:  
Ryhmä 1 r  0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
Ryhmä 2 r  0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
Ryhmä 3 r  0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Tuloksena saatava arvo f  dsc pyöristetään kolmen desimaalin tarkkuuteen, ja sitä sovelletaan vain, jos se on 
suurempi kuin 0,010.  
Kaikissa asianomaisissa testausselosteissa on esitettävä seuraavat tiedot:  
a) f  dsc 
b) v  max 
c) ajettu matka (m).  
Matka lasketaan v  i :n (km/h) summana jaettuna tekijällä 3,6 koko syklin ajalta.  
8.4 Lisävaatimukset  
Testimassan ja ajovastuskertoimien suhteen erilaisten ajoneuvokonfiguraatioiden osalta pienennystä sovelletaan 
konfiguraatiokohtaisesti.  
Jos ajoneuvon suurin nopeus on pienennyksen jälkeen pienempi kuin syklin suurin nopeus, sovelletaan tämän 
alaliitteen 9 kohdassa kuvattua menettelyä sovellettavaan sykliin.  
Jos ajoneuvo ei pysty noudattamaan sovellettavan syklin nopeuskäyrää toleranssin rajoissa sen suurimpaa 
nopeutta pienemmillä nopeuksilla, ajoneuvoa ajetaan näiden jaksojen ajan kaasunsäädin täysin aktivoituna. 
Tällaisten jaksojen aikana sallitaan poikkeamat nopeuskäyrästä.  
9. Syklin muuttaminen, kun ajoneuvon suurin nopeus on pienempi kuin tämän alaliitteen edellisissä kohdissa 
määrätty syklin suurin nopeus  
9.1 Yleiset huomautukset  
Tätä kohtaa sovelletaan ajoneuvoihin, jotka teknisesti pystyvät noudattamaan tämän alaliitteen 1 kohdassa 
esitetyn syklin (perussykli tai pienennetty perussykli) nopeuskäyrää suurinta nopeuttaan pienemmillä nopeuk ­
silla mutta joiden suurin nopeus on pienempi kuin syklin suurin nopeus. Tällaisen ajoneuvon suurinta nopeutta 
nimitetään sen rajatuksi nopeudeksi v  cap . Perussyklin suurin nopeus on v  max,cycle  . 
Tällaisissa tapauksissa perussykliä on muutettava 9.2 kohdassa kuvatulla tavalla, jotta rajatun nopeuden syklissä 
saavutetaan sama matka kuin perussyklissä.FI L 175/424 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
9.2 Laskennan vaiheet  
9.2.1. Syklin vaiheiden matkaeron määrittäminen  
Muodostetaan väliaikainen rajatun nopeuden sykli korvaamalla kaikki ajoneuvon otosnopeudet v  i , joissa v  i > 
v cap arvolla v  cap . 
9.2.1.1 Jos v  cap < v  max,medium  , lasketaan perussyklin keskinopeiden vaiheiden matkat d  base,medium  ja väliaikaisen rajatun 
nopeuden syklin matka d  cap,medium  kummallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:  
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kun i ¼ 591–1 022Þ 
jossa  
v max,medium  on ajoneuvon suurin nopeus keskinopeassa vaiheessa. Arvot luetellaan taulukossa A1/2 ryhmän 
1 ajoneuvoille, taulukossa A1/4 ryhmän 2 ajoneuvoille, taulukossa A1/8 ryhmän 3a ajoneuvoille 
ja taulukossa A1/9 ryhmän 3b ajoneuvoille.  
9.2.1.2 Jos v  cap < v  max,high  , lasketaan perussyklin nopeiden vaiheiden matkat d  base,high  ja väliaikaisen rajatun nopeuden 
syklin matka d  cap,high  kummallekin syklille seuraavalla yhtälöllä:  
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kun i ¼ 1 024–1 477Þ 
v max,high  on ajoneuvon suurin nopeus nopeassa vaiheessa. Arvot luetellaan taulukossa A1/5 ryhmän 2 ajo ­
neuvoille, taulukossa A1/10 ryhmän 3a ajoneuvoille ja taulukossa A1/11 ryhmän 3b ajoneuvoille.  
9.2.1.3 Perussyklin moottoritievaiheen matka d  base,exhigh  ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matka d  cap,exhigh  las ­
ketaan soveltamalla kummankin syklin moottoritievaiheeseen seuraavaa yhtälöä:  
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kun i ¼ 1 479–1 800Þ 
9.2.2. Niiden ajanjaksojen määrittäminen, jotka lisätään väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin matkaerojen kompen ­
soimiseksi  
Jotta voidaan kompensoida perussyklin ja väliaikaisen rajatun nopeuden syklin matkaero, lisätään väliaikaiseen 
rajatun nopeuden sykliin vastaavat ajanjaksot, joissa v  i = v  cap , seuraavissa kohdissa kuvatulla tavalla.  
9.2.2.1 Keskinopeaan vaiheeseen lisättävä ajanjakso  
Jos v  cap < v  max , medium  , lasketaan väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopeaan vaiheeseen lisättävä ajan ­
jakso seuraavalla yhtälöllä: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopeaan vaiheeseen lisättävien ajanjaksojen määrä n  add,medium  
(v i = v  cap ) on Δt medium  , joka pyöristetään lähimpään kokonaislukuun (esim. 1,4 on pyöristettynä 1 ja 1,5 
pyöristettynä 2).  
9.2.2.2 Moottoritievaiheeseen lisättävä ajanjakso  
Jos v  cap < v  max , high , lasketaan väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopeaan vaiheeseen lisättävä ajanjakso 
seuraavalla yhtälöllä: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/425
 
Väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopeaan vaiheeseen lisättävien ajanjaksojen määrä n  add,high  (v i = v  cap ) on 
Δt high , joka pyöristetään lähimpään kokonaislukuun.  
9.2.2.3 Lasketaan väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheeseen lisättävä ajanjakso seuraavalla yhtälöllä: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheeseen lisättävien ajanjaksojen määrä n  add,exhigh  (v i = v  cap ) 
on Δt exhigh  , joka pyöristetään lähimpään kokonaislukuun.  
9.2.3. Lopullisen rajatun nopeuden syklin muodostaminen  
9.2.3.1 Ryhmän 1 ajoneuvot  
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa muodostuu ajoneuvon nopeuskäyrästä väliaikaisessa 
rajatun nopeuden syklissä viimeiseen keskinopeaan vaiheeseen, jossa v = v  cap . Tämän otoksen aika on t  medium  . 
Lisätään sen jälkeen n  add,medium  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , jolloin viimeisen otoksen aika on (t  medium  + 
n add,medium  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopean vaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2 Ryhmien 2 ja 3 ajoneuvot  
9.2.3.2.1 v  cap < v  max , medium  
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa muodostuu ajoneuvon nopeuskäyrästä väliaikaisessa 
rajatun nopeuden syklissä viimeiseen keskinopeaan vaiheeseen, jossa v = v  cap . Tämän otoksen aika on t  medium  . 
Lisätään sen jälkeen n  add,medium  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , jolloin viimeisen otoksen aika on (t  medium  + 
n add,medium  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin keskinopean vaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1022 + n  add,medium  ). 
Seuraavaksi lisätään rajatun nopeuden syklin nopean vaiheen ensimmäinen osa, joka ulottuu viimeiseen nopean 
vaiheen otokseen, jossa v = v  cap . Tämän väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin kuuluvan otoksen aika on t  high , 
joten tämän otoksen aika lopullisessa rajatun nopeuden syklissä on (t  high + n  add,medium  ). 
Lisätään sen jälkeen n  add,high  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , jolloin viimeisen otoksen aika on (t  high + 
n add,medium  + n  add,high  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopean vaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Seuraavaksi lisätään rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheen ensimmäinen osa, joka ulottuu viimeiseen 
moottoritievaiheen otokseen, jossa v = v  cap . Tämän väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin kuuluvan otoksen 
aika on t  exhigh  , joten tämän otoksen aika lopullisessa rajatun nopeuden syklissä on (t  exhigh  + n  add,medium  + 
n add,high  ).FI L 175/426 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lisätään sen jälkeen n  add,exhigh  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , jolloin viimeisen otoksen aika on (t  exhigh  + 
n add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Lopullisen rajatun nopeuden syklin kesto on sama kuin perussyklin kesto lukuun ottamatta eroja, jotka 
johtuvat arvojen n  add,medium  , n  add,high  ja n  add,exhigh  pyöristämisestä.  
9.2.3.2.2 v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa ulottuu ajoneuvon nopeuskäyrästä väliaikaisessa rajatun 
nopeuden syklissä viimeiseen nopean vaiheen otokseen, jossa v = v  cap . Tämän otoksen aika on t  high . 
Lisätään sen jälkeen n  add,high  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , jolloin viimeisen otoksen aika on (t  high + 
n add,high  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin nopean vaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1477 + n  add,high  ). 
Seuraavaksi lisätään rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheen ensimmäinen osa, joka ulottuu viimeiseen 
moottoritievaiheen otokseen, jossa v = v  cap . Tämän väliaikaiseen rajatun nopeuden sykliin kuuluvan otoksen 
aika on t  exhigh  , joten tämän otoksen aika lopullisessa rajatun nopeuden syklissä on (t  exhigh  + n  add,high  ). 
Lisätään sen jälkeen n  add,exhigh  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , jolloin viimeisen otoksen aika on (t  exhigh  + 
n add,high  + n  add,exhigh  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Lopullisen rajatun nopeuden syklin kesto on sama kuin perussyklin kesto lukuun ottamatta eroja, jotka 
johtuvat arvojen n  add,high  ja n  add,exhigh  pyöristämisestä.  
9.2.3.2.3 v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Lopullisen rajatun nopeuden syklin ensimmäinen osa ulottuu ajoneuvon nopeuskäyrästä väliaikaisessa rajatun 
nopeuden syklissä viimeiseen moottoritievaiheen otokseen, jossa v = v  cap . Tämän otoksen aika on t  exhigh  . 
Lisätään sen jälkeen n  add,exhigh  kappaletta otoksia, joissa v  i = v  cap , jolloin viimeisen otoksen aika on (t  exhigh  + 
n add,exhigh  ). 
Lisätään sen jälkeen väliaikaisen rajatun nopeuden syklin moottoritievaiheen loppuosa, joka on sama kuin 
perussyklin vastaava osa, jolloin viimeisen otoksen aika on (1800 + n  add,exhigh  ). 
Lopullisen rajatun nopeuden syklin kesto on sama kuin perussyklin kesto lukuun ottamatta eroja, jotka 
johtuvat arvon n  add,exhigh  pyöristämisestä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/427
 
Alaliite 2  
Käsivalintaisella vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen vaihteenvalinnan ja vaihtamispisteen määrittäminen  
1. Yleistä  
1.1. Tässä alaliitteessä kuvattuja vaihteenvaihtamismenetelmiä sovelletaan ajoneuvoihin, jotka on varustettu käsivalintai ­
sella vaihteistolla.  
1.2. Määrätyt vaihteet ja vaihtamispisteet perustuvat niiden voimien tasapainoon, joita vaaditaan ajovastuksen voittami ­
seen ja kiihdytykseen ja joita moottori tuottaa kaikilla mahdollisilla vaihteilla tietyssä syklin vaiheessa.  
1.3. Käytettävien vaihteiden määrittämiseksi tehtävät laskelmat perustuvat moottorin pyörimisnopeuksiin ja täyden kuor ­
mituksen tehokäyriin moottorin pyörimisnopeuden suhteen.  
1.4. Aluevaihteistolla (dual range eli hidas ja nopea) varustettujen ajoneuvojen tapauksessa vaihteenkäytön määrittämi ­
sessä otetaan huomioon vain tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitettu toi  min ta-alue.  
1.5. Kytkimen käyttöä koskevia vaatimuksia ei sovelleta, jos kytkin toimii automaattisesti ilman, että kuljettajan täytyy 
kytkeä tai vapauttaa se.  
1.6. Tätä alaliitettä ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka testataan alaliitteen 8 mukaisesti.  
2. Vaaditut tiedot ja esilaskelmat  
Kun sykli ajetaan alustadynamometrilla, käytettävien vaihteiden määrittämiseen vaaditaan seuraavat tiedot ja laskel ­
mat:  
a) P  rated , valmistajan ilmoittama moottorin suurin nimellisteho (kW)  
b) n  rated , moottorin nimellispyörimisnopeus, jolla moottori kehittää suurimman tehon. Jos suurin teho kehitetään 
moottorin nopeusalueella, n  rated on alueen pienin arvo (rpm).  
c) n  idle , joutokäyntinopeus (rpm)  
n idle mitataan vähintään 1 minuutin ajalta vähintään 1 Hz:n mittaustaajuudella, kun moottori käy lämpimänä, 
vaihteenvalitsin on vapaa-asennossa ja kytkin on kytkettynä. Lämpötilaa sekä oheis- ja apulaitteita koskevat 
vaatimukset ovat samat kuin alaliitteessä 6 kuvataan tyyppi 1 -testin osalta.  
Tässä alaliitteessä käytettävä arvo on mittausjaksolta laskettu aritmeettinen keskiarvo, joka pyöristetään lähimpään 
10 rpm:ään.  
d) ng, eteenpäinajovaihteiden määrä  
Tavanomaiseen maantiekäyttöön tarkoitetun toi  min ta-alueen eteenpäinajovaihteet numeroidaan laskevassa järjes ­
tyksessä moottorin pyörimisnopeuden (rpm) ja ajoneuvon nopeuden (km/h) suhteen mukaan. Vaihde 1 on 
vaihde, jossa suhde on suurin, vaihde ng se, jossa suhde on pienin. ng on eteenpäinajovaihteiden määrä.  
e) ndv  i , suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v kunkin vaihteen i 
osalta vaihteesta i vaihteeseen ng  max (rpm/(km/h)  
f) f  0 , f 1 , f 2 , testaukseen valitut ajovastuskertoimet (N, N/(km/h) ja N/(km/h)  2 )FI L 175/428 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
g) n  max 
n max_95  , moottorin pienin pyörimisnopeus, jolla saavutetaan 95 prosenttia nimellistehosta (rpm)  
Jos n  max_95  on pienempi kuin 65 prosenttia arvosta n  rated , arvoksi n  max_95  otetaan 65 prosenttia arvosta n  rated . 
Jos 65 prosenttia arvosta  ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ, arvoksi n  max_95  ote ­
taan  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
jossa  
ng vmax  määritellään tämän alaliitteen 2 kohdan i alakohdassa  
v max,cycle  on ajoneuvon nopeuskäyrän suurin nopeus alaliitteen 1 mukaisesti (km/h)  
n max on suurin arvoista n  max_95  ja n  max (ng  vmax  ) (rpm).  
h) P  wot (n), täyden kuormituksen tehokäyrä moottorin pyörimisnopeudesta n  idle nopeuteen n  rated tai n  max , tai 
ndv(ng  vmax  ) × v  max sen mukaan, mikä on suurin.  
ndv(ng  vmax  ) on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v vaihteella 
ng vmax  (rpm/(km/h))  
Tehokäyrän on koostuttava riittävästä määrästä tietosarjoja (n, P  wot ), jotta perättäisten tietosarjojen väliset väli ­
pisteet voidaan laskea lineaarisella interpoloinnilla. Lineaarisen interpoloinnin poikkeama liitteen XX mukaisesta 
täyden kuormituksen tehokäyrästä saa olla enintään 2 prosenttia. Ensimmäisen tietosarjan arvoksi otetaan n  idle tai 
pienempi. Tietosarjojen välien ei tarvitse olla tasaisia. Täyden kuormituksen teho liitteen XX soveltamisalaan 
kuulumattomilla moottorin pyörimisnopeuksilla (esim. n  idle ) määritetään liitteessä XX kuvatulla menetelmällä.  
i) ng  vmax  
ng vmax  eli vaihde, jolla ajoneuvon suurin nopeus saavutetaan, määritetään seuraavasti:  
Jos v  max (ng) ≥ v max (ng-1),  
ng vmax  = ng  
muussa tapauksessa ng  vmax  = ng-1  
jossa  
v max (ng) on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettävissä oleva teho P  wot 
vaihteella ng (ks. kuva A2/1a).  
v max (ng-1) on ajoneuvon nopeus, jolla vaadittu ajovastusteho on sama kuin käytettävissä oleva teho P  wot 
seuraavaksi pienemmällä vaihteella (ks. kuva A2/1b).FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/429
 
Vaadittava ajovastusteho (kW) lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
jossa  
v max on ajoneuvon nopeus (km/h).  
Käytettävissä oleva teho ajoneuvon nopeudella v  max vaihteella ng tai ng-1 voidaan määrittää täyden kuormituksen 
tehokäyrästä P  wot (n) seuraavalla yhtälöllä:  
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
ja supistamalla täyden kuormituksen tehokäyrän tehoarvot 10 prosentilla.  
Kuva A2/1a  
Esimerkki, jossa ng  max on suurin vaihde
FI L 175/430 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A2/1b  
Esimerkki, jossa ng  max on toiseksi suurin vaihde
  
j) Ryömintävaihteen huomiotta jättäminen  
Vaihde 1 voidaan jättää huomiotta valmistajan pyynnöstä, jos kaikki seuraavat ehdot toteutuvat:  
1) Ajoneuvossa ei ole aluevaihteistoa.  
2) Ajoneuvoperhe on hyväksytty vetämään perävaunua.  
3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5) Ajoneuvo, jonka massa on seuraavan yhtälön mukaisesti määritetty, pystyy lähtemään liikkeelle pysähdyksistä 
4 sekunnin kuluessa vähintään 12 prosentin ylämäkeen viisi erillistä kertaa 5 minuutin kuluessa.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15 luokan M ajoneuvojen tapauksessa).  
jossa  
ndv(ng  vmax  ) on suhde, joka saadaan jakamalla moottorin pyörimisnopeus n ajoneuvon nopeudella v vaihteella 
ng vmax  (rpm/(km/h))  
m r on massa ajokunnossa (kg)  
MC on yhdistelmän kokonaismassa (ajoneuvon kokonaismassa + perävaunun suurin massa) (kg).FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/431
 
Tässä tapauksessa ei käytetä vaihdetta 1 ajettaessa sykli alustadynamometrilla. Vaihteet numeroidaan uudelleen 
siten, että kakkosvaihde on vaihde 1.  
k) Arvon n  min_drive  määrittäminen  
n min_drive  on moottorin pienin pyörimisnopeus ajoneuvon ollessa liikkeessä (rpm)  
Kun n  gear = 1, n  min_drive  = n  idle 
Kun n  gear = 2,  
a) vaihto ykkösvaihteelta kakkosvaihteelle:  
n min_drive  = 1,15 ×n  idle 
b) hidastus pysähdyksiin:  
n min_drive  = n  idle . 
c) kaikki muut ajo-olosuhteet:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
Kun n  gear > 2, n  min_drive  määritetään seuraavasti:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Arvon n  min_drive  lopullinen tulos pyöristetään lähimpään kokonaislukuun. Esimerkki: 1 199,5 pyöristetään arvoksi 
1 200 ja 1 199,4 arvoksi 1 199.  
Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää suurempia arvoja.  
l) TM, ajoneuvon testimassa (kg).  
3. Laskelmat, jotka koskevat vaadittua tehoa, moottorin pyörimisnopeuksia, käytettävissä olevaa tehoa ja mahdollista 
käytettävää vaihdetta  
3.1. Vaaditun tehon laskeminen  
Lasketaan syklin kulun kultakin sekunnilta j teho, jota vaaditaan ajovastuksen voittamiseen ja kiihdytykseen, seuraa ­
valla yhtälöllä: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
jossa  
P required,j  on vaadittu teho sekuntina j (kW)  
a j on ajoneuvon kiihtyvyys sekuntina j (m/s  2 ),a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr on tekijä, jolla otetaan huomioon ajolaitteen inertiavastukset kiihdytyksen aikana ja jonka arvoksi 
otetaan 1,03.  
3.2. Moottorin pyörimisnopeuden määrittäminen  
Kunkin nopeuden v  j < 1 km/h osalta oletetaan, että ajoneuvo on paikoillaan, ja otetaan moottorin pyörimisnopeu ­
deksi n  idle .Asetetaan vaihteenvalitsin vapaa-asentoon ja kytketään kytkin. Kuitenkin 1 sekunti ennen kiihdyttämisen 
aloittamista paikaltaan valitaan ykkösvaihde kytkin vapautettuna.FI L 175/432 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lasketaan ajetun syklin kunkin nopeuden v  j ≥ 1 km/h ja kunkin vaihteen i osalta (i = 1–ng  max ) moottorin pyöri ­
misnopeus n  i,j seuraavalla yhtälöllä: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. Mahdollisten vaihteiden valinta moottorin pyörimisnopeuden suhteen  
Nopeuskäyrän mukaiseen ajoon nopeudella v  j voidaan valita seuraavat vaihteet:  
a) kaikki vaihteet i < ng  vmax  , joilla n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  
b) kaikki vaihteet i ≥ ng  vmax  , joilla n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax  ) 
c) vaihde 1, jos n  1,j < n  min_drive  . 
Jos a  j ≤ 0 ja n  i,j ≤ n idle , arvoksi n  i,j otetaan n  idle ja vapautetaan kytkin.  
Jos a  j > 0 ja n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), arvoksi n  i,j otetaan (1,15 × n  idle ) ja vapautetaan kytkin.  
3.4. Käytettävissä olevan tehon laskeminen  
Lasketaan kullakin mahdollisella vaihteella i ja ajettavan syklin ajoneuvon nopeusarvolla v  i käytettävissä oleva teho 
seuraavalla yhtälöllä: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
jossa  
P rated on nimellisteho (kW)  
P wot on nopeudella n  i,j käytettävissä oleva teho täysin kuormitettuna täyden kuormituksen tehokäyrästä  
SM on turvamarginaali, jolla otetaan huomioon paikallaan olevan ajoneuvon täyden kuormituksen tehokäyrän 
ja siirtymäolosuhteissa käytettävissä olevan tehon ero. SM:n arvoksi otetaan 10 prosenttia.  
ASM on toinen, eksponentiaalinen tehon turvamarginaali, jota voidaan soveltaa valmistajan pyynnöstä. ASM- 
marginaalia sovelletaan täysimääräisesti nopeudesta n  idle nopeuteen n  start , ja se lähestyy eksponentiaalisesti 
nollaa nopeudella n  end , kuten seuraavista vaatimuksista käy ilmi:  
Jos n  i,j ≤ n start , ASM = ASM  0 
Jos n  i,j > n  start : 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
Arvot ASM  0 , n  start ja n  end määrittelee valmistaja, mutta niiden on täytettävä seuraavat ehdot:  
n start ≥ n idle 
n end > n  start . 
Jos a  j > 0 ja i = 1 tai i = 2 ja P  available_i,i  < P  required,j  , arvoa n  i,j lisätään 1 rpm:n askelin, kunnes P  available_i,i  < P  required,j  , 
ja vapautetaan kytkin.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/433
 
3.5. Mahdollisten vaihteiden määrittäminen  
Mahdolliset vaihteet määritetään seuraavien ehtojen perusteella:  
a) edellä olevan 3.3 kohdan ehdot täyttyvät, ja  
b) P  available_i,i  < P  required,j  
Ajettavan syklin kunakin sekuntina j käytettävä vaihde on suurin lopullinen mahdollinen vaihde i  max . Lähdettäessä 
liikkeelle paikoiltaan käytetään vain ykkösvaihdetta.  
Pienin lopullinen mahdollinen vaihde on i  min . 
4. Vaihteidenkäytön korjaamiseen ja /tai muuttamiseen sovellettavat lisävaatimukset  
Tarkastetaan ensimmäinen vaihteenvalinta ja muutetaan sitä, jotta vältetään liian tiheät vaihteenvaihdot ja varmis ­
tetaan ajettavuus ja käytännön toteutettavuus.  
Kiihdytysvaihe on yli 3 sekunnin jakso, jolloin ajoneuvon nopeus on ≥ 1 km/h ja ajoneuvon nopeus kasvaa mo ­
notonisesti. Hidastusvaihe on yli 3 sekunnin jakso, jolloin ajoneuvon nopeus on ≥ 1 km/h ja ajoneuvon nopeus 
pienenee monotonisesti.  
Korjaukset ja/tai muutokset on tehtävä seuraavien vaatimusten mukaisesti:  
a) Jos kiihdytysvaiheessa tarvitaan ajoneuvon suurempaa nopeutta varten pienempi vaihde, sitä ennen käytetyt 
suuremmat vaihteet korjataan kyseisen pienemmän vaihteen mukaisiksi.  
Esimerkki : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Alkuperäinen laskettu vaihdesarja on 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. Tässä 
tapauksessa vaihteenkäyttö korjataan sarjaksi 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3.  
b) Kiihdytyksen aikana käytettäviä vaihteita on käytettävä vähintään 2 sekunnin ajan (ts. vaihdesarja 1, 2, 3, 3, 3, 3, 
3 korvataan sarjalla 1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Vaihteita ei saa jättää väliin kiihdytysvaiheissa.  
c) Hidastusvaiheessa käytetään vaihteita, joilla n  gear > 2, niin kauan kuin moottorin pyörimisnopeus ei laske alle 
arvon n  min_drive  . 
Jos vaihdetta käytetään vain 1 sekunti, se korvataan vaihteella 0 ja kytkin vapautetaan.  
Jos vaihdetta käytetään 2 sekuntia, se korvataan ensimmäisen sekunnin ajaksi vaihteella 0 ja toisen sekunnin 
ajaksi sillä vaihteella, joka seuraa kyseistä 2 sekunnin jaksoa. Kytkin vapautetaan ensimmäisen sekunnin ajaksi.  
Esimerkki : Vaihdesarja 5, 4, 4, 2 korvataan sarjalla 5, 0, 2, 2.  
d) Hidastusvaiheessa käytetään kakkosvaihdetta sykliin sisältyvän lyhyen matkan ajan niin kauan kuin moottorin 
pyörimisnopeus ei laske alle arvon (0,9 × n  idle ). 
Jos moottorin pyörimisnopeus laskee alle arvon n  idle , kytkin vapautetaan.  
e) Jos hidastusvaihe on lyhyen matkan viimeinen osa ennen pysähdysvaihetta ja kakkosvaihdetta käytettäisiin vain 
enintään kaksi sekuntia, voidaan joko vapauttaa kytkin tai asettaa vaihteenvalitsin vapaa-asentoon kytkin edelleen 
kytkettynä.  
Näiden hidastusjaksojen aikana vaihdetta ei saa vaihtaa alaspäin ykkösvaihteelle.FI L 175/434 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
f) Jos vaihdetta i käytetään 1–5 sekunnin jakson ajan ja jaksoa ennen käytettiin pienempää vaihdetta ja jakson 
jälkeen samaa tai pienempää vaihdetta kuin ennen jaksoa, jaksolla käytetty vaihde korjataan ennen jaksoa 
käytetyksi vaihteeksi.  
Esimerkkejä : 
i) vaihdesarja i – 1, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla i – 1, i – 1, i – 1  
ii) vaihdesarja i – 1, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla i – 1, i – 1, i – 1, i – 1  
iii) vaihdesarja i – 1, i, i,i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1  
iv) vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1  
v) vaihdesarja i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 korvataan vaihdesarjalla i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Kaikissa tapauksissa i–v ehdon i – 1 ≥ i min on toteuduttava.  
5. Edellä olevan 4 kohdan a–f alakohtaa sovelletaan järjestyksessä, ja kussakin tapauksessa huomioon otetaan koko 
sykli. Koska tämän alaliitteen 4 kohdan a–f alakohdan muutokset voivat johtaa uusiin vaihteenkäyttösarjoihin, uudet 
sarjat on tarkastettava kolmeen kertaan, ja niitä on tarvittaessa muutettava.  
Laskelman oikeellisuuden arvioimiseksi lasketaan nopeudella v ≥ 1 km/h keskimäärin käytetty vaihde, pyöristetään se 
neljän desimaalin tarkkuuteen ja sisällytetään se kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/435
 
Alaliite 3  
VarattuFI L 175/436 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Alaliite 4  
Ajovastus ja dynamometrin säätäminen  
1. Soveltamisala  
Tässä alaliitteessä kuvataan menettely, jolla määritetään testiajoneuvon ajovastus ja sen siirtäminen alustady ­
namometriin.  
2. Termit ja määritelmät  
2.1. Varattu  
2.2. Vertailunopeuspisteet alkavat arvosta 20 km/h ja jatkuvat 10 km/h:n välein, ja suurin vertailunopeus mää ­
räytyy seuraavien säännösten perusteella:  
a) Suurin vertailunopeuspiste on 130 km/h tai sovellettavan testisyklin suurinta nopeutta välittömästi suu ­
rempi vertailunopeuspiste, jos arvo on pienempi kuin 130 km/h. Jos sovellettavassa testisyklissä on 
vähemmän kuin 4 vaihetta (hidas, keskinopea, nopea ja moottoritie), voidaan valmistajan pyynnöstä ja 
hyväksyntäviranomaisen suostumuksella nostaa suurimmaksi vertailunopeudeksi vertailunopeuspiste, joka 
on välittömästi suurempi kuin seuraavan nopeamman vaiheen suurin nopeus mutta enintään 130 km/h. 
Tässä tapauksessa ajovastus määritetään ja alustadynamometri säädetään samoja vertailunopeuspisteitä 
käyttämällä.  
b) Jos sykliin sovellettava vertailunopeuspiste plus 14 km/h on suurempi tai yhtä suuri kuin ajoneuvon 
suurin nopeus v  max , tämä vertailunopeuspiste jätetään pois rullaustestistä ja alustadynamometrin säätämi ­
sestä. Ajoneuvon suurimmaksi vertailunopeuspisteeksi otetaan seuraavaksi pienempi vertailunopeuspiste.  
2.3. Ellei toisin vaadita, syklin energiantarve lasketaan alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti sovellettavan 
ajosyklin tavoitenopeuskäyrältä.  
2.4. f  0 , f 1 , f 2 ovat ajovastusyhtälön F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 ajovastuskertoimet, jotka määritetään tämän 
alaliitteen mukaisesti.  
f 0 on vakioajovastuskerroin N  
f 1 on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin N/(km/h)  
f 2 on toisen asteen ajovastuskerroin N/(km/h  2 ). 
Ellei toisin mainita, ajovastuskertoimet lasketaan pienimmän neliösumman regressiolla vertailunopeuspisteis ­
tä. 
2.5. Pyörimismassa  
2.5.1. Tekijän m  r määrittäminen  
m r on kaikkien pyörien ja pyörien mukana pyörivien ajoneuvon komponenttien ekvivalentti tehollinen massa 
maantieajossa vaihde vapaalla (kg). m  r mitataan tai lasketaan käyttämällä hyväksyntäviranomaisen hyväksy ­
mää soveltuvaa tekniikkaa. Tekijän m  r arvoksi voidaan vaihtoehtoisesti arvioida 3 prosenttia ajokuntoisen 
massan ja 25 kg:n summasta.  
2.5.2. Pyörimismassan soveltaminen ajovastukseen  
Rullausajat siirretään voimiin ja päinvastoin ottaen huomioon sovellettava testimassa lisättynä massalla m  r . 
Tämä koskee sekä tiellä että alustadynamometrillä tehtäviä mittauksia.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/437
 
2.5.3. Pyörimismassan soveltaminen inertia-asetuksiin  
Jos ajoneuvoa testataan nelivetodynamometrillä ja jos kumpikin akseli pyörii ja vaikuttaa dynamometrin 
mittaustuloksiin, alustadynamometrin ekvivalentti-inertiamassan arvoksi asetetaan sovellettava testimassa.  
Muussa tapauksessa alustadynamometrin ekvivalentti-inertiamassan arvoksi asetetaan testimassa, johon lisä ­
tään niiden pyörien ekvivalentti tehollinen massa, jotka eivät vaikuta mittaustuloksiin, tai 50 prosenttia 
massan m  r arvosta.  
3. Yleiset vaatimukset  
Valmistaja vastaa ajovastuskertoimien oikeellisuudesta ja huolehtii siitä kaikkien ajovastusperheeseen kuu ­
luvien tuotantoajoneuvojen osalta. Ajovastuksen määrittämis-, simulointi- ja laskentamenetelmissä ei saa 
soveltaa toleransseja, jotka johtaisivat tuotantoajoneuvojen ajovastuksen aliarvioimiseen. Yksittäisen ajoneu ­
von ajovastuskertoimien oikeellisuus on hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä osoitettava.  
3.1. Yleinen mittaustarkkuus  
Yleisen mittaustarkkuuden on oltava seuraava:  
a) Ajoneuvon nopeus: ± 0,2 km/h mittaustaajuuden ollessa vähintään 10 Hz  
b) Ajallinen tarkkuus, toistotarkkuus ja erotuskyky: vähintään ± 10 ms  
c) Pyörän vääntömomentti: ± 6 Nm tai ± 0,5 prosenttia suurimmasta mitatusta kokonaisvääntömomentista 
sen mukaan, kumpi on suurempi, koko ajoneuvon osalta, mittaustaajuus vähintään 10 Hz  
d) Tuulen nopeus: ± 0,3 m/s mittaustaajuuden ollessa vähintään 1 Hz  
e) Tuulen suunta: ± 0,3° mittaustaajuuden ollessa vähintään 1 Hz  
f) Ilman lämpötila: ± 1 °C mittaustaajuuden ollessa vähintään 0,1 Hz  
g) Ilmanpaine: ± 0,3 kPa mittaustaajuuden ollessa vähintään 0,1 Hz  
h) Ajoneuvon massa mitattuna samalla vaa’alla ennen testiä ja sen jälkeen: ± 10 kg (± 20 kg kun ajoneuvon 
massa on yli 4 000 kg)  
i) Rengaspaine: ± 5 kPa  
j) Pyörän pyörimisnopeus: ± 0,05 s  -1 tai 1 prosentti sen mukaan, kumpi on suurempi.  
3.2. Tuulitunneliin sovellettavat kriteerit  
3.2.1. Tuulen nopeus  
Tuulen nopeuden vaihtelun on mittauksen aikana oltava enintään ± 2 km/h mitattuna testausalueen keskeltä. 
Tuulen mahdollisen nopeuden on oltava vähintään 140 km/h.  
3.2.2. Ilman lämpötila  
Ilman lämpötilan vaihtelun on mittauksen aikana oltava enintään ± 3 °C mitattuna testausalueen keskeltä. 
Lämmön jakautumisen vaihtelun suuttimen ulostulossa on oltava enintään ± 3 °C.FI L 175/438 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.3. Pyörteisyys  
Pyörteisyyden intensiteetti Tu suuttimen koko ulostulolle asetetussa tasaisessa 3 × 3 -ruudukossa saa olla 
enintään 1 prosentti. Ks. kuva A4/1.  
Kuva A4/1  
Pyörteisyyden intensiteetti
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
jossa  
Tu on pyörteisyyden intensiteetti  
u′ on pyörrevirtauksen nopeuden vaihtelu (m/s)  
U ∞ on vapaan virtauksen nopeus (m/s).  
3.2.4. Kiinteä kuriste (solid blockage ratio)  
Ajoneuvon aiheuttama kuriste ε sb , joka ilmaistaan seuraavasta yhtälöstä laskettavana ajoneuvon otsapinta-alan 
ja suuttimen ulostulon pinta-alan osamääränä, saa olla enintään 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
jossa  
ε sb on ajoneuvon aiheuttama kuriste  
A f on ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
A nozzle  on suuttimen ulostulon pinta-ala (m  2 ). 
3.2.5. Pyörien pyöriminen  
Jotta pyörien aiheuttama aerodynaaminen vaikutus voidaan määrittää asianmukaisesti, testiajoneuvon pyörien 
on pyörittävä nopeudella, jonka tuloksena ajoneuvon nopeus poikkeaa tuulen nopeudesta enintään ± 3 km/h.  
3.2.6. Liikkuva hihna  
Jotta voidaan simuloida fluidin virtausta testiajoneuvon alustalla, tuulitunnelissa on oltava liikkuva hihna, joka 
ulottuu ajoneuvon keulasta sen perään. Liikkuvan hihnan lineaarinen nopeus saa poiketa tuulen nopeudesta 
enintään ± 3 km/h.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/439
 
3.2.7. Fluidin virtauskulma  
Kummankin kulman (Y- ja Z-tasolla) α ja β keskipoikkeama suuttimen ulostulon kohdalla saa yhdeksässä 
suuttimen alueelle tasaisesti sijoitetussa pisteessä olla enintään 1°.  
3.2.8. Ilmanpaine  
Kokonaispaineen keskihajonnan suuttimen ulostulon kohdalla on yhdeksässä suuttimen alueelle tasaisesti 
sijoitetussa pisteessä oltava yhtä suuri tai pienempi kuin 0,02. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
jossa  
σ on painesuhteen  Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t on kokonaispaineen vaihtelu mittauspisteiden välillä (N/m  2 ) 
q on dynaaminen paine (N/m  2 ). 
Painekertoimen cp absoluuttinen ero etäisyydellä 3 metriä tyhjän testauslohkon tasapainokeskipisteestä eteen- 
ja taaksepäin ja suuttimen ulostulon keskipisteen korkeudella saa olla enintään ± 0,02.  
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
jossa  
cp on painekerroin.  
3.2.9. Rajakerroksen paksuus  
Tuulen nopeuden on kohdassa x = 0 (tasapainokeskipiste) oltava vähintään 99 prosenttia sisään tulevan 
virtauksen nopeudesta 30 mm tuulitunnelin lattian yläpuolella. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
jossa  
δ 99 on se etäisyys kohtisuorassa tienpintaan, jossa saavutetaan 99 prosenttia vapaan virtauksen nopeudesta 
(rajakerroksen paksuus).  
3.2.10. Kiinnitysjärjestelmän aiheuttama kuriste  
Kiinnitysjärjestelmä ei saa olla kiinnitettynä ajoneuvon etupuolelle. Kiinnitysjärjestelmästä johtuva ajoneuvon 
otsapinta-alan kuriste ε restr saa olla enintään 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
jossa  
ε restr on kiinnitysjärjestelmän aiheuttama suhteellinen kuriste  
A restr on kiinnitysjärjestelmän otsapinta-ala projisoituna suuttimen etupinnalle (m  2 ) 
A f on ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ).FI L 175/440 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.11. Tasapainon mittaustarkkuus x-akselin suunnassa  
Tuloksena olevan voiman epätarkkuus x-akselin suunnassa saa olla enintään ± 5 N. Mitatun voiman resoluu ­
tion toleranssi on ± 3 N.  
3.2.12. Mittausten toistettavuus  
Mitatun voiman toistettavuuden toleranssi on ± 3 N.  
4. Ajovastuksen mittaaminen tiellä  
4.1. Tietestiä koskevat vaatimukset  
4.1.1. Ympäristöolosuhteet tietestissä  
4.1.1.1. Sallitut tuuliolot  
Ajovastuksen määrittämisessä sallitut tuuliolot kuvataan 4.1.1.1.1 ja 4.1.1.1.2 kohdassa.  
Jotta voidaan määrittää käytettävän tuulimittauksen tyyppi, määritetään tuulennopeuden aritmeettinen keski ­
arvo jatkuvalla tuulennopeusmittauksella, jossa käytetään tunnustettua meteorologista laitetta, joka sijoitetaan 
testitien varteen sellaiseen paikkaan ja sellaiselle korkeudelle, jossa tuuliolot ovat edustavimmat.  
Jos testejä ei voida suorittaa vastakkaisiin suuntiin samalla testiradan osuudella (esim. soikealla testiradalla, 
jossa toinen ajosuunta on pakollinen), mitataan tuulen nopeus ja suunta kaikilla testiradan osuuksilla. 
Käytettävän tuulimittauksen tyypin määrittää tässä tapauksessa suurempi mitattu arvo. Pienempi arvo taas 
ratkaisee sen, voidaanko tuulikorjaus jättää tekemättä.  
4.1.1.1.1. Sallitut tuuliolot kiinteässä tuulimittauksessa  
Kiinteää tuulimittausta saa käyttää vain silloin, kun tuulen nopeuden keskiarvo 5 sekunnin ajalta on alle 
5 m/s ja huippuarvot alle 8 m/s alle 2 sekunnin ajalta. Lisäksi tuulen nopeuden vaakasuoran vektoriosan 
testaustiehen nähden on oltava pienempi kuin 2 m/s. Mahdolliset tuulikorjaukset lasketaan tämän alaliitteen 
4.5.3 kohdan mukaisesti. Tuulikorjaus voidaan jättää tekemättä, jos tuulennopeuden pienin aritmeettinen 
keskiarvo on 2 m/s tai pienempi.  
4.1.1.1.2. Tuuliolot ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa  
Ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa on käytettävä mittauslaitetta tämän alaliitteen 4.3.2 kohdassa ku ­
vatun mukaisesti. Tuulen nopeuden aritmeettisen keskiarvon koko testauksen ajalta koko testitiellä on oltava 
alle 7 m/s ja huippuarvojen alle 10 m/s. Lisäksi tuulen nopeuden vaakasuoran vektoriosan tiehen nähden on 
oltava pienempi kuin 4 m/s.  
4.1.1.2. Ilman lämpötila  
Ilman lämpötilan olisi oltava alueella 5–35 °C.  
Jos rullaustestin aikana mitatun suurimman ja pienimmän lämpötilan ero on yli 5 °C, tehdään kullekin 
testiajolle erikseen lämpötilakorjaus käyttämällä kyseisen ajokerran ilmanlämpötilan aritmeettista keskiarvoa.  
Tällöin määritetään ajovastuskertoimien f  0 , f 1 ja f  2 arvot ja korjataan ne kunkin yksittäisen ajokerran osalta. 
Kertoimien f  0 , f 1 ja f  2 lopullisina arvoina käytetään yksittäin korjattujen kertoimien f  0 , f 1 ja f  2 aritmeettisia 
keskiarvoja.  
Valmistaja voi valita rullaustestien lämpötilan alueelta 1–5 °C.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/441
 
4.1.2. Testaustie  
Tien pinnan on oltava vaakasuora, tasainen, puhdas ja kuiva, eikä sillä saa olla esteitä tai tuuliesteitä, jotka 
voivat haitata ajovastuksen mittausta. Pinnan rakenteen ja koostumuksen on edustettava nykyaikaisia kau ­
punkiväylien ja moottoriteiden pintoja. Testaustien pitkittäiskaltevuus saa olla enintään ± 1 prosenttia. Pai ­
kallinen kaltevuus 3 metrin etäisyydellä toisistaan olevien pisteiden välillä saa poiketa tästä pitkittäiskaltevuu ­
desta enintään ± 0,5 prosenttia. Jos testejä ei voida suorittaa vastakkaisiin suuntiin samalla testiradan osuu ­
della (esim. soikealla testiradalla, jossa toinen ajosuunta on pakollinen), testiradan samansuuntaisten osuuk ­
sien pitkittäiskaltevuuksien summan on oltava nollasta 0,1 prosentin nousuun. Testaustien kallistuma saa olla 
enintään 1,5 prosenttia.  
4.2. Valmistelu  
4.2.1. Testiajoneuvo  
Kunkin testiajoneuvon on vastattava kaikilta komponenteiltaan tuotantosarjaa. Jos ajoneuvo poikkeaa tuo ­
tantoajoneuvosta, siitä on annettava täysi kuvaus kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
4.2.1.1. Ilman interpolointimenetelmän käyttöä  
Valitaan interpolointiperheestä (ks. tämän liitteen 5.6 kohta) testiajoneuvo (ajoneuvo H), jonka ajovastuksen 
kannalta merkitykselliset ominaisuudet (ts. massa, ilmanvastus ja renkaiden vierintävastus) yhdessä tuottavat 
suurimman energiantarpeen syklissä.  
Jos yhden interpolointiperheen erilaisten pyöränvanteiden aerodynaamista vaikutusta ei tunneta, valintape ­
rusteena käytetään suurinta odotettavissa olevaa ilmanvastusta. Ilmanvastuksen voidaan odottaa olevan suurin 
pääsääntöisesti sellaisessa pyörässä, jonka a) leveys on suurin, b) halkaisija on suurin ja c) rakenne on avoimin 
(tässä tärkeysjärjestyksessä).  
Pyörä valitaan rajoittamatta syklin suurimman energiantarpeen vaatimuksen soveltamista.  
4.2.1.2. Interpolointimenetelmän käyttö  
Interpolointiperheen yksittäisiin ajoneuvoihin voidaan valmistajan pyynnöstä käyttää interpolointimenetelmää 
(ks. alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.1 kohta ja alaliitteessä 7 oleva 3.2.3.2 kohta).  
Tällöin valitaan interpolointiperheestä kaksi testiajoneuvoa, jotka täyttävät interpolointimenetelmän vaa ­
timukset (alaliitteessä 6 oleva 1.2.3.1 ja 1.2.3.2 kohta).  
Testiajoneuvoksi H valitaan ajoneuvo, joka tuottaa valinnassa suuremman ja mieluiten suurimman syklikoh ­
taisen energiantarpeen, ja testiajoneuvoksi L ajoneuvo, joka tuottaa valinnassa pienemmän ja mieluiten 
pienimmän syklikohtaisen energiantarpeen.  
Sekä testiajoneuvo H että testiajoneuvo L varustetaan kaikilla lisävarusteilla ja/tai korimuodoilla, jotka valitaan 
sellaisiksi, joita ei oteta huomioon interpolointimenetelmässä, siten että nämä lisävarusteet yhdessä tuottavat 
ajovastuksen kannalta merkityksellisten ominaisuuksiensa (ts. massan, ilmanvastuksen ja renkaiden vierintä ­
vastuksen) vuoksi syklin suurimman energiantarpeen.  
4.2.1.3. Ajovastusperheen soveltaminen  
4.2.1.3.1. Valmistajan pyynnöstä ja tämän liitteen 5.7 kohdan perusteiden täyttyessä lasketaan interpolointiperheeseen 
kuuluvien ajoneuvojen H ja L ajovastusarvot.  
4.2.1.3.2. Tämän alaliitteen 4.2.1.3 kohdan soveltamiseksi ajovastusperheen ajoneuvoa H nimitetään ajoneuvoksi H  R . 
Kaikki tämän alaliitteen 4.2.1 kohdassa olevat viittaukset ajoneuvoon H korvataan viittauksilla ajoneuvoon 
H R ja kaikki tämän alaliitteen 4.2.1 kohdassa olevat viittaukset interpolointiperheeseen viittauksilla ajovas ­
tusperheeseen.FI L 175/442 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.2.1.3.3. Tämän alaliitteen 4.2.1.3 kohdan soveltamiseksi ajovastusperheen ajoneuvoa L nimitetään ajoneuvoksi L  R . 
Kaikki tämän alaliitteen 4.2.1 kohdassa olevat viittaukset ajoneuvoon L korvataan viittauksilla ajoneuvoon L  R 
ja kaikki tämän alaliitteen 4.2.1 kohdassa olevat viittaukset interpolointiperheeseen viittauksilla ajovastusper ­
heeseen.  
4.2.1.3.4. Riippumatta alaliitteessä 6 olevassa 1.2.3.1 ja 1.2.3.2 kohdassa olevista interpolointiperheen laajuuteen 
liittyvistä vaatimuksista on ajovastusperheen ajoneuvojen H  R ja H  L syklikohtaisen energiantarpeen eron oltava 
vähintään 4 prosenttia ja enintään 35 prosenttia, kun perustana on ajoneuvon H  R energiantarve kokonaisessa 
ryhmän 3 WLTC-syklissä.  
Jos ajovastusperheessä on useita voimansiirtoja, käytetään ajovastuksen määrittämisessä voimansiirtoa, jossa 
tehohäviöt ovat suurimmat.  
4.2.1.3.5. Ajoneuvojen H  R ja/tai L  R ajovastukset määritetään tämän alaliitteen mukaisesti.  
Ajovastusperheeseen kuuluvien interpolointiperheen ajoneuvojen H (ja L) ajovastukset lasketaan alaliitteessä 7 
olevan 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 kohdan mukaisesti  
a) käyttämällä yhtälöissä syötetietoina ajoneuvojen H ja L asemesta ajoneuvoja H  R ja L  R 
b) käyttämällä ”yksittäistä ajoneuvoa” koskevina syötetietoina interpolointiperheen ajoneuvon H (tai L) ajo ­
vastusparametreja (testimassa, Δ(C D × A  f ) verrattuna ajoneuvoon L  R ja renkaiden vierintävastus)  
c) toistamalla tämä laskelma kaikkien ajovastusperheeseen kuuluvien interpolointiperheiden kullekin ajoneu ­
volle H ja L.  
Ajovastusinterpolointi tehdään vain niille ajovastuksen kannalta merkityksellisille ominaisuuksille, joiden 
havaittiin olevan erilaiset testiajoneuvoissa L  R ja H  R . Muiden ajovastuksen kannalta merkityksellisten ominai ­
suuksien osalta sovelletaan ajoneuvon H  R arvoja.  
4.2.1.4. Ajovastusmatriisiperheen soveltaminen  
Ajovastuksen määrittämisessä käytetään ajoneuvoa, joka täyttää tämän liitteen 5.8 kohdan kriteerit eli joka  
a) edustaa ajovastusmatriisiperheeseen sisällytettäväksi tarkoitettua valmiiden ajoneuvojen suunniteltua sarjaa 
siltä osin kuin kyse on heikoimmaksi arvioidusta arvosta C  D ja korin muodosta ja  
b) edustaa ajovastusmatriisiperheeseen sisällytettäväksi tarkoitettua valmiiden ajoneuvojen suunniteltua sarjaa 
siltä osin kuin kyse on lisävarusteiden massan arvioidusta keskiarvosta.  
Jos valmiille ajoneuvolle ei voida määritellä edustavaa korin muotoa, testiajoneuvo varustetaan nelikulmion 
muotoisella laatikolla, jonka kulmat on pyöristetty enintään 25 mm:n säteeseen ja jonka leveys vastaa ajo ­
vastusmatriisiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen suurinta leveyttä ja korkeus on testiajoneuvon kokonaiskor ­
keus 3,0 ± 0,1 m laatikko mukaan luettuna.  
Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen päättävät yhdessä, mikä ajoneuvon testimalli on edustava.  
Määritetään sekä ajoneuvon H  M että L  M parametrit testimassa, renkaiden vierintävastus ja otsapinta-ala siten, 
että ajoneuvo H  M tuottaa suurimman ja ajoneuvo L  M pienimmän syklikohtaisen energiantarpeen ajovastus ­
matriisiperheessä. Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen sopivat yhdessä ajoneuvojen H  M ja L  M ajoneuvopa ­
rametreista.  
Lasketaan kaikkien ajovastusmatriisiperheeseen kuuluvien yksittäisten ajoneuvojen, myös ajoneuvojen H  M ja 
L M , ajovastus tämän alaliitteen 5.1 kohdan mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/443
 
4.2.1.5. Liikuteltavat aerodynaamiset korinosat  
Testiajoneuvojen liikuteltavien aerodynaamisten korinosien on ajovastusta määritettäessä toimittava niin kuin 
niiden on määrä toimia WLTP-menetelmän tyyppi 1 -testin olosuhteissa (testilämpötila, ajoneuvon nopeus- ja 
kiihdytysalue, moottorin kuormitus jne.)  
Kaikkia ajoneuvon järjestelmiä, jotka muuttavat ajoneuvon ilmanvastusta dynaamisesti (esim. ajoneuvon 
korkeuden säätö), pidetään liikuteltavina aerodynaamisina korinosina. Mikäli tuleviin ajoneuvoihin asennetaan 
liikuteltavia aerodynaamisia elementtejä tai lisävarusteita, joiden vaikutus ilmanvastukseen oikeuttaa lisävaa ­
timukset, otetaan käyttöön uusia asianmukaisia vaatimuksia.  
4.2.1.6. Punnitus  
Valittu ajoneuvo punnitaan testikuljettajineen ja varusteineen ennen ajovastuksen määrittämismenettelyä ja 
sen jälkeen, jotta voidaan määrittää massan aritmeettinen keskiarvo m  av . Ajoneuvon massan on oltava suu ­
rempi tai yhtä suuri kuin ajoneuvon H tai ajoneuvon L testimassa ajovastuksen määrittämismenettelyn alussa.  
4.2.1.7. Testiajoneuvon konfiguraatio  
Testiajoneuvon konfiguraatio on sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin, ja sitä on käytettävä 
mahdollisissa myöhemmin tehtävissä rullaustesteissä.  
4.2.1.8. Testiajoneuvon kunto  
4.2.1.8.1. Sisäänajo  
Ajoneuvolle on tehtävä ennen sille tehtävää testiä vähintään 10 000 km:n mutta enintään 80 000 km:n 
sisäänajo.  
4.2.1.8.1.1. Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää ajoneuvoa, jolla on ajettu vähintään 3 000 km.  
4.2.1.8.2. Valmistajan eritelmät  
Ajoneuvon on vastattava valmistajan suunnitteleman tuotantoajoneuvon eritelmiä, jotka koskevat rengas ­
paineita (tämän alaliitteen 4.2.2.3 kohta), pyöränsuuntausta (tämän alaliitteen 4.2.1.8.3 kohta), maavaraa, 
ajoneuvon korkeutta, ajolaitteen ja pyörien laakerien voiteluaineita ja jarrujen säätöä epäedustavan laahauksen 
välttämiseksi.  
4.2.1.8.3. Pyörien suuntaus  
Pyörien aurauskulma ja kallistuma on säädettävä suurimpaan poikkeamaansa ajoneuvon pituusakselista val ­
mistajan määrittelemällä säätöalueella. Jos valmistaja määrää arvot ajoneuvon pyörien aurauskulmalle ja 
suuntaukselle, käytetään näitä arvoja. Valmistajan pyynnöstä voidaan käyttää arvoja, joissa poikkeama pituu ­
sakselista on suurempi kuin määrätyissä arvoissa. Määrättyjä arvoja on käytettävä vertailuarvoina kaikissa 
kunnossapitotoimissa ajoneuvon käyttöiän aikana.  
Muut pyörien suuntaukseen liittyvät säädettävät parametrit (kuten olkatapin kallistuma) on asetettava val ­
mistajan suosittelemiin arvoihin. Jollei suositeltuja arvoja ole, ne on asetettava valmistajan määrittelemän 
vaihtelualueen aritmeettiseen keskiarvoon.  
Nämä säädettävät parametrit ja asetusarvot on sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
4.2.1.8.4. Suljetut luukut ja vastaavat  
Moottoritilan kansi, tavaratilan kansi, käsisäätöiset liikkuvat paneelit ja kaikki ikkunat on pidettävä suljettuina 
ajovastusta määritettäessä.FI L 175/444 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.2.1.8.5. Vapaarullaustila  
Jos dynamometrin asetuksia ei ei-toistettavissa olevien voimien vuoksi voida määrittää tämän alaliitteen 8.1.3 
tai 8.2.3 kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti, ajoneuvo on varustettava vapaarullaustilalla. Vapaarulla ­
ustila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja sen käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa 
testausselosteissa.  
4.2.1.8.5.1. Jos ajoneuvo on varustettu vapaarullaustilalla, tila on kytkettävä käyttöön sekä ajovastusta määritettäessä että 
alustadynamometrillä.  
4.2.2. Renkaat  
4.2.2.1. Renkaiden valinta  
Renkaat valitaan tämän alaliitteen 4.2.1 kohdan perusteella, ja niiden vierintävastukset mitataan E-säännön 
nro 117, muutossarja 02, liitteen 6 mukaisesti.  
Vierintävastuskertoimet linjataan ja luokitellaan asetuksessa (EY) N:o 1222/2009 esitettyjen vierintävastus ­
luokkien mukaisesti.  
Testiajoneuvoihin asennettujen renkaiden todellisia vierintävastusarvoja käytetään määritettäessä alaliitteessä 7 
olevan 3.2.3.2 kohdan mukaisen interpolointimenetelmän interpolointisuoran kaltevuus. Interpolointiperheen 
yksittäisten ajoneuvojen osalta interpolointimenetelmän perustana käytetään taulukossa A4/1 annettuja yk ­
sittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden luokkakohtaisia vierintävastuskertoimia.  
Taulukko A4/1  
Rengasluokkien C1, C2 ja C3 vierintävastuskertoimien (RRC) energiatehokkuusluokat (kg/tonnia)  
Energiatehok ­
kuusluokka  Luokan C1 arvo  Luokan C2 arvo  Luokan C3 arvo  
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Tyhjä  Tyhjä  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Tyhjä  
4.2.2.2. Renkaan kunto  
Testissä käytettäviä renkaita koskevat vaatimukset:  
a) Renkaiden ikä saa olla enintään 2 vuotta valmistuspäivästä.  
b) Renkaille ei ole saanut tehdä muuta erityistä käsittelyä (esim. kuumennus tai keinotekoinen vanhentami ­
nen) kuin kulutuspinnan alkuperäisen muodon mukainen hionta.  
c) Renkaat on sisäänajettava tiellä vähintään 200 km:n matkan ennen ajovastuksen määrittämistä.  
d) Renkaiden kulutuspinnan syvyyden on ennen testiä oltava tasaisesti 100–80 prosenttia kulutuspinnan 
alkuperäisestä syvyydestä renkaan koko kulutuspinnan leveydeltä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/445
 
4.2.2.2.1. Kulutuspinnan syvyyden mittaamisen jälkeinen ajomatka saa olla enintään 500 km. Jos ajomatka on pitempi 
kuin 500 km, kulutuspinnan syvyys mitataan uudelleen.  
4.2.2.3. Rengaspaine  
Etu- ja takarenkaat täytetään arvoon, joka vastaa sen rengaspainealueen alarajaa, jonka ajoneuvon valmistaja 
on määritellyt asianomaisella akselilla olevalle valitulle renkaalle rullaustestimassalla.  
4.2.2.3.1. Rengaspaineen tarkistaminen  
Jos ympäristön lämpötilan ja seisontalämpötilan ero on yli 5 °C, rengaspaineet tarkistetaan seuraavasti:  
a) Renkaita seisotetaan yli tunnin ajan paineessa, joka on 10 prosenttia suurempi kuin tavoitepaine.  
b) Rengaspaine lasketaan ennen testiä tämän alaliitteen 4.2.2.3 kohdassa esitettyyn paineeseen, jolle tehdään 
seisonta-alueen lämpötilan ja ympäristön lämpötilan eron huomioon ottamiseksi tarkistus 0,8 kPa/1 °C 
seuraavan yhtälön mukaisesti:  
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
jossa  
ΔP t on rengaspaineen tarkistus, jonka arvo lisätään tämän alaliitteen 4.2.2.3 kohdassa määriteltyyn 
rengaspaineeseen (kPa)  
0,8 on paineentarkistustekijä (kPa/°C)  
T soak on renkaan seisonta-alueen lämpötila (°C)  
T amb on ympäristön lämpötila (°C).  
c) Ennen paineen tarkistamista ja ajoneuvon lämmittämistä renkaat suojataan ulkoisilta lämmönlähteiltä, 
myös auringolta.  
4.2.3. Mittauslaitteet  
Mittauslaitteet on asennettava niin, että minimoidaan niiden vaikutus ajoneuvon aerodynaamisiin ominai ­
suuksiin.  
Jos asennetun laitteen vaikutuksen arvoon (C  D × A  f ) odotetaan olevan suurempi kuin 0,015 m  2 , ajoneuvolle 
tehdään mittaus laitteen kanssa ja ilman sitä tuulitunnelissa, joka täyttää tämän alaliitteen 3.2 kohdan 
kriteerit. Vastaava erotus vähennetään arvosta f  2 . Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostu ­
muksella voidaan näin määritettyä arvoa käyttää samanlaisiin ajoneuvoihin, joissa laitteiden vaikutuksen 
oletetaan olevan sama.  
4.2.4. Ajoneuvon lämmittäminen  
4.2.4.1. Tiellä  
Lämmitys tehdään pelkästään ajoneuvoa ajamalla.  
4.2.4.1.1. Ennen lämmittämistä ajoneuvoa hidastetaan kytkin vapautettuna tai automaattivaihteisto vapaa-asennossa 
jarruttamalla sitä maltillisesti nopeudesta 80 km/h nopeuteen 20 km/h 5–10 sekunnin aikana. Tämän jarru ­
tuksen jälkeen jarrujärjestelmää ei saa enää käyttää eikä säätää manuaalisesti.  
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella jarruja voidaan käyttää myös lämmittämi ­
sen jälkeen samalla hidastuvuudella kuin tässä kohdassa kuvataan ja silloinkin vain kun se on tarpeen.FI L 175/446 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.2.4.1.2. Lämmittäminen ja vakauttaminen  
Kaikkia ajoneuvoja on ajettava nopeudella, joka vastaa 90:ää prosenttia sovellettavan WLTC-syklin suurim ­
masta nopeudesta. Ajoneuvoa voidaan ajaa nopeudella, joka vastaa 90:ää prosenttia seuraavaksi nopeamman 
vaiheen suurimmasta nopeudesta (ks. taulukko A4/2), jos tämä vaihe lisätään sovellettavaan WLTC-lämmi ­
tysmenetelmään, joka määritellään tämän alaliitteen 7.3.4 kohdassa. Ajoneuvoa lämmitetään vähintään 20 
minuuttia, kunnes olosuhteet ovat vakiintuneet.  
Taulukko A4/2  
Lämmittämien ja vakauttaminen eri vaiheissa  
Ajoneuvon ryhmä  Sovellettava WLTC-sykli  90 % suurimmasta 
nopeudesta  Seuraavaksi nopeampi vaihe  
Ryhmä 1  Hidas  1 + Keskinopea  1 58 km/h  –  
Ryhmä 2  Hidas  2 + Keskinopea  2 + Nopea  2 + Moot ­
toritie  2 111 km/h  –  
Hidas  2 + Keskinopea  2 + Nopea  2 77 km/h  Moottoritie (111 km/h)  
Ryhmä 3  Hidas  3 + Keskinopea  3 + Nopea  3 + Moot ­
toritie  3 118 km/h  –  
Hidas  3 + Keskinopea  3 + Nopea  3 88 km/h  Moottoritie (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Vakaan tilan kriteeri  
Ks. tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohta.  
4.3. Ajovastuksen mittaaminen ja laskeminen rullausmenetelmällä  
Ajovastus mitataan käyttämällä joko kiinteää tuulimittausta (tämän alaliitteen 4.3.1 kohta) tai ajoneuvossa 
tehtävää tuulimittausta (tämän alaliitteen 4.3.2 kohta).  
4.3.1. Rullausmenetelmä kiinteällä tuulimittauksella  
4.3.1.1. Ajovastuskäyrän määrittämisessä käytettävien vertailunopeuksien valinta  
Ajovastuksen määrittämisessä käytettävät vertailunopeudet valitaan tämän alaliitteen 2 kohdan mukaisesti.  
4.3.1.2. Tietojen kerääminen  
Testin aikana mitataan kulunut aika ja ajoneuvon nopeus vähintään 5 Hz:n taajuudella.  
4.3.1.3. Ajoneuvon rullausmenetelmä  
4.3.1.3.1. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on lämmitetty tämän alaliitteen 4.2.4 kohdassa kuvatulla menettelyllä, ja välittö ­
mästi ennen kutakin testissä tehtävää mittausta ajoneuvoa kiihdytetään 10–15 km/h suurinta vertailunopeutta 
suurempaan nopeuteen ja ajetaan tällä nopeudella enintään 1 minuutin ajan. Välittömästi sen jälkeen aloi ­
tetaan vapaa rullaus.  
4.3.1.3.2. Vapaan rullauksen aikana vaihteiston on oltava vapaa-asennossa. Ohjauspyörän liikkeitä on vältettävä niin 
pitkälle kuin mahdollista, eikä ajoneuvon jarruja saa käyttää.  
4.3.1.3.3. Testi toistetaan, kunnes rullausmenetelmästä saadut tulokset täyttävät 4.3.1.4.2 kohdassa asetetut tilastollisen 
tarkkuuden vaatimukset.  
4.3.1.3.4. Vaikka jokainen rullaus on suositeltavaa tehdä ilman katkoja, katkot ovat sallittuja, jos tietoja ei voida kerätä 
yhdellä ajokerralla kaikkien vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa on huolehdittava 
siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisimman vakaana kussakin katkokohdassa.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/447
 
4.3.1.4. Ajovastuksen määrittäminen rullausajan mittaamisella  
4.3.1.4.1. Mitataan vertailunopeutta v  j vastaava rullausaika, joka on ajoneuvon hidastumiseen nopeudesta (v  j + 5 km/h) 
nopeuteen (v  j – 5 km/h) kuluva aika.  
4.3.1.4.2. Mittaukset tehdään vastakkaisiin suuntiin, kunnes on saatu vähintään kaksi mittaustulosparia, jotka täyttävät 
seuraavan yhtälön määrittelemän tilastollisen tarkkuuden p  j . 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
jossa  
P j on vertailunopeudella v  j tehtyjen mittausten tilastollinen tarkkuus  
n on mittaustulosparien lukumäärä  
Δt j on rullausajan aritmeettinen keskiarvo vertailunopeudella v  j sekunteina saatuna seuraavasta yhtälöstä: 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
jossa  
Δt ji on mittausparin i nopeudella v  j mitatun rullausajan harmoninen aritmeettinen keskiarvo sekunteina 
saatuna seuraavasta yhtälöstä: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
jossa  
Δt jai ja Δt jbi ovat mittauksen i vertailunopeudella v  j tehdyn mittauksen rullausajat sekunteina suunnissa a 
ja b  
σ j on standardipoikkeama sekunteina määritettynä seuraavasti: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h on taulukossa A4/3 annettu kerroin.  
Taulukko A4/3  
Kerroin h arvon n funktiona  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77FI L 175/448 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.3.1.4.3. Jos yhteen suuntaan tehtävän mittauksen aikana ilmenee ajovastustestiin vaikuttava ulkoinen tekijä tai kul ­
jettajan toimenpide, kyseinen mittaus ja vastakkaiseen suuntaan tehty vastaava mittaus hylätään.  
Tällöin arvioidaan niiden mittaustulosparien suurin lukumäärä, jotka edelleen täyttävät 4.3.1.4.2 kohdassa 
asetetut tilastollista tarkkuutta koskevat vaatimukset. Mittauksessa hylättyjen tulosparien lukumäärä saa olla 
enintään 1/3 tulosparien kokonaismäärästä.  
4.3.1.4.4. Seuraavalla yhtälöllä lasketaan ajovastuksen aritmeettinen keskiarvo, kun käytetään suuntakohtaisten rullau ­
saikojen harmonista keskiarvoa. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
jossa  
Δt j on suuntakohtaisten rullausaikamittaustulosten v  j harmoninen keskiarvo sekunteina saatuna seuraa ­
vasta yhtälöstä:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
jossa  
Δt ja ja Δt jb ovat vertailunopeutta v  j vastaavat suuntiin a ja b mitattujen rullausaikojen aritmeettiset keskiarvot 
sekunteina saatuna seuraavista kahdesta yhtälöstä:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
ja 
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
jossa  
m av on ennen ajovastuksen määrittämistä ja sen päätyttyä mitattujen testiajoneuvon massojen aritmeetti ­
nen keskiarvo (kg)  
m r on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tämän alaliitteen 2.5.1 kohdan mukaisesti.  
Ajovastusyhtälön kertoimet f  0 , f 1 jaf 2 lasketaan pienimmän neliösumman regressiolla.  
Jos testattava ajoneuvo on ajovastusmatriisiperhettä edustava ajoneuvo, asetetaan kertoimen f  1 arvo nollaan ja 
lasketaan kertoimet f  0 ja f  2 uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.  
4.3.2. Rullausmenetelmä ajoneuvossa tehtävällä tuulimittauksella  
Ajoneuvo lämmitetään ja vakautetaan tämän alaliitteen 4.2.4 kohdan mukaisesti.  
4.3.2.1. Ajoneuvossa tehtävässä tuulimittauksessa käytettävät lisälaitteet  
Ajoneuvossa oleva tuulimittari ja laitteisto kalibroidaan käyttämällä niitä testiajoneuvossa, jos kalibrointi 
tapahtuu testiä varten tehtävän lämmittämisen aikana.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/449
 
4.3.2.1.1. Mitataan suhteellinen tuulennopeus vähintään taajuudella 1 Hz ja tarkkuudella 0,3 m/s. Tuulimittarin kalib ­
roinnissa on otettava huomioon ajoneuvon aiheuttama kuriste.  
4.3.2.1.2. Tuulen suunnan on oltava suhteessa ajoneuvon etenemissuuntaan. Suhteellinen tuulen suunta (virtaussuunta, 
yaw) mitataan 1 asteen resoluutiolla ja 3 asteen tarkkuudella. Laitteen kuollut alue saa olla enintään 10 
astetta, ja se on suunnattava ajoneuvon takaosaa kohti.  
4.3.2.1.3. Tuulimittari kalibroidaan ennen rullaustestiä tuulen nopeuden ja virtaussuuntapoikkeaman suhteen standardin 
ISO 10521-1:2006(E) liitteen A mukaisesti.  
4.3.2.1.4. Tuulimittarin aiheuttaman kuristevaikutuksen minimoimiseksi tehdään sen suhteen korjaus standardin ISO 
10521-1:2006(E) liitteen A mukaisessa kalibrointimenettelyssä.  
4.3.2.2. Ajovastuskäyrän määrittämisessä käytettävän ajoneuvon nopeusalueen valinta  
Testiajoneuvon nopeusalue valitaan tämän alaliitteen 2.2 kohdan mukaisesti.  
4.3.2.3. Tietojen kerääminen  
Menettelyn aikana mitataan kulunut aika, ajoneuvon nopeus ja ilmavirran liikenopeus (nopeus ja suunta) 
suhteessa ajoneuvoon 5 Hz:n taajuudella. Ympäristön lämpötila synkronoidaan ja mitataan vähintään 1 Hz:n 
taajuudella.  
4.3.2.4. Ajoneuvon rullausmenetelmä  
Mittaukset tehdään vastakkaisiin suuntiin, kunnes on suoritettu vähintään kymmenen peräkkäistä mittausta 
(viisi kumpaankin suuntaan). Jos ajoneuvossa olevalla tuulimittarilla tehtävän testin olosuhteet eivät toteudu 
yksittäisessä mittauksessa, kyseinen mittaus ja vastakkaiseen suuntaan tehty vastaava mittaus hylätään. Lo ­
pulliseen analyysiin sisällytetään kaikki validit mittausparit siten, että rullausmittauspareja on vähintään viisi. 
Tilastollisen validoinnin kriteerit kuvataan tämän alaliitteen 4.3.2.6.10 kohdassa.  
Tuulimittari asennetaan paikkaan, jossa sen vaikutus ajoneuvon käyttöominaisuuksiin on mahdollisimman 
pieni.  
Tuulimittarin asennusvaihtoehdot:  
a) Käytetään vartta, joka sijoitetaan noin 2 metriä ajoneuvon etummaisen aerodynaamisen patopisteen 
etupuolelle.  
b) Tuulimittari sijoitetaan ajoneuvon katolle sen keskilinjalle. Jos mahdollista, tuulimittari asennetaan enin ­
tään 30 cm:n päähän tuulilasin yläreunasta.  
c) Tuulimittari sijoitetaan ajoneuvon moottoritilan kannelle sen keskilinjalle ajoneuvon keulan ja tuulilasin 
alareunan välisen etäisyyden keskipisteeseen.  
Tuulimittari on kaikissa tapauksissa asennettava tienpinnan suuntaisesti. Jos käytetään asennuspaikkaa b tai c, 
rullaustuloksia on mukautettava analyyttisesti siten, että tuulimittarin aiheuttama lisäilmanvastus otetaan 
huomioon. Mukautus tehdään testaamalla rullattavaa ajoneuvoa tuulitunnelissa sekä siten, että tuulimittari 
on asennettu samaan paikkaan kuin testiradalla, että ilman tuulimittaria. Näin saatujen arvojen erotus on 
suhteellisen ilmanvastuskertoimen C  D ja otsapinta-alan tulo, jota käytetään rullaustestitulosten korjaamisessa.  
4.3.2.4.1. Sen jälkeen, kun ajoneuvo on lämmitetty tämän alaliitteen 4.2.4 kohdassa kuvatulla menettelyllä, ja välittö ­
mästi ennen kutakin testissä tehtävää mittausta ajoneuvoa kiihdytetään 10–15 km/h suurinta vertailunopeutta 
suurempaan nopeuteen ja ajetaan tällä nopeudella enintään 1 minuutin ajan. Välittömästi sen jälkeen aloi ­
tetaan vapaa rullaus.FI L 175/450 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.3.2.4.2. Vapaan rullauksen aikana vaihteiston on oltava vapaa-asennossa. Ohjauspyörän liikkeitä on vältettävä niin 
pitkälle kuin mahdollista, eikä ajoneuvon jarruja saa käyttää.  
4.3.2.4.3. On suositeltavaa, että jokainen rullaus tehdään ilman katkoja. Katkot ovat kuitenkin sallittuja, jos tietoja ei 
voida kerätä yhdellä ajokerralla kaikkien vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa on 
huolehdittava siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisimman vakaana kussakin katkokohdassa.  
4.3.2.5. Liikeyhtälön määrittäminen  
Ajoneuvoon asennetun tuulimittarin liikeyhtälöissä käytetyt symbolit luetellaan taulukossa A4/4.  
Taulukko A4/4  
Ajoneuvoon asennetun tuulimittarin liikeyhtälöissä käytetyt symbolit  
Symboli  Yksikkö  Kuvaus  
A f m 2 ajoneuvon otsapinta-ala  
a 0 … a  n astetta  -1 ilmanvastuskertoimet suhteellisen tuulen kulman funktio ­
na 
A m N mekaanisen vastuksen kerroin  
B m N/(km/h)  mekaanisen vastuksen kerroin  
C m N/(km/h)  2 mekaanisen vastuksen kerroin  
C D (Y) ilmanvastuskerroin suhteellisen tuulen kulmassa Y  
D N  vastus  
D aero N ilmanvastus  
D f N etuakselin vastus (ml. voimansiirto)  
D grav N gravitaatiovastus  
D mech  N mekaaninen vastus  
D r N taka-akselin vastus (ml. voimansiirto)  
D tyre N renkaiden vierintävastus  
(dh/ds)  —  radan ajosuuntaisen kaltevuuden sini (+ merkitsee nou ­
sua)  
(dv/dt)  m/s  2 kiihdytys  
g m/s  2 gravitaatiovakio  
m av kg testiajoneuvon massan aritmeettinen keskiarvo ennen 
ajovastuksen määrittämistä ja sen jälkeen  
ρ kg/m  3 ilman tiheys  
t s  aika  
T K  lämpötila  
v km/h  ajoneuvon nopeus  
v r km/h  suhteellinen tuulennopeus  
Y aste  suhteellisen tuulen kulma ajoneuvon etenemissuuntaan 
nähdenFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/451
 
4.3.2.5.1. Yleinen muoto  
Liikeyhtälön yleinen muoto on seuraava:  
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
jossa  
D mech  = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
Jos testiradan kaltevuus on pienempi tai yhtä suuri kuin 0,1 prosenttia sen koko pituudelta, tekijän D  grav 
arvoksi voidaan antaa nolla.  
4.3.2.5.2. Mekaanisen vastuksen mallintaminen  
Mekaaninen vastus koostuu erillisistä tekijöistä, jotka edustavat kitkahäviöitä renkailla (D  tyre ) sekä etu- ja taka- 
akselilla (D  f ja D  r , voimansiirtohäviöt mukaan luettuina). Mekaaninen vastus mallinnetaan kolmitermiseksi 
polynomiksi ajoneuvon nopeuden v funktiona seuraavan yhtälön mukaisesti: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
jossa  
A m , B  m ja C  m määritetään data-analyysissa pienimmän neliösumman menetelmällä. Nämä vakiot edustavat 
ajolaitteen ja renkaiden vastusta yhteensä.  
Jos testattava ajoneuvo on ajovastusmatriisiperhettä edustava ajoneuvo, asetetaan kertoimen B  m arvo nollaan 
ja lasketaan kertoimet A  m ja C  m uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.  
4.3.2.5.3. Ilmanvastuksen mallintaminen  
Ilmanvastuskerroin C  D (Y) mallinnetaan nelitermiseksi polynomiksi suhteellisen tuulen kulman Y funktiona 
seuraavan yhtälön mukaisesti: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 – a  4 ovat vakiokertoimia, joiden arvot määritetään data-analyysissa.  
Ilmanvastus määritetään muodostamalla vastuskertoimen, ajoneuvon otsapinta-alan A  f ja suhteellisen tuu ­
lennopeuden kombinaatio 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞFI L 175/452 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.3.2.5.4. Lopullinen liikeyhtälö  
Liikeyhtälö saa substituution kautta lopullisen muotonsa: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6. Tietoaineiston supistaminen  
Muodostetaan kolmiterminen yhtälö, joka kuvaa ajovastusvoimaa nopeuden funktiona, F = A + Bv + Cv  2 , 
korjattuna ympäristön normaalilämpötilaan ja -paineeseen, tyynessä ilmassa. Analyysissa käytettävä mene ­
telmä kuvataan tämän alaliitteen 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 kohdassa.  
4.3.2.6.1. Kalibrointikertoimien määrittäminen  
Ellei aikaisemmin määritetty, määritetään kalibrointikertoimet, joilla suhteellinen tuulennopeus ja suhteellisen 
tuulen kulma korjataan ajoneuvon aiheuttaman kuristeen suhteen. Kirjataan testausmenetelmän lämmitysvai ­
heessa mitattu ajoneuvon nopeus v, suhteellinen tuulennopeus v  r ja suhteellisen tuulen kulma Y. Suoritetaan 
parittaiset testiajot suuntaa vaihtaen testiradalla tasaisella 80 km:n/h nopeudella ja määritetään kultakin ajo ­
kerralta aritmeettiset keskiarvot tekijöille v, v  r ja Y. Valitaan kalibrointikertoimet, jolla minimoidaan virheiden 
kokonaismäärä vasta- ja sivutuulessa kaikilla ajokerroilla, ts. arvojen (head  i – head  i+1 ) 2 jne. summa. Tällöin 
tarkoitetaan termeillä head  i ja head  i+1 tuulen nopeutta ja tuulen suuntaa parittaisissa testiajoissa, jotka on 
suoritettu vastakkaisiin suuntiin ajoneuvon lämmittämisen/vakauttamisen aikana ennen testausta.  
4.3.2.6.2. Sekunnittaisten havaintojen johtaminen  
Määritetään rullausajojen aikana kerätyistä tiedoista arvot termeille v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 ja Y soveltamalla tämän 
alaliitteen 4.3.2.1.3 ja 4.3.2.1.4 kohdan mukaisesti saatuja kalibrointikertoimia. Sovitetaan otokset 1 Hz:n 
taajuuteen suodattamalla tiedot.  
4.3.2.6.3. Alustava analyysi  
Analysoidaan kerralla kaikki tietopisteet lineaarisella regressiolla, jotta voidaan määrittää A  m ,B m , C  m , a 0 , a 1 , 
a 2 , a 3 ja a  4 , kun M  e Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r ja ρ tunnetaan.  
4.3.2.6.4. Poikkeavat arvot  
Lasketaan ennustettu voima  m  e Ê dv 
dt Ì 
ja sovelletaan sitä saatuihin tietopisteisiin. Merkitään tietopisteet, jotka 
poikkeavat kohtuuttomasti (esim. yli kolmen standardipoikkeaman verran).  
4.3.2.6.5. Tietojen suodattaminen (vapaaehtoista)  
Tiedot voidaan suodattaa soveltuvilla tekniikoilla, minkä jälkeen jäljelle jäävät tietopisteet on oikaistava.  
4.3.2.6.6. Tietojen eliminoiminen  
Kerätyt tietopisteet, joissa suhteellisen tuulen kulma poikkeaa yli ± 20 astetta ajoneuvon etenemissuunnasta, 
on merkittävä erikseen. Myös sellaiset tietopisteet on merkittävä erikseen, joissa suhteellisen tuulen nopeus on 
alle +5 km/h (jotta voidaan välttää olosuhteet, joissa myötätuulen nopeus on suurempi kuin ajoneuvon 
nopeus). Tietojen analysoinnissa on käsiteltävä vain sellaisia ajoneuvon nopeuksia, jotka sijoittuvat tämän 
alaliitteen 4.3.2.2 kohdan mukaisesti valitulle nopeusalueelle.  
4.3.2.6.7. Lopullinen tietojen analysointi  
Kaikki tiedot, joita ei ole erikseen merkitty, analysoidaan lineaarisella regressiolla. Kun tunnetaan M  e ja Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , ja ρ, määritetään A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ja a  4 . 
4.3.2.6.8. Rajoitettu analyysi (vapaaehtoinen)  
Ajoneuvon ilmanvastuksen ja mekaanisen vastuksen erottamiseksi selvemmin toisistaan voidaan tehdä rajoi ­
tettu analyysi, jossa käytetään kiinteitä ajoneuvon otsapinta-alan A  f ja ilmanvastuskertoimen C  D arvoja, jos ne 
on jo aikaisemmin määritetty.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/453
 
4.3.2.6.9. Korjaus vertailuolosuhteiden suhteen  
Liikeyhtälöt on korjattava tämän alaliitteen 4.5 kohdassa esitettyjen vertailuolosuhteiden suhteen.  
4.3.2.6.10. Ajoneuvossa tehtävään tuulimittaukseen sovellettavat tilastolliset kriteerit  
Yhden rullausajoparin jättäminen pois laskelmista saa muuttaa kullakin rullausvertailunopeudella v  j laskettua 
ajovastusta vain konvergenssivaatimusta vähemmän kaikkien arvojeni jaj osalta: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
jossa  
ΔF i (v j ) on kaikki rullausajot huomioon ottaen lasketun ajovastuksen ja rullausajopari i huomiotta jättäen 
lasketun ajovastuksen erotus (N)  
F(v  j ) on kaikki rullausajot huomioon ottaen laskettu ajovastus (N)  
v j on vertailunopeus (km/h)  
n on rullausajoparien lukumäärä, johon sisältyvät kaikki validit parit.  
Jos konvergenssivaatimus ei täyty, analyysista poistetaan ajopareja aloittaen parista, jossa lasketun ajovastuk ­
sen muutos on suurin, kunnes konvergenssivaatimus täyttyy. Lopullisessa ajovastuksen määrittämisessä on 
kuitenkin käytettävä vähintään 5:tä validia paria.  
4.4. Liikevastuksen mittaaminen ja laskeminen vääntömomenttimittaria käyttäen  
Rullausmenetelmien vaihtoehtona voidaan käyttää myös vääntömomenttimittarimenetelmää, jossa liikevastus 
määritetään mittaamalla pyörän vääntömomentti vetävillä pyörillä vertailunopeuspisteissä vähintään 5 sekun ­
nin jaksoina.  
4.4.1. Vääntömomenttimittarin asentaminen  
Kunkin vetävän pyörän navan ja vanteen väliin asennetaan vääntömomenttimittari, jolla mitataan vääntö ­
momentti, jota tarvitaan ajoneuvon nopeuden pitämiseen tasaisena.  
Vääntömomenttimittari on kalibroitava säännöllisesti vähintään kerran vuodessa siten, että arvot ovat jälji ­
tettävissä kansallisiin tai kansainvälisiin standardeihin, jotta tarkkuus- ja toistotarkkuusvaatimukset täyttyvät.  
4.4.2. Menettely ja näytteenotto  
4.4.2.1. Liikevastuskäyrän määrittämisessä käytettävien vertailunopeuksien valinta  
Liikevastuksen määrittämisessä käytettävät vertailunopeuspisteet valitaan tämän alaliitteen 2.2 kohdan mu ­
kaisesti.  
Vertailunopeudet mitataan laskevassa järjestyksessä. Mittausten välissä voi valmistajan pyynnöstä olla vakau ­
tusjaksoja, joiden aikana nopeus ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin seuraava vertailunopeus.  
4.4.2.2. Tietojen kerääminen  
Tietosarjat, jotka koostuvat todellisesta nopeudesta v  ji , todellisesta vääntömomentista C  ji ja ajasta vähintään 5 
sekunnin jaksolta, on mitattava kultakin nopeudelta v  j vähintään 10 Hz:n mittaustaajuudella. Yhden aikajak ­
son aikana yhdellä vertailunopeudella v  j kerättyjä tietosarjoja pidetään yhtenä mittauksena.FI L 175/454 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.4.2.3. Ajoneuvolle vääntömomenttimittarilla tehtävät mittaukset  
Ennen vääntömomenttimittarilla tehtäviä testimittauksia ajoneuvo lämmitetään tämän alaliitteen 4.2.4 koh ­
dan mukaisesti.  
Testissä tehtävän mittauksen aikana on vältettävä ohjauspyörän liikkeitä niin pitkälle kuin mahdollista, eikä 
ajoneuvon jarruja saa käyttää.  
Testi toistetaan, kunnes saadut liikevastustiedot täyttävät tämän alaliitteen 4.4.3.2 kohdassa asetetut mitta ­
ustarkkuusvaatimukset.  
Vaikka jokainen testiajo on suositeltavaa tehdä ilman katkoja, katkot ovat sallittuja, jos tietoja ei voida kerätä 
yhdellä ajokerralla kaikkien vertailunopeuspisteiden osalta. Katkoja sisältävissä mittausajoissa on huolehdittava 
siitä, että ajoneuvon tila pysyy mahdollisimman vakaana kussakin katkokohdassa.  
4.4.2.4. Nopeuden poikkeama  
Tehtäessä mittausta yksittäisessä vertailunopeuspisteessä on nopeuden poikkeaman nopeuden aritmeettisesta 
keskiarvosta v  ji -v jm laskettuna tämän alaliitteen 4.4.3 kohdan mukaisesti sijoituttava taulukossa A4/5 annet ­
tujen arvojen sisään.  
Nopeuden aritmeettinen keskiarvo v  jm kaikissa vertailunopeuspisteissä saa lisäksi poiketa vertailunopeudesta 
v j enintään ± 1 km/h tai 2 prosenttia vertailunopeudesta v  j sen mukaan, kumpi on suurempi.  
Taulukko A4/5  
Nopeuden poikkeama  
Aikajakso (s)  Nopeuden poikkeama (km/h)  
5–10  ± 0,2  
10–15  ± 0,4  
15–20  ± 0,6  
20–25  ± 0,8  
25–30  ± 1,0  
≥30 ± 1,2  
4.4.2.5. Ilman lämpötila  
Testit on tehtävä lämpötilaoloissa, jotka määritellään tämän alaliitteen 4.1.1.2 kohdassa.  
4.4.3. Nopeuden ja vääntömomentin aritmeettisen keskiarvon laskeminen  
4.4.3.1. Laskentamenetelmä  
Lasketaan kustakin mittauksesta nopeuden aritmeettinen keskiarvo v  jm (km/h) ja vääntömomentin aritmeet ­
tinen keskiarvo C  jm (Nm) tämän alaliitteen 4.4.2.2 kohdan mukaisesti kerätyistä tietosarjoista seuraavilla 
yhtälöillä: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/455
 
ja 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
jossa  
v ji on ajoneuvon todellinen nopeus tietosarjassa i vertailunopeudella j (km/h)  
k on tietosarjojen lukumäärä yksittäisessä mittauksessa  
C ji on todellinen vääntömomentti tietosarjassa i (Nm)  
C js on nopeudenvaihtelua kompensoiva termi (Nm) seuraavasta yhtälöstä: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji saa olla enintään 0,05, ja se voidaan jättää huomiotta, jos α j on enintään ± 0,005 m/s  2 
m st on testiajoneuvon massa mittausten alussa mitattuna välittömästi ennen lämmitysmenettelyä eikä 
missään tapauksessa aikaisemmin (kg)  
m r on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tämän alaliitteen 2.5.1 kohdan mukaisesti 
(kg) 
r j on renkaan dynaaminen säde määritettynä vertailupisteessä 80 km/h tai ajoneuvon suurimmassa 
vertailunopeuspisteessä, jos tämä nopeus on pienempi kuin 80 km/h; määritellään seuraavalla yhtä ­
löllä: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
jossa  
n on vetävän pyörän renkaan pyörintätaajuus s  -1 
α j on kiihtyvyyden aritmeettinen keskiarvo (m/s  2 ) laskettuna seuraavasta yhtälöstä: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
jossa  
t i on aika, jolloin tietosarja i otettiin (s).  
4.4.3.2. Mittaustarkkuus  
Tehdään mittauksia vastakkaisiin suuntiin, kunnes on saatu kullakin vertailunopeudella v  i vähintään kolme 
mittaustulosparia, joissa  C j täyttää seuraavasta yhtälöstä saadun tarkkuusvaatimuksen ρ j : 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03FI L 175/456 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
jossa  
n on mittausparien lukumäärä tekijän C  jm osalta  
C j on liikevastus nopeudella v  j (Nm) yhtälöstä  
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
jossa  
C jmi on vääntömomentin aritmeettinen keskiarvo nopeudella v  j tehdyssä mittausparissa i (Nm) yhtälöstä 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
jossa  
C jmai ja C  jmbi ovat vääntömomentin aritmeettiset keskiarvot nopeudella v  j tehdyssä mittausparissa i mää ­
ritettynä tämän alaliitteen 4.4.3.1 kohdan mukaisesti kummassakin suunnassa a ja b (Nm)  
s on standardipoikkeama (Nm) laskettuna seuraavasta yhtälöstä: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h on kerroin n:n funktiona tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdan taulukon A4/3 mukaisesti.  
4.4.4. Liikevastuskäyrän määrittäminen  
Lasketaan ajoneuvon nopeuden aritmeettinen keskiarvo ja vääntömomentin aritmeettinen keskiarvo kussakin 
vertailunopeuspisteessä seuraavista yhtälöistä: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Sovitetaan tuloksena saatu liikevastuksen aritmeettisen keskiarvon regressiokäyrä kaikkiin tietopareihin (v  jm , 
C jm ) kaikilla tämän alaliitteen 4.4.2.1 kohdassa kuvatuilla vertailunopeuksilla, jotta voidaan määrittää kertoi ­
met c  0 , c 1 ja c  2. 
Kertoimet c  0 , c 1 ja c  2 ja alustadynamometrilla mitatut rullausajat (ks. tämän alaliitteen 8.2.4 kohta) sisälly ­
tetään kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin.  
Jos testattava ajoneuvo on ajovastusmatriisiperhettä edustava ajoneuvo, asetetaan kertoimen c  1 arvo nollaan 
ja lasketaan kertoimet c  0 ja c  2 uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.  
4.5. Vertailuolosuhteiden ja mittalaitteiden mukaiset korjaukset  
4.5.1. Ilmanvastuskorjauskerroin  
Ilmanvastuskorjauskerroin K  2 lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/457
 
jossa  
T on kaikkien yksittäisten ajokertojen ilmanlämpötilan aritmeettinen keskiarvo (K)  
P on ilmanpaineen aritmeettinen keskiarvo (kPa).  
4.5.2. Vierintävastuskorjauskerroin  
Vierintävastuskorjauskerroin K  0 (kelvin  -1 , K  -1 ) voidaan määrittää empiiristen tietojen perusteella, jolloin sille 
täytyy saada hyväksyntäviranomaisen myöntämä hyväksyntä tietyn ajoneuvo- ja rengastestin osalta, tai sen 
voidaan olettaa olevan seuraava: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. Tuulikorjaus  
4.5.3.1. Tuulikorjaus kiinteää tuulimittausta käytettäessä  
4.5.3.1.1. Testitien myötäisesti puhaltavan tuulen absoluuttinen nopeus on korjattava vähentämällä se ero, jota ei voida 
kompensoida suuntaa vaihtaen tehdyillä testiajoilla, tämän alaliitteen 4.3.1.4.4 kohdassa annetusta vakioter ­
mistä f  0 tai tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa annetusta vakiotermistä c  0 . 
4.5.3.1.2. Rullausmenetelmään sovellettava tuulivastuskorjaustekijä w  1 tai vääntömomenttimittarimenetelmään sovellet ­
tava tuulivastuskorjaustekijä w  2 lasketaan seuraavista yhtälöistä:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
tai w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
jossa  
w 1 on rullausmenetelmään sovellettava tuulivastuskorjaustekijä (N)  
f 2 on tämän alaliitteen 4.3.1.4.4 kohdassa määritetty aerodynaamisen termin kerroin  
v w on vastakkaisiin suuntiin testissä mitatun testitien myötäisesti puhaltavan tuulen nopeuksien pienempi 
aritmeettinen keskiarvo (m/s)  
w 2 on vääntömomenttimittarimenetelmään sovellettava tuulivastuskorjaustekijä (Nm)  
c 2 on tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetty vääntömomenttimittarimenetelmään sovellettava ae ­
rodynaamisen termin kerroin.  
4.5.3.2. Tuulikorjaus ajoneuvossa tapahtuvaa tuulimittausta käytettäessä  
Jos rullausmenetelmän perustana on ajoneuvossa tapahtuva tuulimittaus, asetetaan 4.5.3.1.2 kohdassa ole ­
vissa yhtälöissä tekijöiden w  1 ja w  2 arvoksi nolla, koska tuulikorjaus tehdään jo tämän alaliitteen 4.3.2 
kohdan mukaisesti.FI L 175/458 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.5.4. Testimassan korjauskerroin  
Testiajoneuvon testimassaa koskeva korjauskerroin K  1 määritetään seuraavasta yhtälöstä: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
jossa  
f 0 on vakiotermi (N)  
TM on testiajoneuvon testimassa (kg)  
m av on tämän alaliitteen 4.3.1.4.4 kohdan mukaisesti määritetty testiajoneuvon todellinen testimassa (kg).  
4.5.5. Ajovastuskäyrän korjaaminen  
4.5.5.1. Tämän alaliitteen 4.3.1.4.4 kohdassa määritetty käyrä korjataan vertailuolosuhteisiin seuraavasti: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
jossa  
F* on korjattu ajovastus (N)  
f 0 on vakiotermi (N)  
f 1 on ensimmäisen asteen termin kerroin (N ·(h/km))  
f 2 on toisen asteen termin kerroin (N ·(h/km)  2 ) 
K 0 on tämän alaliitteen 4.5.2 kohdassa määritetty vierintävastuskorjauskerroin  
K 1 on tämän alaliitteen 4.5.4 kohdassa määritetty testimassan korjauskerroin  
K 2 on tämän alaliitteen 4.5.1 kohdassa määritetty ilmanvastuskorjauskerroin  
T on ympäristön lämpötilan aritmeettinen keskiarvo ( °C)  
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
w 1 on tämän alaliitteen 4.5.3 kohdassa määritetty tuulivastuskorjaustekijä.  
Laskelman ((f  0 – w  1 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulosta käytetään tavoiteajovastuskertoimena A  t laskettaessa 
tämän alaliitteen 8.1 kohdassa kuvattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.  
Laskelman (f  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulosta käytetään tavoiteajovastuskertoimena B  t laskettaessa tämän ala ­
liitteen 8.1 kohdassa kuvattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.  
Laskelman (K  2 × f  2 ) tulosta käytetään tavoiteajovastuskertoimena C  t laskettaessa tämän alaliitteen 8.1 koh ­
dassa kuvattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/459
 
4.5.5.2. Korjataan tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetty käyrä vertailuolosuhteiden ja asennettujen mittauslait ­
teiden suhteen seuraavalla menettelyllä.  
4.5.5.2.1. Korjaus vertailuolosuhteiden suhteen 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
jossa  
C* on korjattu liikevastus (Nm)  
c 0 on tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetty vakiotermi (Nm)  
c 1 on tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetty ensimmäisen asteen termin kerroin (Nm (h/km))  
c 2 on tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetty toisen asteen termin kerroin (Nm (h/km)  2 ) 
K 0 on tämän alaliitteen 4.5.2 kohdassa määritetty vierintävastuskorjauskerroin  
K 1 on tämän alaliitteen 4.5.4 kohdassa määritetty testimassan korjauskerroin  
K 2 on tämän alaliitteen 4.5.1 kohdassa määritetty ilmanvastuskorjauskerroin  
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
T on ympäristön lämpötilan aritmeettinen keskiarvo ( °C)  
w 2 on tämän alaliitteen 4.5.3 kohdassa määritetty tuulivastuskorjaustekijä.  
4.5.5.2.2. Korjaus asennettujen vääntömomenttimittarien suhteen  
Jos liikevastus määritetään vääntömomenttimittarilla, sen arvo on korjattava ajoneuvon ulkopuolelle asen ­
nettujen vääntömomenttimittauslaitteiden ajoneuvon aerodynaamisiin ominaisuuksiin aiheuttamien vaikutus ­
ten suhteen.  
Liikevastuskerroin c  2 korjataan seuraavan yhtälön mukaisesti: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
jossa  
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) - (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ on ilmanvastuskerroin kerrottuna ajoneuvon otsapinta-alalla vääntömomenttimittauslaite asennet ­
tuna, mitattuna tämän alaliitteen 3.2 kohdan kriteerien mukaisessa tuulitunnelissa (m  2 ) 
C D × A  f on ilmanvastuskerroin kerrottuna ajoneuvon otsapinta-alalla ilman vääntömomenttimittauslaitet ­
ta, mitattuna tämän alaliitteen 3.2 kohdan kriteerien mukaisessa tuulitunnelissa (m  2 ).FI L 175/460 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.5.5.2.3. Tavoiteliikevastuskertoimet  
Laskelman ((f  0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T-20))) tulosta käytetään tavoiteliikevastuskertoimena a  t laskettaessa 
tämän alaliitteen 8.2 kohdassa kuvattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.  
Laskelman (c  1 × (1 + K  0 × (T-20))) tulosta käytetään tavoiteliikevastuskertoimena b  t laskettaessa tämän 
alaliitteen 8.2 kohdassa kuvattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.  
Laskelman (c  2corr  × r) tulosta käytetään tavoiteliikevastuskertoimena c  t laskettaessa tämän alaliitteen 8.2 
kohdassa kuvattua alustadynamometrin kuormitusasetusta.  
5. Ajovastuksen tai liikevastuksen laskeminen ajoneuvon parametrien perusteella  
5.1. Ajoneuvojen ajovastuksen tai liikevastuksen laskeminen ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon perus ­
teella  
Jos edustavan ajoneuvon ajovastus määritetään tämän alaliitteen 4.3 kohdassa kuvatulla menetelmällä, yksit ­
täisen ajoneuvon ajovastus lasketaan tämän alaliitteen 5.1.1 kohdan mukaisesti.  
Jos edustavan ajoneuvon ajovastus määritetään tämän alaliitteen 4.4 kohdassa kuvatulla menetelmällä, yksit ­
täisen ajoneuvon ajovastus lasketaan tämän alaliitteen 5.1.2 kohdan mukaisesti.  
5.1.1. Ajovastusmatriisiperheen ajoneuvojen ajovastuksen laskemisessa käytetään tämän alaliitteen 4.2.1.4 kohdassa 
kuvattuja ajoneuvon parametreja ja tämän alaliitteen 4.3 kohdassa määritettyjä edustavan testiajoneuvon 
ajovastuskertoimia.  
5.1.1.1. Yksittäisen ajoneuvon ajovastusvoima lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
jossa  
F c on laskettu ajovastusvoima ajoneuvon nopeuden funktiona (N)  
f 0 on vakioajovastuskerroin (N) määriteltynä seuraavasta yhtälöstä: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon vakioajovastuskerroin (N)  
f 1 on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin, jonka arvoksi asetetaan nolla  
f 2 on toisen asteen ajovastuskerroin (N(h/km)  2 ) määritettynä seuraavasta yhtälöstä:  
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon toisen asteen ajovastuskerroin (N(h/km)  2 ) 
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
TM on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon todellinen testimassa (kg)FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/461
 
TM  r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa (kg)  
A f on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
A fr on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
RR on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni)  
RR  r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni)  
5.1.2. Ajovastusmatriisiperheen ajoneuvojen liikevastuksen laskemisessa käytetään tämän alaliitteen 4.2.1.4 koh ­
dassa kuvattuja ajoneuvon parametreja ja tämän alaliitteen 4.4 kohdassa määritettyjä edustavan testiajoneu ­
von liikevastuskertoimia.  
5.1.2.1. Yksittäisen ajoneuvon liikevastus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
jossa  
C c on laskettu liikevastus ajoneuvon nopeuden funktiona (Nm)  
c 0 on vakioliikevastuskerroin (N) määritettynä seuraavasta yhtälöstä: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon vakioliikevastuskerroin (Nm)  
c 1 on ensimmäisen asteen liikevastuskerroin, jonka arvoksi asetetaan nolla  
c 2 on toisen asteen liikevastuskerroin (Nm ·(h/km)  2 ) määritettynä seuraavasta yhtälöstä: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon toisen asteen liikevastuskerroin (N ·(h/km)  2 ) 
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
TM on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon todellinen testimassa (kg)  
TM  r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon testimassa (kg)  
A f on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
A fr on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 ) 
RR on ajovastusmatriisiperheen yksittäisen ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni)FI L 175/462 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
RR  r on ajovastusmatriisiperheen edustavan ajoneuvon renkaiden vierintävastus (kg/tonni)  
r’ on renkaan dynaaminen säde alustadynamometrillä nopeudessa 80 km/h (m)  
1,02 on likiarvokerroin, jolla kompensoidaan ajolaitteen häviöt.  
5.2. Oletusarvoisen ajovastuksen laskeminen ajoneuvon parametrien perusteella  
5.2.1. Vaihtoehtona ajovastuksen määrittämiselle rullaus- tai vääntömomenttimittarimenetelmällä voidaan laskea 
oletusarvoinen ajovastus.  
Ajoneuvon parametreihin perustuvassa oletusarvoisen ajovastuksen laskemisessa on käytettävä useita para ­
metreja, kuten ajoneuvon testimassaa, leveyttä ja korkeutta. Oletusarvoinen ajovastus F  c lasketaan vertailu ­
nopeuspisteissä.  
5.2.2. Oletusarvoinen ajovastusvoima lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
jossa  
F c on laskettu oletusarvoinen ajovastusvoima ajoneuvon nopeuden funktiona (N)  
f 0 on vakioajovastuskerroin (N) määritettynä seuraavasta yhtälöstä: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 on ensimmäisen asteen ajovastuskerroin, jonka arvoksi asetetaan nolla  
f 2 on toisen asteen ajovastuskerroin (N ·(h/km)  2 ) määriteltynä seuraavasta yhtälöstä: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v on ajoneuvon nopeus (km/h)  
TM on testimassa (kg)  
width on ajoneuvon leveys sellaisena kuin se on määriteltynä standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.2 (m)  
height on ajoneuvon korkeus sellaisena kuin se on määriteltynä standardin ISO 612:1978 kohdassa 6.3 (m)  
6. Tuulitunnelimenetelmä  
Tuulitunnelimenetelmässä ajovastuksen mittaamiseen käytetään tuulitunnelin ja alustadynamometrin taikka 
tuulitunnelin ja hihnadynamometrin yhdistelmää. Testipenkit voivat olla erillisiä tai toisiinsa yhdistettyjä.  
6.1. Mittausmenetelmä  
6.1.1. Ajovastus määritetään  
a) laskemalla yhteen tuulitunnelissa mitatut ja hihnadynamometrillä mitatut ajovastusvoimat tai  
b) laskemalla yhteen tuulitunnelissa mitatut ja alustadynamometrillä mitatut ajovastusvoimat.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/463
 
6.1.2. Ilmanvastus mitataan tuulitunnelissa.  
6.1.3. Vierintävastus ja ajolaitteen häviöt mitataan hihna- tai alustadynamometrillä, ja mittaukset tehdään saman ­
aikaisesti etu- ja taka-akselilla.  
6.2. Testauslaitteistojen hyväksyttäminen hyväksyntäviranomaisella  
Tuulitunnelimenetelmän antamia tuloksia verrataan rullausmenetelmällä saatuihin tuloksiin testauslaitteistojen 
pätevyyden osoittamiseksi. Ne on sisällytettävä kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
6.2.1. Hyväksyntäviranomainen valitsee kolme ajoneuvoa. Ajoneuvojen on katettava ne erilaiset ajoneuvot (esim. 
koon ja painon suhteen), joita testauslaitteistoilla on tarkoitus mitata.  
6.2.2. Tehdään kaikille kolmelle ajoneuvolle kaksi erillistä rullaustestiä tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti. 
Määritetään tuloksena saatavat ajovastuskertoimet f  0 , f 1 ja f  2 kyseisen kohdan mukaisesti ja korjataan ne 
tämän alaliitteen 4.5.5 kohdan mukaisesti. Testiajoneuvon rullaustestituloksena pidetään sille tehdystä kah ­
desta erillisestä rullaustestistä saatujen ajovastuskertoimien aritmeettista keskiarvoa. Jos laitteistojen hyväk ­
syntäkriteerien täyttymiseksi tarvitaan enemmän kuin kaksi rullaustestiä, lasketaan keskiarvo kaikista vali ­
deista testeistä.  
6.2.3. Tehdään samoille kolmelle ajoneuvolle, jotka valittiin tämän alaliitteen 6.2.1 kohdan mukaisesti, tuulitunne ­
limittaukset samoissa olosuhteissa ja määritetään tuloksena saatavat ajovastuskertoimet f  0 , f 1 ja f  2 . 
Jos valmistaja päättää käyttää tuulitunnelimenetelmässä yhtä tai useampaa käytettävissä olevaa vaihtoehtoista 
menettelyä (esivakautus 6.5.2.1 kohdan mukaisesti, menettely 6.5.2.2 ja 6.5.2.3 kohdan mukaisesti ja dyna ­
mometrin säätäminen 6.5.2.3.3 kohdan mukaisesti), kyseisiä menettelyjä on käytettävä myös laitteistojen 
hyväksynnässä.  
6.2.4. Hyväksyntäkriteerit  
Käytettävä laitteisto tai laitteistojen yhdistelmä hyväksytään, jos molemmat seuraavista kriteereistä täyttyvät:  
(a) Syklin energian ero ε k tuulitunneli- ja rullausmenetelmässä saa olla enintään ± 0,05 kunkin kolmen 
ajoneuvon k osalta laskettuna seuraavasta yhtälöstä:  
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
jossa  
ε k on syklin energian ero ajoneuvolle k tehdyssä täydellisessä ryhmän 3 WLTC-syklissä tuu ­
litunneli- ja rullausmenetelmissä (%)  
E k,WTM  on syklin energia ajoneuvolle k tehdyssä täydellisessä ryhmän 3 WLTC-syklissä laskettuna 
ajovastuksella, joka on saatu tuulitunnelimenetelmästä alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mu ­
kaisesti laskettuna (J)  
E k,coastdown  on syklin energia ajoneuvolle k tehdyssä täydellisessä ryhmän 3 WLTC-syklissä laskettuna 
ajovastuksella, joka on saatu rullausmenetelmästä alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti 
laskettuna (J)FI L 175/464 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
(b) Kyseisten kolmen eron aritmeettinen keskiarvo  x saa olla enintään ± 0,02.  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Laitteistoa saa käyttää ajovastuksen määrittämiseen enintään kahden vuoden ajan hyväksynnän myöntä ­
misestä.  
Kaikki rulla-alustadynamometrin tai hihnadynamometrin ja tuulitunnelin yhdistelmät on hyväksyttävä erik ­
seen.  
6.3. Ajoneuvon valmistelu ja lämpötila  
Ajoneuvo vakautetaan ja valmistellaan tämän alaliitteen 4.2.1 ja 4.2.2 kohdan mukaisesti. Tämä koskee sekä 
hihna- tai rulla-alustadynamometrillä että tuulitunnelissa tehtäviä mittauksia.  
Jos sovelletaan 6.5.2.1 kohdassa kuvattua vaihtoehtoista lämmitysmenettelyä, tavoitetestimassan säätö, ajo ­
neuvon punnitus ja mittaus tehdään ilman kuljettajaa.  
Hihna- tai alustadynamometritestitilojen lämpötilan asetusarvo on 20 °C vaihteluvälillä ± 3 °C. Valmistajan 
pyynnöstä asetusarvo voi olla myös 23 °C vaihteluvälillä ± 3 °C.  
6.4. Tuulitunnelimenettely  
6.4.1. Tuulitunneliin sovellettavat kriteerit  
Tuulitunnelin rakenteen, testausmenetelmien ja korjausten on tuotettava arvo (C  D × A  f ), joka edustaa arvoa 
(C D × A  f ) tieolosuhteissa ja jonka toistettavuus on 0,015 m  2 . 
Tämän alaliitteen 3.2 kohdassa lueteltujen tuulitunneliin sovellettavien kriteerien on täytyttävä kaikkien 
arvojen (C  D × A  f ) mittausten yhteydessä seuraavin mukautuksin:  
a) Tämän alaliitteen 3.2.4 kohdassa kuvatun kiinteän kuristeen on oltava pienempi kuin 25 prosenttia.  
b) Renkaaseen kosketuksissa olevan hihnan pinnan on oltava vähintään 20 prosenttia pitempi kuin renkaan 
kosketusalue ja vähintään yhtä leveä kuin kyseinen kosketusalue.  
c) Tämän alaliitteen 3.2.8 kohdassa kuvatun kokonaisilmanpaineen standardipoikkeaman suuttimen ulostu ­
lon kohdalla on oltava pienempi kuin 1 prosenttia.  
d) Tämän alaliitteen 3.2.10 kohdassa kuvatun kiinnitysjärjestelmän aiheuttaman kuristeen on oltava pie ­
nempi kuin 3 prosenttia.  
6.4.2. Tuulitunnelimittaukset  
Ajoneuvon on oltava tämän alaliitteen 6.3 kohdassa kuvatussa kunnossa.  
Ajoneuvo sijoitetaan tunnelin pitkittäiskeskilinjan suuntaisesti enintään 10 mm:n poikkeamalla.  
Ajoneuvo sijoitetaan niin, että suhteellisen tuulen kulma on 0° toleranssin ollessa ± 0,1°.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/465
 
Mitataan ilmanvastus vähintään 60 sekunnin ajalta vähimmäistaajuudella 5 Hz. Vastus voidaan vaihtoehtoi ­
sesti mitata myös vähimmäistaajuudella 1 Hz vähintään 300 perättäisestä mittausnäytteestä. Tulokseksi ote ­
taan vastuksen aritmeettinen keskiarvo.  
Jos ajoneuvossa on liikuteltavia aerodynaamisia korinosia, sovelletaan tämän alaliitteen 4.2.1.5 kohtaa. Jos 
liikuteltavat osat säätyvät nopeuden mukaan, mitataan tuulitunnelissa niiden kaikki soveltuvat asennot. 
Hyväksyntäviranomaiselle on toimitettava näyttöä, joka osoittaa vertailunopeuden, liikuteltavan osan asennon 
ja vastaavan arvon (C  D × A  f ) suhteen.  
6.5. Hihnatestipenkki tuulitunnelimittauksissa  
6.5.1. Hihnatestipenkkiä koskevat kriteerit  
6.5.1.1. Hihnatestipenkin kuvaus  
Pyörien on pyörittävä hihnoilla, jotka eivät muuta pyörien vierintäominaisuuksia maantieajoon verrattuna. X- 
akselin suuntaan mitattuihin voimiin on luettava myös ajolaitteen kitkavoimat.  
6.5.1.2. Ajoneuvon kiinnitysjärjestelmä  
Dynamometri varustetaan keskityslaitteella, joka suuntaa ajoneuvon toleranssilla ± 0,5 astetta z-akselin ym ­
pärillä. Kiinnitysjärjestelmän on pidettävä vetävä pyörä keskitetyssä asennossa ajovastuksen määrittämiseksi 
tehtävien rullausajojen ajan seuraavissa rajoissa:  
6.5.1.2.1. Sivuttaisasento (y-akseli)  
Ajoneuvon on pysyttävä suunnattuna y-akselin suuntaan, ja sivuttaisliikkeet on minimoitava.  
6.5.1.2.2. Asento edessä ja takana (x-akseli)  
Molempien pyöränakselien on sijaittava ± 10 mm:n etäisyydellä hihnan sivuttaiskeskilinjoista, sanotun kui ­
tenkaan rajoittamatta tämän alaliitteen 6.5.1.2.1 kohdan vaatimuksen soveltamista.  
6.5.1.2.3. Pystysuuntainen voima  
Kiinnitysjärjestelmä on suunniteltava siten, ettei se kohdista vetäviin pyöriin pystysuuntaista voimaa.  
6.5.1.3. Mitattujen voimien tarkkuus  
Mitataan vain pyörien kääntämiseen tarvittava reaktiovoima. Tuloksiin ei saa sisällyttää ulkoisia voimia (esim. 
tuulettimen ilmavirran ja ajoneuvon kiinnikkeiden voimia, hihnan aerodynaamisia reaktiovoimia, dynamo ­
metrin häviöitä).  
X-akselin suuntaisen voiman mittaustarkkuuden on oltava ± 5 N.  
6.5.1.4. Hihnan nopeuden säätäminen  
Hihnan nopeutta on säädettävä tarkkuudella ± 0,1 km/h.  
6.5.1.5. Hihnan pinta  
Hihnan pinnan on oltava puhdas ja kuiva, eikä siinä saa olla ylimääräistä materiaalia, joka voisi aiheuttaa 
renkaiden luistamista.  
6.5.1.6. Jäähdyttäminen  
Ajoneuvoa kohti puhalletaan nopeudeltaan vaihteleva ilmavirta. Ilmavirran lineaarisen nopeuden asetusarvon 
puhaltimen ulostulossa on oltava sama kuin vastaava dynamometrin nopeus suuremmilla mittausnopeuksilla 
kuin 5 km/h. Ilmavirran lineaarisen nopeuden puhaltimen ulostulossa on oltava ± 5 km/h tai ± 10 prosenttia 
vastaavasta mittausnopeudesta sen mukaan, kumpi on suurempi.FI L 175/466 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
6.5.2. Mittaus hihnalla  
Mittaus voidaan tehdä tämän alaliitteen 6.5.2.2 tai 6.5.2.3 kohdan mukaisesti.  
6.5.2.1. Esivakautus  
Ajoneuvo esivakautetaan dynamometrilla tämän alaliitteen 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 kohdan mukaisesti.  
Esivakautuksessa käytettävä dynamometrin kuormitus F  d on seuraava: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
jossa  
a d = 0  
b d = 0;  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
Dynamometrin ekvivalentti-inertia on sama kuin testimassa.  
Kuormituksen säätämisessä käytettävä ilmanvastus otetaan tämän alaliitteen 6.7.2 kohdasta, ja sitä voidaan 
käyttää suoraan syötearvona. Muussa tapauksessa käytetään tämän kohdan mukaisia arvoja a  d , b  d , ja c  d . 
Vaihtoehtona tämän alaliitteen 4.2.4.1.2 kohdalle lämmitys voidaan valmistajan pyynnöstä tehdä ajamalla 
ajoneuvoa hihnalla.  
Tällöin lämmittämisessä käytettävän nopeuden on oltava 110 prosenttia sovellettavan WLTC-syklin suu ­
rimmasta nopeudesta ja lämmittämisen on kestettävä yli 1 200 sekuntia, kunnes 200 sekunnin aikana 
mitatun voiman muutos on alle 5 N.  
6.5.2.2. Mittaaminen vakautuneilla nopeuksilla  
6.5.2.2.1. Testissä on edettävä suurimmasta pienimpään vertailunopeuspisteeseen.  
6.5.2.2.2. Heti edeltävässä nopeuspisteessä tehdyn mittauksen jälkeen hidastetaan vuorossa olevasta vertailunopeuspis ­
teestä seuraavaan sovellettavaan vertailunopeuspisteeseen siten, että hidastuvuus on tasaisesti noin 1 m/s  2 . 
6.5.2.2.3. Vakautetaan vertailunopeus vähintään 4 ja enintään 10 sekunnin ajaksi. Mittalaitteen on varmistettava, että 
mitattavan voiman signaali on tämän jälkeen vakaa.  
6.5.2.2.4. Mitataan voima kullakin vertailunopeudella ainakin 6 sekunnin ajan siten, että ajoneuvon nopeus on tasai ­
nen. Tuloksena oleva voima kyseisessä vertailunopeuspisteessä F  jDyno  on mittauksen aikana mitatun voiman 
aritmeettinen keskiarvo.  
Toistetaan tämän alaliitteen 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 kohdan vaiheet kaikilla vertailunopeuksilla.  
6.5.2.3. Mittaus hidastusta käyttäen  
6.5.2.3.1. Suoritetaan esivakautus ja dynamometrin säätäminen tämän alaliitteen 6.5.2.1 kohdan mukaisesti. Ajetaan 
ajoneuvoa ennen kutakin rullausjaksoa suurimmalla vertailunopeudella taikka vaihtoehtoisen lämmitysme ­
nettelyn tapauksessa nopeudella, joka on 110 prosenttia suurimmasta vertailunopeudesta, vähintään 1 mi ­
nuutin ajan. Kiihdytetään ajoneuvo sen jälkeen nopeuteen, joka on vähintään 10 km/h suurempi kuin suurin 
vertailunopeus, ja aloitetaan vapaa rullaus välittömästi.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/467
 
6.5.2.3.2. Tehdään mittaus tämän alaliitteen 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 kohdan mukaisesti. Rullausta ei tarvitse tehdä vastak ­
kaisiin suuntiin, eikä arvon Δt ji laskemiseen tämän alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdassa käytettyä yhtälöä sovelleta. 
Lopetetaan mittaus kahden hidastuksen jälkeen, jos kummankin kussakin vertailunopeuspisteessä tehdyn 
rullausajon voima vaihtelee enintään ± 10 N. Muussa tapauksessa tehdään vähintään kolme rullausajoa tämän 
alaliitteen 4.3.1.4.2 kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti.  
6.5.2.3.3. Lasketaan voima f  jDyno  kullakin vertailunopeudella v  j poistamalla simuloitu aerodynaaminen voima: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
jossa  
f jDecel  on tämän alaliitteen 4.3.1.4.4 kohdassa arvon F  j laskemiseen esitetyn yhtälön mukaisesti määritetty 
voima vertailunopeuspisteessä j (N)  
c d on tämän alaliitteen 6.5.2.1 kohdassa määritelty dynamometriin sovellettava kerroin N/(km/h)  2 . 
Valmistajan pyynnöstä voidaan vaihtoehtoisesti asettaa tekijän c  d arvoksi nolla rullauksen ajaksi ja arvon 
f jDyno  laskemista varten.  
6.5.2.4. Mittausolosuhteet  
Ajoneuvon on oltava tämän alaliitteen 4.3.1.3.2 kohdassa kuvatussa kunnossa.  
Vapaan rullauksen aikana vaihteiston on oltava vapaa-asennossa. Ohjauspyörän liikkeitä on vältettävä niin 
pitkälle kuin mahdollista, eikä ajoneuvon jarruja saa käyttää.  
6.5.3. Hihnamenetelmällä saatu mittaustulos  
Hihnadynamometrillä saatua tulos f  jDyno  on arvo f  j tämän alaliitteen 6.7 kohdan mukaisissa lisälaskelmissa.  
6.6. Alustadynamometri tuulitunnelimittauksissa  
6.6.1. Kriteerit  
Alaliitteessä 5 olevassa 1 ja 2 kohdassa esitettyjen kuvausten lisäksi sovelletaan tämän alaliitteen 
6.6.1.1–6.6.1.6 kohdassa kuvattuja kriteereitä.  
6.6.1.1. Alustadynamometrin kuvaus  
Etu- ja taka-akseli varustetaan yksittäisellä rullalla, jonka halkaisija on vähintään 1,2 metriä. X-akselin suun ­
taan mitattuihin voimiin luetaan myös ajolaitteen kitkavoimat.  
6.6.1.2. Ajoneuvon kiinnitysjärjestelmä  
Dynamometri varustetaan ajoneuvon suuntaavalla keskityslaitteella. Kiinnitysjärjestelmän on pidettävä vetävä 
pyörä keskitetyssä asennossa ajovastuksen määrittämiseksi tehtävien rullausajojen ajan seuraavissa suositel ­
luissa rajoissa:  
6.6.1.2.1. Ajoneuvon sijainti  
Testattava ajoneuvo sijoitetaan alustadynamometrin rullalle tämän alaliitteen 7.3.3 kohdan mukaisesti.  
6.6.1.2.2. Pystysuuntainen voima  
Kiinnitysjärjestelmän on täytettävä tämän alaliitteen 6.5.1.2.3 kohdan vaatimukset.FI L 175/468 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
6.6.1.3. Mitattujen voimien tarkkuus  
Mitattujen voimien tarkkuuden on oltava tämän alaliitteen 6.5.1.3 kohdan mukainen lukuun ottamatta x- 
akselin suuntaista voimaa, joka mitataan alaliitteessä 5 olevassa 2.4.1 kohdassa esitetyllä tarkkuudella.  
6.6.1.4. Dynamometrin nopeuden säätäminen  
Rullan nopeutta on säädettävä tarkkuudella ± 0,2 km/h.  
6.6.1.5. Rullan pinta  
Rullan pinnan on oltava tämän alaliitteen 6.5.1.5 kohdan mukainen.  
6.6.1.6. Jäähdyttäminen  
Tuulettimen on oltava tämän alaliitteen 6.5.1.6 kohdan mukainen.  
6.6.2. Mittaus dynamometrillä  
Mittaus tehdään tämän alaliitteen 6.5.2 mukaisesti.  
6.6.3. Alustadynamometrin rullan kuormituskäyrän korjaus  
Alustadynamometrillä mitatut voimat korjataan maantieajoa (tasainen pinta) vastaavaan vertailuarvoon, jol ­
loin tulokseksi saadaan f  j . 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
jossa  
c1 on renkaan vierintävastusta vastaava voiman f  jDyno  osuus  
c2 on alustadynamometrille ominainen säteen korjauskerroin  
f jDyno  on 6.5.2.3.3 kohdassa kullekin vertailunopeudelle j laskettu voima (N)  
R Wheel  on puolet renkaan suunnitellusta nimellishalkaisijasta (m)  
R Dyno  on alustadynamometrin rullan säde (m).  
Valmistaja ja hyväksyntäviranomainen sopivat käytettävistä tekijöistä c1 ja c2 käyttäen perustana valmistajan 
toimittamaa korrelaatiotestinäyttöä, joka kattaa ne pyörien ominaisuudet, joita alustadynamometrillä on 
tarkoitus testata.  
Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää seuraavaa varovaisen arvon antavaa yhtälöä: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Laskelmat  
6.7.1. Hihna- ja alustadynamometrin antamien tulosten korjaaminen  
Tämän alaliitteen 6.5 ja 6.6 kohdassa määritetyt mitatut voimat on korjattava vertailuolosuhteisiin seuraavalla 
yhtälöllä: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/469
 
jossa  
F Dj on hihna- tai alustadynamometrillä vertailunopeudella j mitattu korjattu vastus (N)  
f j on vertailunopeudella j mitattu voima (N)  
K 0 on tämän alaliitteen 4.5.2 kohdassa määritelty vierintävastuksen korjauskerroin (K  -1 ) 
K 1 on tämän alaliitteen 4.5.4 kohdassa määritetty testimassan korjauskerroin (N)  
T on lämpötilan aritmeettinen keskiarvo testikammiossa mittauksen aikana (K).  
6.7.2. Aerodynaamisen voiman laskeminen  
Ilmanvastus lasketaan seuraavalla yhtälöllä. Jos ajoneuvo on varustettu nopeuden mukaan säätyvillä liikutel ­
tavilla korinosilla, vastaavia arvoja (C  D × A  f ) sovelletaan asianomaisiin vertailunopeuspisteisiin. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
jossa  
F Aj on tuulitunnelissa vertailunopeudella j mitattu ilmanvastus (N)  
(C D × A  f ) j on ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulo tietyssä vertailunopeuspisteessä j tapauksen mu ­
kaan (m  2 ) 
ρ 0 on tämän liitteen 3.2.10 kohdassa määritelty kuivan ilman tiheys (kg/m  3 ) 
v j on vertailunopeus j (km/h).  
6.7.3. Ajovastusarvojen laskeminen  
Lasketaan kokonaisajovastus tämän alaliitteen 6.7.1 ja 6.7.2 kohdan tulosten summana seuraavalla yhtälöllä: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
kaikkien soveltuvien vertailupisteiden j osalta (N)  
Lasketaan kaikkien laskettujen arvojen F  * 
j osalta ajovastusyhtälön kertoimet f  0 , f 1 ja f  2 pienimmän neliösum ­
man regressiolla ja käytetään niitä tavoitekertoimina tämän alaliitteen 8.1.1 kohdan mukaisissa laskelmissa.  
Jos tuulitunnelissa testattavat ajoneuvot ovat ajovastusmatriisiperhettä edustavia ajoneuvoja, asetetaan kertoi ­
men f  1 arvo nollaan ja lasketaan kertoimet f  0 ja f  2 uudelleen pienimmän neliösumman regressiolla.  
7. Ajovastuksen siirtäminen alustadynamometriin  
7.1. Alustadynamometritestin valmistelu  
7.1.1. Laboratorio-olosuhteet  
7.1.1.1. Rullat  
Alustadynamometrin rullien on oltava puhtaita ja kuivia, eikä niissä saa olla ylimääräistä materiaalia, joka 
voisi aiheuttaa renkaiden luistamista. Monirullaisia alustadynamometrejä on käytettävä samassa yhteenkytke ­
tyssä tai -kytkemättömässä tilassa kuin seuraavaksi tehtävässä tyyppi 1 -testissä. Alustadynamometrin nopeus 
mitataan tehoabsorptioyksikköön kytketystä rullasta.FI L 175/470 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
7.1.1.1.1. Renkaiden luistaminen  
Renkaiden luistamisen estämiseksi voidaan käyttää lisäpainoja. Valmistajan on säädettävä alustadynamometrin 
kuorma lisäpainojen kanssa. Lisäpainoja on käytettävä sekä kuorman säätämisen että päästö- ja polttoaineen ­
kulutustestien aikana. Lisäpainon käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
7.1.1.2. Testitilan lämpötila  
Laboratorion ilman lämpötila säädetään arvoon 23 °C, ja se saa vaihdella testin aikana enintään ± 5 °C, ellei 
mahdollinen seuraavaksi tehtävä testi muuta edellytä.  
7.2. Alustadynamometrin valmistelu  
7.2.1. Inertiamassan asettaminen  
Asetetaan alustadynamometrin ekvivalentti-inertiamassa tämän alaliitteen 2.5.3 kohdan mukaisesti. Jos alus ­
tadynamometrin inertia-asetusta ei voida säätää juuri tähän arvoon, käytetään seuraavaksi suurempaa inertia- 
asetusta, joka saa olla enintään 10 kg suurempi.  
7.2.2. Alustadynamometrin lämmitys  
Lämmitetään alustadynamometriä sen valmistajan suositusten mukaisesti tai muutoin sopivalla tavalla siten, 
että dynamometrin kitkahäviöt voivat tasaantua.  
7.3. Ajoneuvon valmistelu  
7.3.1. Rengaspaineen tarkistaminen  
Säädetään rengaspaine tyyppi 1 -testin seisontalämpötilassa enintään 50 prosenttia suuremmaksi kuin sen 
rengaspainealueen alaraja, jonka valmistaja on määritellyt valitulle renkaalle (ks. tämän alaliitteen 4.2.2.3 
kohta). Merkitään arvo kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
7.3.2. Jos dynamometrin asetuksia ei ei-toistettavissa olevien voimien vuoksi voida määrittää tämän alaliitteen 8.1.3 
kohdassa esitettyjen kriteerien mukaisesti, ajoneuvo on varustettava vapaarullaustilalla. Vapaarullaustila edel ­
lyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja sen käytöstä on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testaus ­
selosteissa.  
7.3.2.1. Jos ajoneuvo on varustettu vapaarullaustilalla, tila on kytkettävä käyttöön sekä ajovastusta määritettäessä että 
alustadynamometrillä.  
7.3.3. Ajoneuvon sijoittaminen dynamometrille  
Testattava ajoneuvo asetetaan alustadynamometrille suoraan eteenpäin suuntautuvaan asentoon ja kiinnite ­
tään turvallisesti. Jos käytetään yksirullaista alustadynamometriä, renkaan ja rullan kosketusalueen keskustan 
on oltava rullan yläosasta mitattuna ± 25 mm:n tai ± 2 prosentin etäisyydellä rullan halkaisijasta sen mukaan, 
kumpi on pienempi.  
7.3.3.1. Jos käytetään vääntömomenttimittarimenetelmää, rengaspainetta säädetään siten, että dynaaminen säde on 
0,5 prosentin tarkkuudella sama kuin dynaaminen säde r  j , joka lasketaan tämän alaliitteen 4.4.3.1 kohdan 
yhtälöistä vertailunopeuspisteessä 80 km/h. Alustadynamometrin dynaaminen säde lasketaan tämän alaliitteen 
4.4.3.1 kohdassa kuvatulla menettelyllä.  
Jos säätöarvo on tämän alaliitteen 7.3.1 kohdassa määritellyn vaihtelualueen ulkopuolella, vääntömomentti ­
mittarimenetelmää ei käytetä.  
7.3.4. Ajoneuvon lämmittäminen  
7.3.4.1. Ajoneuvoa lämmitetään sovellettavalla WLTC-syklillä. Jos ajoneuvon lämmitysajon nopeus oli 90 prosenttia 
tämän alaliitteen 4.2.4.1.2 kohdassa määritellyn menettelyn seuraavaksi suuremman vaiheen suurimmasta 
nopeudesta, lisätään tämä suurempi vaihe sovellettavaan WLTC-sykliin.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/471
 
Taulukko A4/6  
Ajoneuvon lämmittäminen  
Ajoneuvon ryh ­
mä Sovellettava WLTC-sykli  Otetaan seuraavaksi nopeampi 
vaihe  Lämmityssykli  
Ryhmä 1  Hidas  1 + Keskinopea  1 – Hidas  1 + Keskinopea  1 
Ryhmä 2  Hidas  2 + Keskinopea  2 + No ­
pea  2 + Moottoritie  2 – 
Hidas  2 + Keskinopea  2 + No ­
pea  2 + Moottoritie  2 Hidas  2 + Keskinopea  2 + No ­
pea  2 Kyllä (Moottoritie  2 ) 
Ei Hidas  2 + Keskinopea  2 + No ­
pea  2 
Ryhmä 3  Hidas  3 + Keskinopea  3 + No ­
pea  3 + Moottoritie  3 Hidas  3 + Keskinopea  3 + No ­
pea  3 + Moottoritie  3 Hidas  3 + Keskinopea  3 + No ­
pea  3 + Moottoritie  3 Hidas  3 + Keskinopea  3 + No ­
pea  3 Kyllä (Moottoritie  3 ) 
Ei Hidas  3 + Keskinopea  3 + No ­
pea  3 
7.3.4.2. Jos ajoneuvo on jo lämmitetty, ajetaan tämän alaliitteen 7.3.4.1 kohdassa sovellettu suurimman nopeuden 
WLTC-vaihe.  
7.3.4.3. Vaihtoehtoinen lämmitysmenettely  
7.3.4.3.1. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan käyttää vaihtoehtoista lämmitys ­
menettelyä. Hyväksyttyä vaihtoehtoista lämmitysmenettelyä voidaan käyttää samaan ajovastusperheeseen kuu ­
luville ajoneuvoille, ja sen on täytettävä tämän alaliitteen 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 kohdan vaatimukset.  
7.3.4.3.2. Valitaan ainakin yksi ajovastusperhettä edustava ajoneuvo.  
7.3.4.3.3. Vaihtoehtoiselle lämmitysmenettelylle alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti korjatuilla ajovastuskertoi ­
milla f  0a , f 1a ja f  2a lasketun syklikohtaisen energiantarpeen on oltava yhtä suuri tai suurempi kuin kullekin 
sovellettavalle vaiheelle tavoiteajovastuskertoimilla f  0 , f 1 , ja f  2 laskettu syklikohtainen energiantarve.  
Korjatut ajovastuskertoimet f  0a , f 1a and f  2a lasketaan seuraavista yhtälöistä:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
jossa  
A d_alt , B  d_alt ja C  d_alt ovat vaihtoehtoisen lämmitysmenettelyn jälkeiset alustadynamometrin ase ­
tuskertoimet  
A d_WLTC  , B  d_WLTC  ja C  d_WLTC  ovat alustadynamometrin asetuskertoimet tämän alaliitteen 7.3.4.1 koh ­
dassa kuvatun WLTC-lämmitysmenettelyn ja tämän alaliitteen 8 kohdan 
mukaisen alustadynamometrin validin asetuksen jälkeen.  
7.3.4.3.4. Korjattuja ajovastuskertoimia f  0a , f 1a and f  2a käytetään ainoastaan sovellettaessa tämän alaliitteen 7.3.4.3.3 
kohtaa. Muissa tarkoituksissa tavoiteajovastuskertoimina käytetään tavoiteajovastuskertoimia f  0 , f 1 ja f  2 . 
7.3.4.3.5. Hyväksyntäviranomaiselle on toimitettava tarkat tiedot menettelystä ja sen vastaavuudesta.FI L 175/472 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
8. Alustadynamometrin kuormitusasetus  
8.1. Alustadynamometrin kuormitusasetuksen säätäminen rullausmenetelmällä  
Menetelmää voidaan soveltaa, kun ajovastuskertoimet f  0 , f 1 ja f  2 on määritetty.  
Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa menetelmää sovelletaan, kun edustavan ajoneuvon ajovastus määrite ­
tään tämän alaliitteen 4.3 kohdassa kuvatulla rullausmenetelmällä. Tavoiteajovastusarvot lasketaan tämän 
alaliitteen 5.1 kohdassa kuvatulla menetelmällä.  
8.1.1. Kuormituksen alustava asettaminen  
Jos alustadynamometrissä on kertoimen valitsin, dynamometrin tehoabsorptioyksikön säätämisessä käytetään 
seuraavasta yhtälöstä saatavia keinotekoisia alustavia kertoimia A  d , B  d ja C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
jossa  
F d on alustadynamometrin kuormitusasetus (N)  
v on alustadynamometrin rullan nopeus (km/h).  
Kuormituksen alustavassa asettamisessa suositellaan käytettäväksi seuraavia kertoimia:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
yksiakselisille alustadynamometreille tai  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
kaksiakselisille alustadynamometreille, jolloin A  t , B  t ja C  t ovat tavoiteajovastuskertoimet  
b) empiiriset arvot, kuten ne, joita käytetään vastaavantyyppisen ajoneuvon asetuksissa.  
Jos alustadynamometrissä on polygonaaliasetus, dynamometrin tehoabsorptioyksikköön asetetaan asianmu ­
kaiset kuormitusarvot kullekin vertailunopeudelle.  
8.1.2. Vapaa rullaus  
Alustadynamometrillä tehtävässä rullaustestissä noudatetaan tämän alaliitteen 8.1.3.4.1 tai 8.1.3.4.2 kohdassa 
kuvattua menettelyä. Testi aloitetaan viimeistään 120 sekunnin kuluttua lämmitysmenettelyn päättymisestä. 
Perättäiset rullausajot aloitetaan välittömästi. Lämmitysmenettelyn ja iterointimenetelmällä tehtävien rullaus ­
ten välistä aikaa voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella pidentää, jotta 
ajoneuvon asetukset rullausta varten ovat oikeat. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyt ­
töä, jolla perustellaan lisäajan pyytämistä ja jolla osoitetaan, ettei lisäaika vaikuta kuormitusparametreihin 
(esim. jäähdytysaineen ja/tai öljyn lämpötila, dynamometriin kohdistuva voima).  
8.1.3. Todentaminen  
8.1.3.1. Lasketaan tavoiteajovastuksen arvo käyttämällä tavoiteajovastuskertoimia A  t , B t ja C  t , kullakin vertailunopeu ­
della v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/473
 
jossa  
A t , B  t ja C  t ovat tavoiteajovastusparametrit f  0 , f 1 ja f  2 
F tj on vertailunopeudella v  j mitattu tavoiteajovastus (N)  
v j on järjestysluvun j vertailunopeus (km/h).  
8.1.3.2. Mitattu ajovastus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
jossa  
F mj on mitattu ajovastus kullakin vertailunopeudella v  j (N) 
TM on ajoneuvon testimassa (kg)  
m r on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tämän alaliitteen 2.5.1 kohdan mukaisesti 
(kg) 
Δt j on nopeutta v  j vastaava rullausaika (s).  
8.1.3.3. Lasketaan simuloitu ajovastus alustadynamometrillä tämän alaliitteen 4.3.1.4 kohdassa esitetyllä menetelmällä 
lukuun ottamatta vastakkaisiin suuntiin tehtäviä mittauksia mutta mukaan luettuina tämän alaliitteen 4.5 
kohdan mukaiset sovellettavat korjaukset, jolloin saadaan simuloitu ajovastuskäyrä: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Määritetään simuloitu ajovastus kullekin vertailunopeudelle v  j seuraavalla yhtälöllä käyttäen laskettuja arvoja 
A s , B  s ja C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Dynamometrin kuormituksen asettamisessa voidaan käyttää kahta eri menetelmää. Jos ajoneuvoa kiihdyte ­
tään dynamometrillä, käytetään tämän alaliitteen 8.1.3.4.1 kohdassa kuvattua menetelmää. Jos ajoneuvoa 
kiihdytetään sen omalla käyttövoimalla, käytetään tämän alaliitteen 8.1.3.4.1 tai 8.1.3.4.2 kohdassa kuvattua 
menetelmää. Pienimmän kiihtyvyyden kerrottuna nopeudella on oltava 6 m  2 /s 3 . Jos ajoneuvo ei pysty saa ­
vuttamaan arvoa 6 m  2 /s 3 , sitä ajetaan kaasunsäädin täysin auki.  
8.1.3.4.1. Kiinteiden arvojen menetelmä  
8.1.3.4.1.1. Dynamometrin ohjelmiston on suoritettava yhteensä kolme rullausajoa: Ensimmäisestä rullausajosta lasketaan 
dynamometrin asetuskertoimet toista rullausajoa varten tämän alaliitteen 8.1.4 kohdan mukaisesti. Ensim ­
mäisen rullausajon jälkeen ohjelmiston on suoritettava kolme uutta rullausajoa, joissa käytetään joko ensim ­
mäisen rullausajon jälkeen määritettyjä kiinteitä dynamometrin asetuskertoimia tai tämän alaliitteen 8.1.4 
kohdan mukaisesti mukautettuja dynamometrin asetuskertoimia.FI L 175/474 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
8.1.3.4.1.2. Lopulliset dynamometrin asetuskertoimet A, B ja C lasketaan seuraavista yhtälöistä: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
jossa  
A t , B  t ja C  t ovat tavoiteajovastusparametrit f  0 , f 1 ja f  2 
A sn , B  sn ja C  sn ovat ajon n simuloidut ajovastuskertoimet  
A dn , B  dn ja C  dn ovat ajon n dynamometrin asetuskertoimet  
n on rullausajojen järjestysnumero ensimmäinen vakautusajo mukaan luettuna.  
8.1.3.4.2. Iterointimenetelmä  
Määritellyillä nopeusalueilla olevien laskettujen voimien vaihteluvälin on oltava ± 10 N kahden perättäisen 
rullausajon voimien pienimmän neliösumman regression jälkeen. Muussa tapauksessa on mukautettava alus ­
tadynamometrin kuormitusasetusta tämän alaliitteen 8.1.4 kohdan mukaisesti ja suoritettava sitten lisää 
rullausajoja, kunnes vaihteluvälivaatimus täyttyy.  
8.1.4. Mukauttaminen  
Alustadynamometrin kuormitusasetus mukautetaan seuraavien yhtälöiden mukaisesti: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
jolloin 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
jossa  
F dj on alustadynamometrin alustava kuormitusasetus (N)  
F * 
dj on alustadynamometrin mukautettu kuormitusasetus (N)  
F j on mukauttava ajovastus (F  sj - F  tj ) (N)  
F sj on simuloitu ajovastus vertailunopeudella v  j (N) 
F tj on tavoiteajovastus vertailunopeudella v  j (N) 
A * 
d , B  * 
d ja C  * 
d ovat uudet alustadynamometrin asetuskertoimet.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/475
 
8.2. Alustadynamometrin kuormitusasetuksen asettaminen vääntömomenttimittarimenetelmällä  
Menetelmää voidaan käyttää, kun liikevastus määritetään tämän alaliitteen 4.4 kohdassa kuvatulla vääntö ­
momenttimittarimenetelmällä.  
Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa menetelmää sovelletaan, kun edustavan ajoneuvon liikevastus määrite ­
tään tämän alaliitteen 4.4 kohdassa kuvatulla vääntömomenttimittarimenetelmällä. Tavoiteajovastusarvot 
lasketaan tämän alaliitteen 5.1 kohdassa kuvatulla menetelmällä.  
8.2.1. Kuormituksen alustava asettaminen  
Jos alustadynamometrissä on kertoimen valitsin, dynamometrin tehoabsorptioyksikön säätämisessä käytetään 
seuraavasta yhtälöstä saatavia keinotekoisia alustavia kertoimia A  d , B  d ja C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
jossa  
F d on alustadynamometrin kuormitusasetus (N)  
v on alustadynamometrin rullan nopeus (km/h).  
Kuormituksen alustavassa asettamisessa suositellaan käytettäväksi seuraavia kertoimia:  
a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
yksiakselisille alustadynamometreille tai  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
kaksiakselisille alustadynamometreille, jolloin  
a t , b t ja c  t ovat tavoiteliikevastuskertoimet ja  
r′ on renkaan dynaaminen säde alustadynamometrillä nopeudella 80 km/h (m) tai  
b) empiiriset arvot, kuten ne, joita käytetään vastaavantyyppisen ajoneuvon asetuksissa.  
Jos alustadynamometrissä on polygonaaliasetus, dynamometrin tehoabsorptioyksikköön asetetaan asianmu ­
kaiset kuormitusarvot kullekin vertailunopeudelle.  
8.2.2. Pyörän vääntömomentin mittaaminen  
Vääntömomentti mitataan alustadynamometrillä tämän alaliitteen 4.4.2 kohdan mukaisesti. On käytettävä 
samanlaisia vääntömomenttimittareita kuin edeltävässä tietestissä.  
8.2.3. Todentaminen  
8.2.3.1. Määritetään tavoiteliikevastuskäyrä (vääntömomenttikäyrä) tämän alaliitteen 4.5.5.2.1 kohdassa olevalla yh ­
tälöllä. Käyrä voidaan määrittää seuraavasti: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jFI L 175/476 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
8.2.3.2. Lasketaan simuloitu tavoiteliikevastuskäyrä (vääntömomenttikäyrä) alustadynamometrillä tämän alaliitteen 
4.4.3 kohdassa kuvatulla menetelmällä ja samassa kohdassa täsmennetyllä mittaustarkkuudella sekä mää ­
rittämällä tavoiteliikevastuskäyrä (vääntömomenttikäyrä) tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa kuvatulla tavalla 
mukaan luettuina tämän alaliitteen 4.5 kohdan mukaiset sovellettavat korjaukset jättäen kaikissa tapauksissa 
tekemättä mittaukset vastakkaisiin suuntiin, jolloin saadaan simuloitu liikevastuskäyrä: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Simuloidun liikevastuksen (vääntömomentin) on oltava toleranssin ± 10 N×r’ sisällä tavoiteliikevastuksesta 
kaikissa vertailunopeuspisteessä, kun r’ on renkaan dynaaminen säde metreinä mitattuna alustadynamomet ­
rillä nopeudella 80 km/h.  
Jo toleranssi jollakin vertailunopeudella ei ole tässä kohdassa kuvatun menetelmän kriteerin mukainen, 
mukautetaan alustadynamometrin kuormitusasetusta tämän alaliitteen 8.2.3.3 kohdassa kuvatulla menette ­
lyllä.  
8.2.3.3. Mukauttaminen  
Alustadynamometrin kuormitusasetus mukautetaan seuraavan yhtälön mukaisesti: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
jolloin 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
jossa  
F * 
dj on alustadynamometrin uusi kuormitusasetus (N);(F  sj - F  tj ), Nm  
F ej on mukauttava ajovastus (F  sj -F tj ) (Nm)  
F sj on simuloitu ajovastus vertailunopeudella v  j (Nm)  
F tj on tavoiteajovastus vertailunopeudella v  j (Nm)  
A * 
d , B  * 
d ja C  * 
d ovat uudet alustadynamometrin asetuskertoimet  
r’ on renkaan dynaaminen säde alustadynamometrillä nopeudella 80 km/h (m)  
Toistetaan tämän alaliitteen 8.2.2 ja 8.2.3 kohta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/477
 
8.2.3.4. Vetävien akselien massa, renkaiden eritelmät ja alustadynamometrin kuormitusasetus on merkittävä kaikkiin 
asianomaisiin testausselosteisiin, kun tämän alaliitteen 8.2.3.2 kohdan vaatimus täyttyy.  
8.2.4. Liikevastuskertoimien muuntaminen ajovastuskertoimiksi f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1 Jos ajoneuvo ei rullaa toistettavissa olevalla tavalla eikä tämän alaliitteen 4.2.1.8.5 kohdan mukaista rullaus ­
tilaa voida käyttää, lasketaan ajovastusyhtälössä käytettävät kertoimet f  0 , f 1 ja f  2 tämän alaliitteen 8.2.4.1.1 
kohdassa olevilla yhtälöillä. Muissa tapauksissa suoritetaan tämän alaliitteen 8.2.4.2–8.2.4.4 kohdassa kuvattu 
menettely.  
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
jossa  
c 0 , c 1 , c 2 ovat tämän alaliitteen 4.4.4 kohdassa määritetyt liikevastuskertoimet (Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 ) 
r on renkaan dynaaminen säde ajoneuvossa, jolla liikevastus määritettiin (m)  
1,02 on likiarvokerroin, jolla kompensoidaan ajolaitteen häviöt.  
8.2.4.1.2. Määritettyjä kertoimien f  0 , f 1 ja f  2 arvoja ei käytetä alustadynamometrin asetuksissa eikä päästö- tai toimin ­
tasädetesteissä. Niitä käytetään vain seuraavissa tapauksissa:  
a) pienennyksen määrittäminen alaliitteessä 1 olevan 8 kohdan mukaisesti  
b) vaihteenvaihtopisteiden määrittäminen alaliitteen 2 mukaisesti  
c) hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen interpolointi alaliitteessä 7 olevan 3.2.3 kohdan mukai ­
sesti  
d) sähköajoneuvojen tulosten laskeminen alaliitteessä 8 olevan 4 kohdan mukaisesti.  
8.2.4.2. Kun alustadynamometri on säädetty määrätyillä toleransseilla, tehdään ajoneuvolle rullausmenettely alusta ­
dynamometrillä tämän alaliitteen 4.3.1.3 kohdan mukaisesti. Rullausajat on esitettävä kaikissa asianomaisissa 
testausselosteissa.  
8.2.4.3. Määritetään ajovastus F  j vertailunopeudella v  j (N) seuraavalla yhtälöllä:  
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jFI L 175/478 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
jossa  
F j on ajovastus vertailunopeudella v  j (N) 
TM on ajoneuvon testimassa (kg)  
m r on pyörivien komponenttien ekvivalentti tehollinen massa tämän alaliitteen 2.5.1 kohdan mukaisesti 
(kg) 
Δv = 10 km/h  
Δt j on nopeutta v  j vastaava rullausaika (s).  
8.2.4.4. Määritetään ajovastusyhtälössä käytettävät kertoimet f  0 , f 1 ja f  2 pienimmän neliösumman regressiolla koko 
vertailunopeusalueella.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/479
 
Alaliite 5  
Testauslaitteet ja kalibroinnit  
1. Testipenkkiä koskevat vaatimukset ja asetukset  
1.1. Jäähdytystuuletinta koskevat vaatimukset  
1.1.1. Ajoneuvoon kohdistetaan nopeudeltaan vaihteleva ilmavirtaus. Ilmavirran lineaarisen nopeuden asetus ­
arvon puhaltimen ulostulossa on oltava sama kuin vastaava rullan nopeus suuremmilla nopeuksilla kuin 
5 km/h. Ilmavirran lineaarisen nopeuden puhaltimen ulostulossa on oltava ± 5 km/h tai ± 10 prosenttia 
vastaavasta rullan nopeudesta sen mukaan, kumpi on suurempi.  
1.1.2. Määritetään edellä mainittu ilmavirran nopeus keskiarvona joukosta mittauspisteitä, jotka täyttävät seu ­
raavat vaatimukset:  
a) Suorakulmaisilla ulostuloilla varustettujen tuulettimien tapauksessa pisteet sijaitsevat keskellä kutakin 
suorakulmiota, jotka jakavat koko ulostulon yhdeksään alueeseen (eli jakavat ulostulon vaaka- ja 
pystysivut kolmeen samankokoiseen osaan). Keskialueella ei tehdä mittauksia (kuten kuvassa A5/1 
esitetään).  
Kuva A5/1  
Tuuletin, jonka ulostulo on suorakulmainen
  
b) Pyöreät tuulettimien ulostulot jaetaan kahdeksaan samankokoiseen sektoriin pystysuoralla, vaakasuo ­
ralla ja kahdella 45 asteen suoralla. Mittauspisteet sijaitsevat kunkin sektorin keskisäteellä (22,5°) 
etäisyydellä, joka vastaa kahta kolmasosaa säteen kokonaispituudesta (kuten kuvassa A5/2 esitetään).  
Kuva A5/2  
Tuuletin, jonka ulostulo on pyöreä
  
Mittaukset on tehtävä niin, ettei tuulettimen edessä ole ajoneuvoa tai muuta estettä. Ilman lineaarisen 
nopeuden mittauslaite on sijoitettava 0–20 cm:n päähän ilmasuuttimesta.  
1.1.3. Tuulettimen ulostulolla on oltava seuraavat ominaisuudet:  
a) pinta-ala vähintään 0,3 m  2 ja 
b) leveys/halkaisija vähintään 0,8 m.FI L 175/480 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.1.4. Tuulettimen sijainnin on oltava seuraava:  
a) matalamman reunan korkeus maasta: noin 20 cm  
b) etäisyys ajoneuvon etuosasta: noin 30 cm.  
1.1.5. Jäähdytystuulettimen korkeutta ja sivusuuntaista sijaintia voidaan valmistajan pyynnöstä muuttaa, jos 
hyväksyntäviranomainen pitää sitä asianmukaisena.  
1.1.6. Jäähdytystuulettimen sijainti on tämän alaliitteen 1.1.5 kohdassa kuvatuissa tapauksissa kirjattava kaikkiin 
asianomaisiin testausselosteisiin, ja sitä on käytettävä mahdollisissa myöhemmin tehtävissä testeissä.  
2. Alustadynamometri  
2.1. Yleiset vaatimukset  
2.1.1. Dynamometrin on pystyttävä simuloimaan ajovastusta käyttäen kolmea ajovastuskerrointa, joita voidaan 
säätää kuormituskäyrän muodon muuttamiseksi.  
2.1.2. Alustadynamometri voi olla yksi- tai kaksirullainen. Kun käytetään kaksirullaisia alustadynamometrejä, 
rullien on oltava kiinteästi liitettyjä tai eturullan on käytettävä suoraan tai epäsuorasti intertiamassoja ja 
tehonabsorptiolaitetta.  
2.2. Erityiset vaatimukset  
Seuraavat erityiset vaatimukset liittyvät dynamometrin valmistajan eritelmiin.  
2.2.1. Rullan pyörintäpoikkeaman on oltava pienempi kuin 0,25 mm kaikissa mittauspaikoissa.  
2.2.2. Rullan halkaisijan on oltava ± 1,0 mm:n sisällä ilmoitetusta nimellisarvosta kaikissa mittauspaikoissa.  
2.2.3. Dynamometrissä on oltava ajanmittausjärjestelmä, jota käytetään määritettäessä kiihtyvyydet ja mitatta ­
essa ajoneuvon tai dynamometrin rullausajat. Ajanmittausjärjestelmän tarkkuuden on oltava vähintään ± 
0,001 prosenttia. Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa.  
2.2.4. Dynamometrissä on oltava nopeudenmittausjärjestelmä, jonka tarkkuus on vähintään ± 0,080 km/h. 
Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa.  
2.2.5. Dynamometrin vasteajan (90 prosentin vaste vetovoiman muutokseen) on oltava pienempi kuin 100 ms 
vähintään 3 m/s  2 :n hetkellisillä kiihtyvyyksillä. Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa ja merkittävien 
kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.  
2.2.6. Dynamometrin valmistajan on ilmoitettava dynamometrin perusinertia, jonka on vahvistettava olevan 
± 0,5 prosentin sisällä kustakin mitatusta perusinertiasta ja ± 0,2 prosentin sisällä aritmeettisesta keski ­
arvosta, joka on johdettu dynaamisesti kokeista, joissa kiihtyvyys, hidastuvuus ja voima ovat vakioita.  
2.2.7. Rullan nopeus mitataan vähintään 1 Hz:n taajuudella.  
2.3. Muut erityiset vaatimukset alustadynamometreille testattaessa ajoneuvoja nelivetotilassa  
2.3.1. Nelivedon hallintalaite on suunniteltava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät, kun tehdään testi, 
jossa ajoneuvolla ajetaan WLTC-sykli.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/481
 
2.3.1.1. Simuloidaan ajovastusta siten, että voimat jakautuvat nelivetotilassa samalla tavalla kuin ajettaessa ajo ­
neuvoa sileällä, kuivalla ja tasaisella tienpinnalla.  
2.3.1.2. Tämän alaliitteen 2.3.1.2.1 sekä 2.3.1.2.2 tai 2.3.1.2.3 kohdan vaatimusten täyttyminen on tarkastettava 
alkuasennuksen yhteydessä ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen. Etu- ja takarullan nope ­
uksien ero arvioidaan suodattamalla vähintään 20 Hz:n taajuudella saadut tiedot rullien nopeudesta 1 
sekunnin liikkuvan keskiarvon suodattimella.  
2.3.1.2.1. Etu- ja takarullan kulkeman matkan eron on oltava pienempi kuin 0,2 prosenttia WLTC-syklissä ajetusta 
matkasta. Integroidaan absoluuttinen luku käytettäväksi ajomatkan kokonaiseron laskemisessa WLTC- 
syklin mitalta.  
2.3.1.2.2. Etu- ja takarullan kulkeman matkan eron on oltava pienempi kuin 0,1 m kaikilla 200 ms:n jaksoilla.  
2.3.1.2.3. Kaikkien rullanopeuksien erojen toleranssi on ± 0,16 km/h.  
2.4. Alustadynamometrin kalibrointi  
2.4.1. Voimanmittausjärjestelmä  
Voima-anturin tarkkuuden ja lineaarisuuden on oltava vähintään ± 10 N kaikilla mitatuilla askelilla. 
Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa, merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen ja enintään 
370 päivää ennen testausta.  
2.4.2. Dynamometrin kalibrointi loishäviöiden suhteen  
Mitataan dynamometrin loishäviöt ja päivitetään ne, jos jokin mitatuista arvoista eroaa senhetkisestä 
häviökäyrästä enemmän kuin 9,0 N. Tämä on tarkistettava alkuasennuksessa, merkittävien kunnossapi ­
totoimenpiteiden jälkeen ja enintään 35 päivää ennen testausta.  
2.4.3. Ajovastuksen simuloinnin tarkistaminen ilman ajoneuvoa  
Dynamometrin toiminta on tarkistettava kuormittamattomalla rullauksella alkuasennuksessa, merkittä ­
vien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen ja enintään 7 päivää ennen testausta. Rullausvoimavirheen 
aritmeettisen keskiarvon on oltava kussakin vertailunopeuspisteessä pienempi kuin 10 N tai 2 prosenttia 
sen mukaan, kumpi on suurempi.  
3. Pakokaasunlaimennusjärjestelmä  
3.1. Järjestelmän eritelmä  
3.1.1. Yleiskuvaus  
3.1.1.1. Pakokaasun laimentamisessa on käytettävä täysvirtauslaimennusjärjestelmää. Ajoneuvon koko pakokaa ­
sua laimennetaan jatkuvasti ulkoilmalla valvotuissa olosuhteissa käyttäen vakiotilavuuskerääjää. Siinä 
voidaan käyttää kriittisen virtauksen venturia (CVF) tai useita rinnakkaisia kriittisen virtauksen ventureita, 
syrjäytyspumppua (PDP), aliääniventuria (SSV) tai yliäänivirtausmittaria (UFM). Pakokaasu-laimennusilma ­
seoksen kokonaistilavuus mitataan, ja siitä otetaan jatkuva suhteellinen näyte analysointia varten. Pako ­
kaasun sisältämien yhdisteiden määrät määritetään näytteiden pitoisuuksista, jotka korjataan vastaavilla 
pitoisuuksilla laimennusilmassa ja testijakson kokonaisvirtauksella.  
3.1.1.2. Pakokaasunlaimennusjärjestelmä koostuu yhdysputkesta, sekoituslaitteesta ja laimennustunnelista, laimen ­
nusilman säätölaitteesta, imulaitteesta ja virtauksenmittauslaitteesta. Laimennustunneliin asennetaan näyt ­
teenottimet tämän alaliitteen 4.1, 4.2 ja 4.3 kohdan mukaisesti.  
3.1.1.3. Tämän alaliitteen 3.1.1.2 kohdassa tarkoitettu sekoituslaite on kuvassa A5/3 kuvatun lainen astia, jossa 
ajoneuvon pakokaasut ja laimennusilma yhdistetään siten, että seos on homogeeninen näytteenotto ­
paikassa.FI L 175/482 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2. Yleiset vaatimukset  
3.2.1. Ajoneuvon pakokaasut on laimennettava riittävällä määrällä ulkoilmaa, jotta näytteenotto- ja mittausjär ­
jestelmään ei kondensoidu vettä missään testin aikana esiintyvissä olosuhteissa.  
3.2.2. Ilman ja pakokaasujen seoksen on oltava homogeenista näytteenottimien sijaintipaikoissa (ks. tämän 
alaliitteen 3.3.3 kohta). Näytteenottimien on otettava laimennetusta pakokaasusta edustavia näytteitä.  
3.2.3. Järjestelmän on mahdollistettava laimennettujen pakokaasujen kokonaistilavuuden mittaaminen.  
3.2.4. Näytteenottojärjestelmän on oltava kaasutiivis. Säädettävän laimennuksen näytteenottojärjestelmän suun ­
nittelun ja siihen käytettyjen materiaalien on oltava sellaisia, etteivät ne vaikuta yhdisteiden pitoisuuksiin 
laimennetuissa pakokaasuissa. Jos jokin järjestelmän komponentti (lämmönvaihdin, sykloniseparaattori, 
imulaite jne.) muuttaa jonkin yhdisteen pitoisuutta pakokaasussa eikä tätä järjestelmävikaa voida korjata, 
on sen yhdisteen näytteenotto suoritettava ennen kyseistä komponenttia.  
3.2.5. Kaikki laimennusjärjestelmän osien, jotka ovat kosketuksissa raa’an tai laimennetun pakokaasun kanssa, 
on oltava sellaisia, että hiukkasten kerääntyminen tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki 
osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun komponenttien 
kanssa, ja maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.  
3.2.6. Jos testattava ajoneuvo on varustettu useampihaaraisella pakoputkella, yhdistävät putket on kytkettävä 
mahdollisimman lähelle ajoneuvoa haittaamatta niiden toimintaa.  
3.3. Erityiset vaatimukset  
3.3.1. Liitäntä ajoneuvon pakojärjestelmään  
3.3.1.1. Yhdysputken alkupää liitetään pakoputken poistoaukkoon. Yhdysputken loppupää on näytteenottopaikka 
tai ensimmäinen laimennuskohta.  
Kun kyse on useampiputkisesta järjestelmästä, jossa kaikki pakoputket on yhdistetty, yhdysputken alku ­
päänä pidetään viimeistä liitosta, jossa kaikki pakoputket ovat yhdistettyinä. Tässä tapauksessa pakoput ­
ken poistoaukosta yhdysputken alkuun johtava putki voi olla eristetty tai lämmitetty taikka eristämätön 
tai lämmittämätön.  
3.3.1.2. Ajoneuvon ja laimennusjärjestelmän välisen yhdysputken on oltava sellainen, että lämpöhäviö jää mah ­
dollisimman pieneksi.  
3.3.1.3. Yhdysputken on täytettävä seuraavat vaatimukset:  
a) Putken on oltava alle 3,6 m pitkä, tai jos se on lämpöeristetty, alle 6,1 m pitkä. Sen sisähalkaisija ei 
saa olla suurempi kuin 105 mm. Eristävien materiaalien paksuuden on oltava vähintään 25 mm ja 
lämmönjohtavuuden enintään 0,1 W/m  –1 K –1 lämpötilassa 400 °C. Putki voidaan lämmittää kastepis ­
tettä korkeampaan lämpötilaan. Tämän voidaan katsoa saavutetun, kun putki lämmitetään lämpöti ­
laan 70 °C.  
b) Putki ei saa aiheuttaa staattisen paineen muuttumista yli ± 0,75 kPa:lla testattavan ajoneuvon pako ­
putkissa 50 km:n/h nopeudessa tai yli ± 1,25 kPa:lla koko testin aikana verrattuna niihin staattisiin 
paineisiin, jotka on kirjattu, kun ajoneuvon pakoputkiin ei ole liitetty mitään. Paine on mitattava 
pakoaukosta tai halkaisijaltaan yhtä suuresta jatkokappaleesta mahdollisimman läheltä pakoputken 
päätä. Näytteenottojärjestelmiä, joilla voidaan ylläpitää staattisen paineen toleranssi ± 0,25 kPa, voi ­
daan käyttää, jos valmistajan kirjallisella pyynnöllä hyväksyntäviranomaiselle perustellaan pienemmän 
toleranssin tarve.  
c) Mikään yhdysputken komponentti ei saa olla sellaista materiaalia, joka voi muuttaa pakokaasun 
kaasumaista tai kiinteää koostumusta. Jotta vältetään elastomeeriliittimistä peräisin olevien hiukkasten 
syntyminen, käytettävien elastomeerien on oltava termisesti mahdollisimman stabiileja, ja niiden 
altistuminen pakokaasuille on pidettävä mahdollisimman vähäisenä. Ajoneuvon pakoaukon ja yhdys ­
putken liitännässä ei suositella elastomeeriliittimien käyttöä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/483
 
3.3.2. Laimennusilman säätö  
3.3.2.1. Laimennusilma, jota käytetään pakokaasun ensimmäisessä laimentamisessa vakiotilavuusnäytteenottotun ­
nelissa (CVS), on johdettava sellaisen suodattimen läpi, jonka materiaali pystyy vähentämään kooltaan 
kaikkein tunkeutuvimpien hiukkasten määrää vähintään 99,95 prosenttia tai joka vastaa vähintään 
standardin EN 1822:2009 luokkaa H13. Se vastaa suurteho- eli HEPA-suodattimien eritelmiä. Laimen ­
nusilma voidaan haluttaessa esipuhdistaa puuhiilellä ennen sen johtamista HEPA-suodattimeen. On suo ­
siteltavaa sijoittaa lisäksi karkeiden hiukkasten suodatin ennen HEPA-suodatinta ja mahdollisesti käytet ­
tävän puuhiilipuhdistimen jälkeen.  
3.3.2.2. Laimennusilmasta voidaan valmistajan pyynnöstä ottaa näyte hyvän teknisen käytännön mukaisesti 
taustahiukkastasojen määrittämiseksi. Ne voidaan sen jälkeen vähentää laimennetusta pakokaasusta mi ­
tatuista arvoista. Ks. alaliitteessä 6 oleva 1.2.1.3 kohta.  
3.3.3. Laimennustunneli  
3.3.3.1. On huolehdittava järjestelyistä, joilla ajoneuvon pakokaasut ja laimennusilma sekoitetaan. Tarvittaessa 
voidaan käyttää sekoituslaitetta.  
3.3.3.2. Seoksen homogeenisuus missään keräysputken leikkauskohdassa ei saa poiketa enemmän kuin ± 2 
prosenttia niiden arvojen aritmeettisesta keskiarvosta, jotka on saatu vähintään viidestä pisteestä, jotka 
sijaitsevat tasaisin välein kaasuvirran poikkipinnassa.  
3.3.3.3. Hiukkas- ja hiukkaspäästönäytteiden keräämisessä on käytettävä laimennustunnelia, jolla on seuraavat 
ominaisuudet:  
a) Se koostuu sähköä johtavasta materiaalista valmistetusta suorasta putkesta, joka on maadoitettu.  
b) Se synnyttää pyörteisen virtauksen (Reynoldsin luku vähintään 4 000) ja on riittävän pitkä, jotta 
pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti.  
c) Sen halkaisija on vähintään 200 mm.  
d) Se voidaan eristää ja/tai lämmittää.  
3.3.4. Imulaite  
3.3.4.1. Laitteessa voi olla erilaisia kiinteitä nopeuksia, joilla varmistetaan riittävä virtaus veden kondensoitumisen 
estämiseksi. Tähän päästään, kun virtaus on joko  
a) kaksinkertainen verrattuna toimintasyklin kiihdytysten tuottamaan suurimpaan pakokaasuvirtaan tai  
b) riittävä varmistamaan, että CO  2 -pitoisuus laimennetun pakokaasun näytepussissa on pienempi kuin 3 
tilavuusprosenttia bensiinin ja dieselöljyn osalta, pienempi kuin 2,2 tilavuusprosenttia nestekaasun 
osalta ja pienempi kuin 1,5 tilavuusprosenttia maakaasun/biometaanin osalta.  
3.3.4.2. Tämän alaliitteen 3.3.4.1 kohdan vaatimusten noudattaminen ei ole välttämättä tarpeen, jos CVS-järjes ­
telmällä estetään kondensoituminen käyttämällä esimerkiksi seuraavia tekniikoita tai niiden yhdistelmiä:  
a) Vähennetään laimennusilman kosteuspitoisuutta (kosteudenpoisto).  
b) Lämmitetään CVS-järjestelmän laimennusilmaa ja kaikkia komponentteja laimennetun pakokaasuvir ­
ran mittauslaitteeseen asti ja haluttaessa pussinäytteenottojärjestelmää ja sen näytepusseja sekä järjes ­
telmää, jolla mitataan pitoisuudet pusseissa.  
Tällaisissa tapauksissa on perusteltava testissä käytettävä CVS-järjestelmän virtausnopeus osoittamalla, 
että vettä ei voi kondensoitua mihinkään kohtaan CVS-, pussinäytteenotto- tai analyysijärjestelmässä.FI L 175/484 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.3.5. Tilavuuden mittaus ensilaimennusjärjestelmässä  
3.3.5.1. Vakiotilavuuskerääjään otetun laimennetun pakokaasun kokonaistilavuuden mittausmenetelmän on ol ­
tava sellainen, että mittaustarkkuus on ± 2 prosenttia kaikissa toimintaolosuhteissa. Jos laite ei voi 
kompensoida pakokaasujen ja laimennusilman seoksen lämpötilan muutoksia mittauspisteessä, on käy ­
tettävä lämmönvaihdinta pitämään lämpötila sellaisena, että sen poikkeama annetusta käyttölämpötilasta 
on syrjäytyspumpulla varustetun CVS-järjestelmän tapauksessa ±6 °C, kriittisen virtauksen venturilla 
varustetun CVS-järjestelmän tapauksessa ± 11 °C, yliäänivirtausmittarilla varustetun CVS-järjestelmän 
tapauksessa ±6 °C ja aliääniventurilla varustetun CVS-järjestelmän tapauksessa ± 11 °C.  
3.3.5.2. Tilavuudenmittauslaite voidaan tarvittaessa suojata sykloniseparaattorilla, raskashiukkassuodattimella tms.  
3.3.5.3. Asennetaan lämpötila-anturi välittömästi ennen tilavuuden mittauslaitetta. Lämpötila-anturin tarkkuuden 
on oltava ± 1 °C ja vasteajan 0,1 sekuntia 62 prosentissa annetusta lämpötilan vaihtelusta (arvo mitattu 
silikoniöljyssä).  
3.3.5.4. Paineen poikkeama ilmakehän paineesta mitataan ennen tilavuuden mittauslaitetta ja tarvittaessa sen 
jälkeen.  
3.3.5.5. Painemittausten tarkkuuden on oltava ± 0,4 kPa testin aikana. Ks. taulukko A5/5.  
3.3.6. Suositeltavan järjestelmän kuvaus  
Kuvassa A5/3 esitetään kaavio pakokaasunlaimennusjärjestelmistä, jotka täyttävät tämän alaliitteen vaa ­
timukset.  
Suositellaan seuraavien komponenttien käyttöä:  
a) Laimennusilman suodatin, joka voi tarvittaessa olla esilämmitetty. Suodattimessa on sarjassa seuraavat 
suodattimet: tulopuolella aktiivihiilisuodatin (valinnainen) ja lähtöpuolella HEPA-suodatin. On suosi ­
teltavaa sijoittaa lisäksi karkeiden hiukkasten suodatin ennen HEPA-suodatinta ja mahdollisesti käy ­
tettävän aktiivihiilisuodattimen jälkeen. Aktiivihiilisuodattimen tarkoituksena on vähentää ja stabiloida 
ulkoisista päästöistä peräisin olevia hiilivetypitoisuuksia laimennusilmassa.  
b) Yhdysputki, jonka kautta ajoneuvon pakokaasu johdetaan laimennustunneliin.  
c) Lämmönvaihdin (valinnainen), joka kuvataan tämän alaliitteen 3.3.5.1 kohdassa.  
d) Sekoituslaite, jossa pakokaasu ja ilma sekoitetaan homogeeniseksi seokseksi ja joka voi sijaita lähellä 
ajoneuvoa, jotta yhdysputki voi olla mahdollisimman lyhyt.  
e) Laimennustunneli, josta hiukkasnäytteet otetaan.  
f) Mittausjärjestelmä voidaan tarvittaessa suojata sykloniseparaattorilla, raskashiukkassuodattimella tms.  
g) Imulaite, jonka teho riittää käsittelemään laimennetun pakokaasun kokonaistilavuuden.  
Piirustusten ehdoton noudattaminen ei ole tarpeen. Lisätietojen saamiseksi ja laitejärjestelmän toiminto ­
jen yhteensovittamiseen voidaan käyttää lisälaitteita, kuten mittareita, venttiilejä, solenoideja ja kytkimiä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/485
 
Kuva A5/3  
Pakokaasunlaimennusjärjestelmä
  
3.3.6.1. Syrjäytyspumppu (PDP)  
3.3.6.1.1. Syrjäytyspumpulla (PDP) varustettu pakokaasun laimennuksen täysvirtausjärjestelmä täyttää tämän ala ­
liitteen vaatimukset säätelemällä pumpun läpi kulkevaa kaasuvirtaa vakiolämpötilassa ja -paineessa. Ko ­
konaistilavuus mitataan laskemalla kalibroidun syrjäytyspumpun kierrokset. Suhteellinen näyte saadaan 
ottamalla näyte pumpulla, virtausmittarilla ja virtauksen säätöventtiilillä vakiovirtausmäärällä.  
3.3.6.2. Kriittisen virtauksen venturi (CFV)  
3.3.6.2.1. Kriittisen virtauksen venturin (CFV) käyttö täysvirtauslaimennusjärjestelmässä perustuu kriittisen virtauk ­
sen mekaniikan periaatteisiin. Laimennuksen ja pakokaasun muuttuvan seoksen virtausmäärä ylläpidetään 
äänennopeutena, joka on suoraan verrannollinen kaasun lämpötilan neliöjuureen. Virtausta valvotaan, 
lasketaan ja integroidaan jatkuvasti testin ajan.  
3.3.6.2.2. Laimennustunnelista otettujen kaasunäytteiden suhteellisuus varmistetaan käyttämällä lisäksi toista kriit ­
tisen virtauksen näytteenottoventuria. Kun sekä paine että lämpötila ovat yhtä suuret kahdessa venturi ­
putken sisäänmenoaukossa, näytteenottoon ohjatun kaasuvirtauksen tilavuus on suhteessa tuotettuun 
laimennetun pakokaasuseoksen kokonaistilavuuteen, ja siten tämän alaliitteen vaatimukset täyttyvät.  
3.3.6.2.3. Mittaava kriittisen virtauksen venturiputki (CFV), jolla mitataan laimennetun pakokaasun virtaustilavuus.  
3.3.6.3. Aliääniventuri (SSV)  
3.3.6.3.1. Aliääniventurin (SSV) (kuva A5/4) käyttö täysvirtauslaimennusjärjestelmässä perustuu kriittisen virtauksen 
mekaniikan periaatteisiin. Laimennoksen ja pakokaasun muuttuvan seoksen virtausmäärä ylläpidetään 
aliääninopeutena, joka lasketaan aliääniventurin fyysistä mitoista sekä venturin sisääntulosta mitatusta 
absoluuttisesta lämpötilasta (T) ja paineesta (P) ja venturin kurkusta mitatusta paineesta. Virtausta valvo ­
taan, lasketaan ja integroidaan jatkuvasti testin ajan.  
3.3.6.3.2. Aliääniventurilla mitataan laimennetun pakokaasun virtaustilavuus.FI L 175/486 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A5/4  
Kaavio aliääniventurista (SSV)
  
3.3.6.4. Yliäänivirtausmittari (UFM)  
3.3.6.4.1. Yliäänivirtausmittari mittaa laimennetun pakokaasun nopeutta CVS-järjestelmän putkistossa havainnoi ­
malla virtausta yliäänellä käyttäen yhtä tai useampaa putkeen kuvan A5/5 mukaisesti asennettua yli ­
äänilähetin-vastaanotinparia. Virtaavan kaasun nopeus määritetään mittaamalla ero ajoissa, jotka kuluvat 
yliäänisignaalin kulkemiseen lähettimestä vastaanottimeen virtaussuunnassa ylös- ja alaspäin. Kaasun 
nopeus muunnetaan vakiotilavuusvirraksi soveltamalla putken halkaisijaan kalibrointikerrointa, jolla teh ­
dään reaaliaikakorjaukset laimennetun pakokaasun lämpötilaan ja absoluuttiseen paineeseen,  
3.3.6.4.2. Järjestelmä koostuu seuraavista komponenteista:  
a) imulaite, jossa on nopeudensäädin, virtausventtiili tai jokin muu menetelmä, jolla säädetään CVS- 
järjestelmän virtausta ja pidetään yllä vakiotilavuusvirta vakio-olosuhteissa  
b) yliäänivirtausmittari  
c) lämpötilan (T) ja paineen (P) mittauslaitteet, joita tarvitaan virtauksen korjaamiseen  
d) valinnainen lämmönvaihdin, jolla säädellään yliäänivirtausmittariin tulevan laimennetun pakokaasun 
lämpötilaa. Jos lämmönvaihdin asennetaan, sen on kyettävä säätämään laimennetun pakokaasun 
lämpötila tämän alaliitteen 3.3.5.1 kohdassa annettuun arvoon. Välittömästi ennen imulaitetta mita ­
tun ilma-pakokaasuseoksen lämpötilan on koko testin ajan oltava ±6 °C käyttölämpötilan aritmeet ­
tisesta keskiarvosta.  
Kuva A5/5  
Kaavio yliäänivirtausmittarista (UFM)
  
3.3.6.4.3. Yliäänivirtausmittarilla (UFM) varustetun CVS-järjestelmän suunnitteluun ja käyttöön sovelletaan seuraa ­
via vaatimuksia:  
a) Laimennetun pakokaasun nopeuden tuottaman Reynoldsin luvun on oltava suurempi kuin 4 000, 
jotta ennen yliäänivirtausmittaria voidaan pitää yllä tasainen pyörteilevä virta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/487
 
b) Asennetaan yliäänivirtausmittari halkaisijaltaan vakiomittaiseen putkeen, jonka pituus on ylävirtaan 
10 kertaa sisähalkaisija ja alavirtaan 5 kertaa sisähalkaisija.  
c) Asennetaan laimennetun pakokaasun lämpötilaa mittaava lämpötila-anturi (T) välittömästi ennen 
yliäänivirtausmittaria. Anturin tarkkuuden on oltava ± 1 °C ja vasteajan 0,1 sekuntia 62 prosentissa 
annetusta lämpötilan vaihtelusta (arvo mitattu silikoniöljyssä).  
d) Laimennetun pakokaasun absoluuttinen paine (P) mitataan välittömästi ennen yliäänivirtausmittaria 
tarkkuudella ± 0,3 kPa.  
e) Jos yliäänivirtausmittarista ylävirtaan ei asenneta lämmönvaihdinta, laimennetun pakokaasun virtaus 
korjattuna vakio-olosuhteisiin on pidettävä tasaisena koko testin ajan. Tämä voidaan toteuttaa imu ­
laitteella, virtausventtiilillä tai muulla menetelmällä.  
3.4. CVS-järjestelmän kalibrointi  
3.4.1. Yleiset vaatimukset  
3.4.1.1. CVS-järjestelmä kalibroidaan käyttäen tarkkaa virtausmittaria ja kuristinlaitetta taulukossa A5/4 annetuin 
väliajoin. Virtaus järjestelmän läpi mitataan eri painelukemilla, ja järjestelmän säätöparametrit mitataan ja 
suhteutetaan virtauksiin. Virtausmittauslaitteen (esim. kalibroitu venturi, laminaarinen virtauselementti 
(LFE), kalibroitu turbiinimittari) on oltava dynaaminen ja sovelluttava vakiotilavuuskerääjätestissä esiin ­
tyvälle suurelle virtausmäärälle. Laitteen tarkkuuden on oltava taattu hyväksytyn kansallisen tai kansain ­
välisen standardin mukaisesti.  
3.4.1.2. Seuraavissa kohdissa esitetään PDP-, CFV-, SSV- ja UFM-yksiköiden kalibrointimenetelmät käyttäen la ­
minaarista virtausmittaria, joka antaa vaaditun tarkkuuden, sekä kalibroinnin pätevyyden tilastollinen 
tarkastus.  
3.4.2. Syrjäytyspumpun (PDP) kalibrointi  
3.4.2.1. Seuraava kalibrointimenettely selvittää laitteet, testivarustelun ja eri parametrit, jotka mitataan CVS-pum ­
pun virtausmäärän määritystä varten. Mitataan kaikki pumppuun liittyvät parametrit yhtaikaa niiden 
parametrien kanssa, jotka liittyvät pumpun kanssa sarjaan kytkettyyn virtausmittariin. Laskettu virtaama 
(mitatussa absoluuttisessa paineessa ja lämpötilassa pumpun sisääntulossa, m  3 /min) esitetään sitten graa ­
fisesti suhteessa korrelaatiofunktioon, joka sisältää merkitykselliset pumpun parametrit. Määritetään sen 
jälkeen lineaarinen yhtälö, joka ilmaisee pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion suhteen toisiinsa. Jos 
CVS:n käyttö on moninopeuksinen, suoritetaan kalibrointi jokaiselle käytettävälle alueelle.  
3.4.2.2. Tämä kalibrointimenettely perustuu virtaaman kussakin pisteessä ilmaisevien pumpun ja tilavuusmittarin 
parametrien absoluuttisten arvojen mittaamiseen. Seuraavien vaatimusten on täytyttävä, jotta varmiste ­
taan kalibrointikäyrän tarkkuus ja oikeellisuus:  
3.4.2.2.1. Pumpun paineet mitataan pumppuun tehdyistä mittausrei’istä eikä pumpun imu- ja painepuolen ulkoi ­
sista putkista. Paineenmittausreiät, jotka on tehty pumpun käyttöpäädyn ylä- ja alakeskiöihin, antavat 
todelliset pumpun sisäiset paineet ja siten ilmaisevat absoluuttiset paine-erot.  
3.4.2.2.2. Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana. Laminaarinen virtausmittari on herkkä tulopuolen 
lämpötilan vaihteluille, jotka aiheuttavat mittauspisteiden hajontaa. Asteittaiset ± 1 °C:n lämpötilanvaih ­
telut ovat hyväksyttäviä, jos ne tapahtuvat useita minuutteja kestävän jakson aikana.  
3.4.2.2.3. Kaikkien virtausmittarin ja CVS-pumpun välisten liitosten on oltava vuotamattomia.  
3.4.2.3. Pakokaasupäästötestin aikana näiden samojen pumppuparametrien mittaus antaa käyttäjälle mahdollisuu ­
den laskea virtaama kalibrointiyhtälöstä.FI L 175/488 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.4.2.4. Tämän alaliitteen kuvassa A5/6 annetaan esimerkki kalibrointijärjestelyistä. Muutokset ovat sallittuja, jos 
hyväksyntäviranomainen hyväksyy ne tarkkuudeltaan vastaaviksi. Jos käytetään kuvan A5/6 mukaista 
järjestelyä, seuraavat tiedot on selvitettävä annetuissa tarkkuusrajoissa:  
Ulkoilman paine (korjattu), P  b ± 0,03 kPa  
Ympäristön lämpötila, T ± 0,2 K  
ilman lämpötila laminaarivirtauselementissä (LFE) (ETI) ± 0,15 K  
alipaine ennen LFE:tä (EPI) ± 0,01 kPa  
paine-ero LFE-kennon yli (EDP) ± 0,0015 kPa  
ilman lämpötila CVS-pumpun imupuolella (PTI) ± 0,2 K  
ilman lämpötila CVS-pumpun painepuolella (PTO) ± 0,2 K  
alipaine CVS-pumpun imupuolella (PPI) ± 0,22 kPa  
ylipaine CVS-pumpun painepuolella (PPO) ± 0,22 kPa  
pumpun kierrokset testijakson aikana, n ± 1 rpm  
jakson aika (vähintään 250 s) (t) ± 0,1 s  
Kuva A5/6  
Syrjäytyspumpun kalibrointi
  
3.4.2.5. Kun järjestelmä on kytketty kuvan A5/6 mukaisesti, asetetaan säädettävä kuristin täysin auki ja käytetään 
CVS-pumppua 20 minuuttia ennen kalibroinnin aloittamista.  
3.4.2.5.1. Säädetään kuristusventtiiliä kiinni sellaisin alipainevälein (noin 1 kPa), joilla saadaan vähintään kuusi 
mittauspistettä kokonaiskalibrointiin. Annetaan järjestelmän tasaantua kolme minuuttia ja toistetaan 
tiedonkeruu.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/489
 
3.4.2.5.2. Lasketaan ilman virtaama Q  s kussakin testipisteessä vakiokuutiometreiksi minuutissa virtausmittarin 
tiedoista käyttäen valmistajan ilmoittamaa menetelmää.  
3.4.2.5.3. Muutetaan sitten ilman virtaama pumpun virtaamaksi V  0 (m 3 /kierros) pumpun imupuolen absoluutti ­
sessa lämpötilassa ja paineessa.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
jossa  
V 0 on pumpun virtaama olosuhteissa T  p ja P  p (m 3 /kierros)  
Q s on ilman virtaama olosuhteissa 101,325 kPa ja 273,15 K (0 °C) (m  3 /min)  
T p on pumpun imupuolen lämpötila (K)  
P p on pumpun imupuolen absoluuttinen paine (kPa)  
n on pumpun kierrosnopeus (rpm).  
3.4.2.5.4. Jotta kompensoitaisiin pumpun nopeuden ja paineen vaihteluiden ja pumpun luiston vaikutus, lasketaan 
korrelaatiofunktio x  0 pumpun nopeudesta (n), paine-erosta pumpun imupuolen ja painepuolen välillä ja 
pumpun painepuolen absoluuttipaineesta seuraavasta yhtälöstä:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
jossa  
x 0 on korrelaatiofunktio  
ΔP p on pumpun imu- ja painepuolen välinen paine-ero (kPa)  
P e (PPO + P  b ) on absoluuttinen käyttöpaine (kPa).  
Muodostetaan lineaarisen neliösumman menetelmällä kalibrointiyhtälöt, joilla on seuraava muoto:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
jossa B ja M ovat suorien kaltevuudet ja A ja D  0 niiden leikkauspisteet.  
3.4.2.6. Moninopeuksinen CVS-järjestelmä on kalibroitava jokaiselle käytettävälle nopeudelle. Pumpun eri virtaus ­
alueille luotujen kalibrointikäyrien on oltava lähes samansuuntaisia, ja leikkauspistearvojen D  0 on suu ­
rennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee.  
3.4.2.7. Yhtälöstä laskettujen arvojen on oltava 0,5 prosentin sisällä mitatusta arvosta V  0 . M:n arvot vaihtelevat 
pumppukohtaisesti. Kalibrointi on tehtävä alkuasennuksessa ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden 
jälkeen.FI L 175/490 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.4.3. Kriittisen virtauksen venturin (CFV) kalibrointi  
3.4.3.1. Kriittisen virtauksen venturin kalibrointi perustuu kriittisen venturin virtausyhtälöön.  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
jossa  
Q s on virtaus (m  3 /min)  
K v on kalibrointikerroin  
P on absoluuttinen paine (kPa)  
T on absoluuttinen lämpötila (K).  
Kaasun virtaus on imupuolen paineen ja lämpötilan funktio.  
Tämän alaliitteen 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 kohdassa kuvatulla kalibrointimenettelyllä määritetään kalibrointi ­
kertoimen arvo mitatuilla paineen, lämpötilan ja virtausmäärän arvoilla.  
3.4.3.2. Kriittisen virtauksen venturiputken virtauksen kalibrointia varten on tehtävä mittaukset, ja seuraavien 
arvojen on oltava annetuissa tarkkuusrajoissa:  
Ulkoilman paine (korjattu), P  b ± 0,03 kPa  
ilman lämpötila LFE:ssä (ETI) ± 0,15 K  
alipaine ennen LFE:tä (EPI) ± 0,01 kPa  
paine-ero LFE-kennon yli (EDP) ± 0,0015 kPa  
ilmavirta Q  s ± 0,5 prosenttia  
CFV:n imupuolen alipaine (PPI) ± 0,02 kPa  
lämpötila venturin sisäänmenoaukossa, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3. Laitteet on asennettava kuvassa A5/7 esitetyllä tavalla ja tarkastettava vuotojen varalta. Virtausmittaus ­
laitteen ja kriittisen virtauksen venturiputken väliset vuodot heikentävät kalibroinnin tarkkuutta huomat ­
tavasti, joten ne on estettävä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/491
 
Kuva A5/7  
Kriittisen paineen venturin (CFV) kalibrointi
  
3.4.3.3.1. Asetetaan säädettävä kuristinläppä auki-asentoon, käynnistetään puhallin ja annetaan järjestelmän tasaan ­
tua. Kirjataan kaikkien laitteiden antamat tiedot.  
3.4.3.3.2. Muutetaan kuristinläpän asentoa ja otetaan venturin kriittisen virtauksen alueelta vähintään kahdeksan 
lukemaa.  
3.4.3.3.3. Kalibroinnissa tallennettuja tietoja käytetään seuraavassa laskelmassa:  
3.4.3.3.3.1. Lasketaan ilman virtaama Q  s kussakin testipisteessä virtausmittarin tiedoista käyttäen valmistajan ilmoit ­
tamaa menetelmää.  
Lasketaan kalibrointikertoimien arvot kussakin mittauspisteessä:  
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
jossa  
Q s on ilman virtaama olosuhteissa 101,325 kPa ja 273,15 K (0 °C) (m  3 /min)  
T v on lämpötila venturin sisääntulossa (K)  
P v on absoluuttinen paine venturin sisääntulossa (kPa).FI L 175/492 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.4.3.3.3.2. K  v piirretään venturin imupuolen paineen P  v funktiona. Soonisella virtauksella K  v :n arvo on lähes vakio. 
Kun paine pienenee (alipaine kasvaa), venturi ei kurista ja K  v pienenee. Näitä K  v :n arvoja ei käytetä 
myöhemmissä laskelmissa.  
3.4.3.3.3.3. Lasketaan K  v :n aritmeettinen keskiarvo ja standardipoikkeama vähintään kahdeksalle pisteelle ja kriitti ­
selle alueelle.  
3.4.3.3.3.4. Jos standardipoikkeama on yli 0,3 prosenttia suurempi kuin K  v :n aritmeettinen keskiarvo, on tehtävä 
korjauksia.  
3.4.4. Aliääniventurin (SSV) kalibrointi  
3.4.4.1. Aliääniventurin kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on tulopaineen ja 
-lämpötilan sekä aliääniventurin sisääntuloaukon ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio.  
3.4.4.2. Tietojen analysointi  
3.4.4.2.1. Lasketaan ilman virtaama Q  ssv kullakin kuristusasetuksella (vähintään 16 asetusta) vakiokuutiometreiksi 
sekunnissa virtausmittarin tiedoista käyttäen valmistajan ilmoittamaa menetelmää. Lasketaan purkausker ­
roin C  d kunkin asetuksen kalibrointitiedoista seuraavalla yhtälöllä:  
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
jossa  
Q SSV on ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) (m  3 /s) 
T on lämpötila venturin sisääntulossa (K)  
d V on aliääniventurin kurkun halkaisija (m)  
r p on aliääniventurin kurkun ja sisääntulon absoluuttisen staattisen paineen suhde  1 Ä Δp 
p p ; 
r D on aliääniventurin kurkun halkaisijan d  V ja syöttöputken sisähalkaisijan D suhde  
C d on aliääniventurin purkauskerroin  
p p on absoluuttinen paine venturin sisääntulossa (kPa).  
Aliäänivirtauksen alueen määrittämiseksi kuvataan Re aliääniventurin kurkussa mitatun Reynoldsin luvun 
C d funktiona. Reynoldsin luku aliääniventurin kurkussa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
jossa  
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 on 25,55152 SI-yksiköinä,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
;FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/493
 
Q ssv on ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)) (m  3 /s) 
d v on aliääniventurin kurkun halkaisija (m)  
μ on kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti (kg/ms)  
b on1,458 × 10  6 (empiirinen vakio) (kg/ms K  0.5 ) 
S on 110,4 (empiirinen vakio) (K).  
3.4.4.2.2. Koska Q  SSV on syöte Re-yhtälössä, laskelmat aloitetaan tekemällä alustava olettamus kalibrointiventurin 
arvoksi Q  SSV tai C  d ja toistamalla laskelma, kunnes Q  SSV konvergoi. Konvergointimenetelmän tarkkuuden 
on oltava vähintään 0,1 %.  
3.4.4.2.3. Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen C  d -arvojen on oltava ± 0,5 prosentin sisällä 
mitatuista C  d -arvoista kussakin kalibrointipisteessä vähintään kuudessatoista pisteessä aliäänivirtauksen 
alueella.  
3.4.5. Yliäänivirtausmittarin (UFM) kalibrointi  
3.4.5.1. Yliäänivirtausmittari kalibroidaan sopivalla vertailuvirtausmittarilla.  
3.4.5.2. Yliäänivirtausmittari kalibroidaan testitilassa käytettävässä CVS-konfiguraatiossa (laimennetun pakokaasun 
putkistot, imulaite), joka tarkastetaan vuotojen varalta. Ks. kuva A5/8.  
3.4.5.3. Jos UFM-järjestelmässä ei ole lämmönvaihdinta, asennetaan lämmitin, jolla kalibrointivirta vakautetaan.  
3.4.5.4. Kalibrointi tehdään kunkin käytettävän CVS-virtausasetuksen osalta lämpötiloissa huoneenlämpötilasta 
suurimpaan ajoneuvon testaamisen aikana odotettavaan lämpötilaan.  
3.4.5.5. Yliäänivirtausmittarin sähköisten osioiden (lämpötila- ja paineanturit T ja P) kalibroinnissa on noudatet ­
tava valmistajan suosittelemaa menettelyä.  
3.4.5.6. Yliäänivirtausmittarin kalibrointia varten on tehtävä mittaukset, ja seuraavien arvojen on (jos käytetään 
laminaarista virtauselementtiä) oltava annetuissa tarkkuusrajoissa:  
Ulkoilman paine (korjattu), P  b ± 0,03 kPa  
ilman lämpötila LFE:ssä (ETI) ± 0,15 K  
alipaine ennen LFE:tä (EPI) ± 0,01 kPa  
paine-ero LFE-kennon yli (EDP) ± 0,0015 kPa  
ilmavirta Q  s ± 0,5 prosenttia  
UFM:n imupuolen alipaine P  act ± 0,02 kPa  
lämpötila UFM:n sisäänmenoaukossa T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Menettely  
3.4.5.7.1. Laitteet on asennettava kuvassa A5/8 esitetyllä tavalla ja tarkastettava vuotojen varalta. Virtausmittaus ­
laitteen ja UFM:n väliset vuodot heikentävät kalibroinnin tarkkuutta huomattavasti.FI L 175/494 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A5/8  
Yliäänivirtausmittarin (UFM) kalibrointi
  
3.4.5.7.2. Käynnistetään imulaite. Säädetään sen nopeus ja/tai virtausventtiilin asento validoinnissa käytettävän 
virtauksen aikaansaamiseksi ja annetaan järjestelmän tasaantua. Kirjataan kaikkien laitteiden antamat 
tiedot.  
3.4.5.7.3. Kun kyse on UFM-järjestelmistä, joissa ei ole lämmönvaihdinta, nostetaan kalibrointi-ilman lämpötilaa 
lämmittimellä, annetaan lämpötilan tasaantua, ja kirjataan kaikkien laitteiden antamat tiedot. Nostetaan 
lämpötilaa maltillisin askelin, kunnes laimennettu pakokaasu saavuttaa suurimman päästötesteissä od ­
otetun lämpötilansa.  
3.4.5.7.4. Kytketään sitten lämmitin pois toiminnasta ja säädetään imulaitteen nopeus ja/tai virtausventtiilin asento 
seuraavaan ajoneuvon päästötestauksessa käytettävään virtausarvoon. Toistetaan kalibrointimenettely.  
3.4.5.8. Kalibroinnissa tallennettuja tietoja käytetään seuraavissa laskelmissa. Lasketaan ilman virtaama Q  s kus ­
sakin testipisteessä virtausmittarin tiedoista käyttäen valmistajan ilmoittamaa menetelmää. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
jossa  
Q s on ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s 
Q reference  on kalibrointivirtausmittarin ilman virtaus vakio-olosuhteissa (101,325 kPa, 273,15 K 
(0 °C)), m  3 /s 
K v on kalibrointikerroin.  
Kun kyse on UFM-järjestelmistä, joissa ei ole lämmönvaihdinta, esitetään K  v lämpötilan T  act funktiona.  
Arvon K  v vaihtelu saa olla enintään 0,3 prosenttia kaikkien eri lämpötiloissa mitattujen arvojen K  v 
aritmeettisesta keskiarvosta.  
3.5. Järjestelmän tarkastaminen  
3.5.1. Yleiset vaatimukset  
3.5.1.1. Määritetään CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus syöttämällä järjes ­
telmään tunnettu massa pakokaasun komponenttia ja käyttämällä samalla laitteistoa samoin kuin tavan ­
omaisessa testissä ja analysoimalla ja laskemalla sitten pakokaasun komponenttien massa alaliitteen 7 
yhtälöiden mukaisesti. Tämän alaliitteen 3.5.1.1.1 kohdassa kuvatun kriittisen virtauksen kuristinta (CFO) 
käyttävän menetelmän ja tämän alaliitteen 3.5.1.1.2 kohdassa kuvatun gravimetrisen menetelmän tiede ­
tään olevan riittävän tarkkoja.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/495
 
Tuodun ja mitatun kaasumäärän suurin sallittu poikkeama on 2 prosenttia.  
3.5.1.1.1. Kriittisen virtauksen kuristinta (CFO) käyttävä menetelmä  
Menetelmällä mitataan vakiovirtaus puhdasta kaasua (CO, CO  2 tai C  3 H 8 ) käyttäen kriittisen virtauksen 
kuristinta.  
3.5.1.1.1.1. Syötetään CVS-järjestelmään kalibroidun kriittisen virtauksen kuristimen kautta tunnettu massa puhdasta 
hiilimonoksidia, hiilidioksidia tai propaania. Jos paine sisäänmenossa on riittävän suuri, kriittisen virta ­
uksen kuristimen avulla säädetty virtausmäärä q on riippumaton kuristimen ulostulopaineesta (kriittinen 
virtaus). Käytetään CVS-järjestelmää samoin kuin tavanomaisessa pakokaasupäästötestissä ja varataan 
riittävästi aikaa analyysiin. Analysoidaan näytepussiin kerätty kaasu tavanomaisilla laitteilla (tämän ala ­
liitteen 4.1 kohta) ja verrataan tuloksia tunnettujen kaasunäytteiden pitoisuuksiin. Jos esiintyy yli 2 
prosentin poikkeamia, virheen syy on määritettävä ja korjattava.  
3.5.1.1.2. Gravimetrinen menetelmä  
Gravimetrisellä menetelmällä punnitaan puhtaan kaasun (CO, CO  2 , tai C  3 H 8 ) määrä.  
3.5.1.1.2.1. Punnitaan puhtaalla hiilimonoksidilla, hiilidioksidilla tai propaanilla täytetyn pienen säiliön paine tark ­
kuudella ± 0,01 g. Käytetään CVS-järjestelmää tavanomaisen pakokaasupäästötestin olosuhteissa ja syö ­
tetään samalla järjestelmään puhdasta kaasua analyysin tekemiseen riittävän ajan. Määritetään puhtaan 
kaasun määrä punnitsemalla painoero. Analysoidaan näytepussiin kertynyt kaasu pakokaasun analysoin ­
nissa tavanomaisesti käytettävillä laitteilla (tämän alaliitteen 4.1 kohta). Verrataan tuloksia aiemmin 
laskettuihin pitoisuuslukuihin. Jos esiintyy yli 2 prosentin poikkeamia, virheen syy on määritettävä ja 
korjattava.  
4. Päästöjenmittauslaitteet  
4.1. Kaasupäästöjen mittauslaitteet  
4.1.1. Järjestelmän yleiskuvaus  
4.1.1.1. Otetaan jatkuva suhteellinen näyte laimennetuista pakokaasuista ja laimennusilmasta analysointia varten.  
4.1.1.2. Määritetään kaasupäästöjen massa suhteellisen näytteen pitoisuuksista ja testin aikana mitatusta koko ­
naistilavuudesta. Korjataan näytteiden pitoisuudet, jotta otetaan huomioon vastaavat yhdisteiden pitoisuu ­
det laimennusilmassa.  
4.1.2. Näytteenottojärjestelmää koskevat vaatimukset  
4.1.2.1. Laimennetuista pakokaasuista otetaan näyte ennen imulaitetta.  
4.1.2.1.1. Näyte laimennetuista pakokaasuista voidaan ottaa virtaussuunnassa (mahdollisten) vakauttamislaitteiden 
jälkeen. Tämä ei kuitenkaan koske tämän alaliitteen 4.1.3.1 kohtaa (hiilivetynäytteenottojärjestelmä), 4.2 
kohtaa (hiukkasmassan mittauslaitteet) eikä 4.3 kohtaa (hiukkasmäärän mittauslaitteet).  
4.1.2.2. Asetetaan näytteenoton virtaus sellaiseksi, että CVS-järjestelmän näytteenottopusseihin virtaa laimennus ­
ilmaa ja laimennettua pakokaasua määrä, joka riittää pitoisuuksien mittaamiseen. Se saa olla enintään 0,3 
prosenttia laimennettujen pakokaasujen virtausmäärästä, ellei laimennetun pakokaasun näytepussin tila ­
vuutta lisätä CVS-järjestelmän kokonaistilavuuteen.  
4.1.2.3. Otetaan näyte laimennusilmasta läheltä laimennusilman sisääntuloa (suodattimen jälkeen, jos sellainen on 
asennettu).  
4.1.2.4. Sekoitusalueen pakokaasut eivät saa kontaminoida laimennusilmanäytettä.  
4.1.2.5. Laimennusilman näytteenottotaajuuden on oltava verrattavissa laimennettujen pakokaasujen näytteen ­
ottotaajuuteen.FI L 175/496 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.1.2.6. Näytteenottotoimenpiteisiin käytettävien materiaalien on oltava sellaisia, etteivät ne muuta päästöyhdis ­
teiden pitoisuutta.  
4.1.2.7. Kiinteiden hiukkasten erottamiseen näytteestä voidaan käyttää suodattimia.  
4.1.2.8. Pakokaasujen ohjaamiseen käytettävien venttiilien on oltava nopeasäätöistä ja nopeatoimista tyyppiä.  
4.1.2.9. Kolmitoimiventtiilien ja näytepussien välissä voidaan käyttää kaasutiiviitä pikakiinnitteisiä liittimiä, jolloin 
liittimet tiivistyvät automaattisesti pussin puolelta. Näytteiden siirtoon analysaattorille voidaan käyttää 
muita järjestelmiä (esim. kolmitoimisulkuventtiilejä).  
4.1.2.10. Näytteiden varastointi  
4.1.2.10.1. Kaasunäytteet kerätään riittävän suuriin pusseihin, jotta näytevirtaus ei esty.  
4.1.2.10.2. Pussin materiaalin on oltava sellaista, ettei se vaikuta itse mittauksiin eikä kaasunäytteiden kemialliseen 
koostumukseen (esim. laminoitua polyeteeni-polyamidikalvoa tai fluorattuja hiilivetyjä).  
4.1.3. Näytteenottojärjestelmät  
4.1.3.1. Hiilivetynäytteenottojärjestelmä (lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin, HFID)  
4.1.3.1.1. Hiilivetynäytteenottojärjestelmä koostuu lämmitetystä näytteenottimesta, näytteenottolinjasta, suodatti ­
mesta ja pumpusta. Näyte otetaan virtaussuunnassa ennen lämmönvaihdinta (jos sellainen on asennettu). 
Näytteenotin asennetaan samalle etäisyydelle pakokaasun sisääntulosta kuin hiukkasnäytteenotin siten, 
ettei kumpikaan häiritse toisen näytteenottoa. Näytteenottimen pienin sisähalkaisija on 4 mm.  
4.1.3.1.2. Kaikki lämmitetyt osat pidetään lämmitysjärjestelmän avulla lämpötilassa 190 ± 10 °C.  
4.1.3.1.3. Määritetään mitattujen hiilivetyjen pitoisuuden aritmeettinen keskiarvo integroimalla vaiheen tai testin 
kestoajalla jaetut sekunnittaiset tiedot.  
4.1.3.1.4. Lämmitetty näytteenottolinja varustetaan lämmitetyllä suodattimella F  H , joka poistaa vähintään 0,3 μm:n 
kokoiset hiukkaset 99-prosenttisesti. Näin poistetaan kiinteät hiukkaset analysointiin tarvittavasta jatku ­
vasta kaasuvirrasta.  
4.1.3.1.5. Näytteenottojärjestelmän vasteaika (putkesta analysaattorin sisäänmenoon) saa olla enintään neljä sekun ­
tia. 
4.1.3.1.6. HFID-laitetta käytetään vakiovirtausjärjestelmällä (lämmönvaihdin), jotta saadaan edustava näyte, jollei 
tehdä kompensointia muuttuville CVS-tilavuusvirralle.  
4.1.3.2. NO- tai NO  2 -näytteenottojärjestelmä (tapauksen mukaan)  
4.1.3.2.1. Analysaattoriin syötetään laimennetusta pakokaasusta otettua jatkuvaa näytevirtaa.  
4.1.3.2.2. Määritetään NO:n tai NO  2 :n pitoisuuden aritmeettinen keskiarvo integroimalla vaiheen tai testin kestoa ­
jalla jaetut sekunnittaiset tiedot.  
4.1.3.2.3. Mitataan NO- tai NO  2 -pitoisuutta jatkuvasti vakiovirtausjärjestelmällä (lämmönvaihdin), jotta saadaan 
edustava näyte, jollei tehdä kompensointia muuttuville CVS-tilavuusvirralle.  
4.1.4. Analysaattorit  
4.1.4.1. Kaasun analysointiin sovellettavat yleiset vaatimukset  
4.1.4.1.1. Analysaattorien on oltava mittausalueeltaan sellaisia, että saavutetaan vaadittu tarkkuus pakokaasunäyt ­
teen sisältämien yhdisteiden pitoisuuksien mittaamisessa.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/497
 
4.1.4.1.2. Ellei toisin määrätä, mittausvirhe saa olla enintään ± 2 prosenttia (analysaattorin perusvirhe) kalibroin ­
tikaasujen todellisista arvoista riippumatta.  
4.1.4.1.3. Ympäröivästä ilmasta otettu näyte mitataan samalla analysaattorilla ja samalla mittausalueella.  
4.1.4.1.4. Ennen analysaattoreita ei saa käyttää kaasunkuivauslaitetta, ellei ole osoitettu, ettei sillä ole vaikutusta 
yhdisteen pitoisuuteen kaasuvirrassa.  
4.1.4.2. Hiilimonoksidin (CO) ja hiilidioksidin (CO  2 ) analysointi  
4.1.4.2.1. Analysaattorien on oltava ei-dispersoivaa infrapuna-absorptiotyyppiä (NDIR).  
4.1.4.3. Kaikkien polttoaineiden paitsi dieselpolttoaineen hiilivetyjen analysointi  
4.1.4.3.1. Analysaattorin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä (FID) kalibroituna propaanikaasulla, joka ilmaistaan 
hiiliatomiekvivalenttina (C  1 ). 
4.1.4.4. Dieselpolttoaineen ja haluttaessa muiden polttoaineiden hiilivetyjen analysointi  
4.1.4.4.1. Analysaattorin on oltava liekki-ionisaatiotyyppiä, joka on varustettu ilmaisimella, venttiileillä, putkistolla 
jne., jotka lämmitetään lämpötilaan 190 ± 10 °C. Se kalibroidaan propaanikaasulla, joka ilmaistaan hii ­
liatomiekvivalenttina (C  1 ). 
4.1.4.5. Metaanin (CH  4 ) analysointi  
4.1.4.5.1. Analysaattorin on oltava joko liekki-ionisaatioilmaisimeen (FID) yhdistetty kaasukromatografi tai metaa ­
nierottimeen yhdistetty liekki-ionisaatioilmaisin (NMC-FID). Se kalibroidaan metaani- tai propaanikaa ­
sulla, joka ilmaistaan hiiliatomiekvivalenttina (C  1 ). 
4.1.4.6. Typen oksidien (NO  x ) analysointi  
4.1.4.6.1. Analysaattorin on oltava joko kemiluminesenssityyppiä (CLA) tai ei-dispersoivaa ultraviolettiresonans ­
siabsorptiotyyppiä (NDUVR).  
4.1.5. Järjestelmän suositeltu kuvaus  
4.1.5.1. Kuvassa A5/9 esitetään kaavio suositellusta kaasumaisten päästöjen näytteenottojärjestelmästä.FI L 175/498 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A5/9  
Kaavio pakokaasun laimentamiseen käytettävästä täysvirtauslaimennusjärjestelmästä
  
4.1.5.2. Jäljempänä esitetään esimerkkejä järjestelmän komponenteista.  
4.1.5.2.1. Kaksi näytteenotinta, joilla otetaan jatkuvasti näytteitä laimennusilmasta ja laimennetusta pakokaasun ja 
ilman seoksesta.  
4.1.5.2.2. Suodatin, jolla poistetaan kiinteät hiukkaset analysoitaviksi kerättävistä kaasuvirroista.  
4.1.5.2.3. Pumput ja virtaussäädin, jolla taataan tasainen ja yhtenäinen laimennetun kaasun ja laimennusilman 
näytteiden virtaus testin aikana näytteenottimista. Kaasunäytteiden virtauksen on oltava sellainen, että 
kunkin testin lopussa näytteiden määrä on riittävä analysointia varten.  
4.1.5.2.4. Pikatoimiset venttiilit, joilla ohjataan kaasunäytteiden tasainen virtaus näytepusseihin tai ulos.  
4.1.5.2.5. Kaasutiiviit pikalukitusliittimet pikatoimiventtiilien ja näytepussien välissä. Liittimen on sulkeuduttava 
automaattisesti näytepussin puolelta. Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää muita keinoja näytteiden siirtämi ­
seen analysaattorille (esimerkiksi kolmitoimisulkuhanoja).  
4.1.5.2.6. Pussit, joita käytetään laimennetun pakokaasun ja laimennusilman näytteiden keräämiseen testien aikana.  
4.1.5.2.7. Kriittisen virtauksen näytteenottoventuri, jolla otetaan suhteellisia näytteitä laimennetusta pakokaasusta 
(vain CFV-SVS).  
4.1.5.3. Muut komponentit, joita tarvitaan hiilivetynäytteiden ottamiseen lämmitettyä liekki-ionisaattioilmaisinta 
(HFID) käyttäen, kuten kuvassa A5/10 esitetään.  
4.1.5.3.1. Lämmitetty näytteenotin, joka sijaitsee laimennustunnelissa samalla pystytasolla kuin hiukkasmassa- ja 
hiukkasmääränäytteenottimet.  
4.1.5.3.2. Lämmitetty suodatin, joka sijaitsee virtaussuunnassa näytteenottopaikan jälkeen ja ennen HFID-analys ­
aattoria.  
4.1.5.3.3. Lämmitetyt valintaventtiilit nolla-/kalibrointikaasulähteiden ja HFID-analysaattorin välissä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/499
 
4.1.5.3.4. Hetkellisten hiilivetypitoisuuksien integrointi- ja tallennusvälineet.  
4.1.5.3.5. Lämmitetyt näytteenottolinjat ja lämmitetyt komponentit lämmitetystä näytteenottimesta HFID-analys ­
aattoriin.  
Kuva A5/10  
HFID-laitteella varustetun hiilivetynäytteenottojärjestelmän komponentit
  
4.2. Hiukkasmassan mittauslaitteet  
4.2.1. Eritelmä  
4.2.1.1. Järjestelmän yleiskuvaus  
4.2.1.1.1. Hiukkasnäytteenottoyksikkö koostuu laimennustunnelissa olevasta näytteenottimesta (PSP), hiukkasten ­
siirtoputkesta (PTT), suodattimenpitimistä (FH), pumpuista, virtausmäärän säätimistä ja mittausyksiköistä. 
Ks. kuvat A5/11, A5/12 ja A5/13.  
4.2.1.1.2. Voidaan käyttää hiukkaskoon esiluokituslaitetta (PCF) (esim. syklonia tai törmäyselementtiä). Laitetta 
suositellaan käytettäväksi virtaussuunnassa ennen suodattimenpidintä.FI L 175/500 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A5/11  
Hiukkasnäytteenottimen vaihtoehtoinen konfiguraatio t 10 – t  90
 
4.2.1.2. Yleiset vaatimukset  
4.2.1.2.1. Näytteenotin, jota käytetään hiukkasten keräämiseen testikaasuvirrasta, sijoitetaan laimennustunneliin 
siten, että saadaan edustava näyte homogeenisesta pakokaasu-ilmaseoksesta. Se sijoitetaan virtaussuun ­
nassa ennen mahdollista lämmönvaihdinta.  
4.2.1.2.2. Hiukkasnäytevirran on oltava oikeassa suhteessa laimennustunnelissa virtaavan laimennetun pakokaasun 
kokonaisvirtaan siten, että toleranssi on ± 5 prosenttia hiukkasnäytevirrasta. Hiukkasnäytteenoton oikea ­
suhteisuus tarkastetaan järjestelmän käyttöönoton yhteydessä ja hyväksyntäviranomaisen niin vaatiessa.  
4.2.1.2.3. Kerätty laimennettu pakokaasu pidetään lämpötilassa, joka on yli 20 °C ja alle 52 °C alueella, joka 
ulottuu hiukkassuodattimen etupinnasta 20 cm ylös- tai alaspäin virtaussuunnassa. Hiukkasnäytteenotto ­
järjestelmän komponentit voidaan tämän toteuttamiseksi lämmittää tai eristää.  
Jos lämpötila 52 °C ylittyy testissä, jossa ei tapahdu jaksoittaista regeneraatiota, nostetaan CVS-järjestel ­
män virtausta tai sovelletaan kaksoislaimennusta (olettaen, että CVS-järjestelmän virtaus on jo riittävä eli 
vältetään kondensaatio CVS-järjestelmässä, näytepusseissa tai analyysijärjestelmässä).  
4.2.1.2.4. Hiukkasnäyte kerätään yhdestä suodattimesta, joka on pitimineen asennettu kerättävään laimennetun 
pakokaasun virtaan.  
4.2.1.2.5. Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kos ­
ketuksiin joutuvat osat pakoputkesta suodatintelineeseen on suunniteltava siten, että hiukkasten kerään ­
tyminen tai muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista 
materiaaleista, jotka eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, ja maadoitettava sähköisesti säh ­
köstaattisten vaikutusten estämiseksi.  
4.2.1.2.6. Jos virtausmäärän muutoksia ei voida kompensoida, on käytettävä lämmönvaihdinta ja lämpötilansää ­
dintä tämän alaliitteen 3.3.5.1 tai 3.3.6.4.2 kohdassa esitetyllä tavalla, jotta varmistetaan, että virtaus ­
määrä järjestelmässä on vakio ja näytteenottomäärä on vastaavassa suhteessa.  
4.2.1.2.7. Hiukkasmassan mittaamiseen tarvittavat lämpötilat on mitattava tarkkuudella ± 1 °C, ja vasteajan (t  10 – 
t 90 ) on oltava 15 sekuntia tai lyhyempi.  
4.2.1.2.8. Laimennustunnelista tuleva näytevirta mitataan tarkkuudella, joka on ± 2,5 prosenttia lukemasta tai ± 
1,5 prosenttia täydestä asteikosta sen mukaan, mikä on pienempi.  
Edellä määritelty CVS-tunnelista tulevan näytevirran mittaustarkkuus pätee myös kaksoislaimennusta 
käytettäessä. Tästä seuraa, että toisiolaimennusilman ja suodattimen läpi kulkevan laimennetun pakokaa ­
sun virtausten mittaamisessa ja säätämisessä on noudatettava suurempaa tarkkuutta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/501
 
4.2.1.2.9. Kaikkien hiukkasmassan mittaamiseen tarvittavien datakanavien tallennustiheyden on oltava 1 Hz tai 
nopeampi. Näitä ovat tyypillisesti seuraavat:  
a) laimennetun pakokaasun lämpötila hiukkassuodattimessa  
b) näytteenottotaajuus  
c) toisiolaimennusilman virtaus (jos toisiolaimennusta käytetään)  
d) toisiolaimennusilman lämpötila (jos toisiolaimennusta käytetään).  
4.2.1.2.10. Kaksoislaimennusjärjestelmissä laimennustunnelista siirrettävän laimennetun pakokaasun tilavuuden V  ep 
(määritellään alaliitteessä 7 olevassa 3.3.2 kohdassa) tarkkuutta ei mitata suoraan, vaan se määritetään 
mittaamalla virtausero.  
Niiden virtausmittarien tarkkuuden, joita käytetään mitattaessa ja säädettäessä hiukkassuodattimien läpi 
virtaavaa kaksoislaimennettua pakokaasua sekä mitattaessa/säädettäessä toisiolaimennusilmaa, on oltava 
riittävä, jotta tilavuusero V  ep täyttää yksinkertaiseen laimennukseen sovellettavat tarkkuutta ja näyttee ­
noton suhteellisuutta koskevat vaatimukset.  
Vaatimusta, jonka mukaan pakokaasu ei saa kondensoitua CVS-laimennustunnelissa, laimennetun pako ­
kaasun virtausmittausjärjestelmässä, CVS-järjestelmän näytepussikeruussa tai analyysijärjestelmissä, sovel ­
letaan myös kaksoislaimennusjärjestelmiä käytettäessä.  
4.2.1.2.11. Kaikille hiukkasnäytteenotossa ja kaksoislaimennusjärjestelmässä käytettäville virtausmittaterille on teh ­
tävä laitteen valmistajan edellyttämä lineaarisuustarkistus.  
Kuva A5/12  
Hiukkasnäytteenottojärjestelmä
FI L 175/502 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A5/13  
Hiukkasnäytteenottojärjestelmä kaksoislaimennuksella
  
4.2.1.3. Erityiset vaatimukset  
4.2.1.3.1. Näytteenotin  
4.2.1.3.1.1. Näytteenottimen on pystyttävä tekemään hiukkaskokoluokitus tämän alaliitteen 4.2.1.3.1.4 mukaisesti. 
Tätä varten on suositeltavaa käyttää teräväreunaista päästään avointa näytteenotinta, joka asennetaan 
osoittamaan suoraan virran suuntaan, sekä esiluokituslaitetta (syklonia, iskuelementtiä tms.). Vaihtoeh ­
toisesti voidaan käyttää kuvassa A5/11 esitetyn kaltaista soveltuvaa näytteenotinta, jos se pystyy tämän 
alaliitteen 4.2.1.3.1.4 kohdassa kuvatun mukaiseen esiluokitukseen.  
4.2.1.3.1.2. Näytteenotin asennetaan vähintään 10 tunnelinhalkaisijan päähän myötävirtaan pakokaasun sisääntulos ­
ta. Sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 8 mm.  
Jos samalla näytteenottimella otetaan samanaikaisesti useampi kuin yksi näyte, näytteenottimesta otettu 
virtaus on jaettava identtisiin osavirtauksiin koostumusvirheiden välttämiseksi.  
Jos käytetään useita näytteenottimia, niiden kaikkien on oltava teräväreunaisia ja päästään avoimia ja 
osoitettava suoraan virran suuntaan. Näytteenottimet sijoitetaan tasaisin välein laimennustunnelin keski ­
pituusakselin ympärille niin, että niiden keskinäinen etäisyys on vähintään 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Etäisyyden näytteenottokärjestä suodattimen kiinnikkeeseen on oltava vähintään viisi kertaa näytteenot ­
timen halkaisija mutta enintään 2 000 mm.  
4.2.1.3.1.4. Esiluokituslaite (esimerkiksi sykloni tai törmäyselementti) sijoitetaan virtaussuunnassa ennen suodatti ­
menpidintä. Esiluokituslaitteen 50 prosentin luokituskoon on oltava 2,5–10 μm tilavuusvirralla, joka 
on valittu hiukkasmassanäytteiden ottamiseen. Esiluokituslaitteen on oltava sellainen, että laitteeseen 
tulevista 1 μm:n hiukkasista vähintään 99 prosenttia pääsee laitteen ulostulosta tilavuusvirralla, joka 
on valittu hiukkasmassanäytteiden ottamiseen.  
4.2.1.3.2. Hiukkastensiirtoputki (PTT)  
4.2.1.3.2.1. Hiukkastensiirtoputkessa olevien mutkien on oltava tasaisia ja niiden säteen mahdollisimman suuri.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/503
 
4.2.1.3.3. Toisiolaimennus  
4.2.1.3.3.1. CVS-järjestelmästä hiukkasmassan mittaamiseksi otettu näyte voidaan haluttaessa laimentaa toisen kerran, 
kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät:  
4.2.1.3.3.1.1. Toisiolaimennusilma on johdettava sellaisen suodattimen läpi, jonka materiaali pystyy vähentämään 
kooltaan kaikkein tunkeutuvimpien hiukkasten määrää vähintään 99,95 prosenttia tai vähintään stan ­
dardin EN 1822:2009 luokkaa H13 vastaavan HEPA-suodattimen läpi. Laimennusilma voidaan halutta ­
essa esipuhdistaa puuhiilellä ennen sen johtamista HEPA-suodattimeen. On suositeltavaa sijoittaa lisäksi 
karkeiden hiukkasten suodatin ennen HEPA-suodatinta ja mahdollisesti käytettävän puuhiilipuhdistimen 
jälkeen.  
4.2.1.3.3.1.2. Toisiolaimennusilma olisi syötettävä hiukkastensiirtoputkeen mahdollisimman läheltä laimennustunne ­
lista tulevan laimennetun pakokaasun ulostuloa.  
4.2.1.3.3.1.3. Viipymisajan toisiolaimennusilman syöttöpisteestä suodattimen pintaan on oltava vähintään 0,25 sekun ­
tia mutta enintään 5 sekuntia.  
4.2.1.3.3.1.4. Jos kahteen kertaan laimennettu näyte palautetaan CVS-järjestelmään, näytteen palauttamispaikka on 
valittava siten, ettei se häiritse muiden näytteiden ottamista CVS-järjestelmästä.  
4.2.1.3.4. Näytepumppu ja virtausmittari  
4.2.1.3.4.1. Näytekaasun virtausmittausyksikkö koostuu pumpuista, kaasuvirtauksen säätimistä ja virtausmittareista.  
4.2.1.3.4.2. Virtausmittarissa kulkevan kaasuvirran lämpötila saa vaihdella enintään ±3 °C lukuun ottamatta seuraavia 
tapauksia:  
a) Näytevirtausmittarissa on reaaliaikainen seuranta ja virtauksensäätö, jonka taajuus on 1 Hz tai tihe ­
ämpi.  
b) Kyse on regeneraatiotestistä, joka tehdään jaksottaisesti regeneroituvalla jälkikäsittelyjärjestelmällä 
varustetulle ajoneuvolle.  
Jos tilavuusvirta muuttuu liiaksi suodattimien ylikuormittumisen takia, testi mitätöidään. Kun testi uu ­
sitaan, on virtausmäärää vähennettävä.  
4.2.1.3.5. Suodatin ja suodattimenpidin  
4.2.1.3.5.1. Virtaussuunnassa suodattimen jälkeen sijoitetaan venttiili. Venttiilin on avauduttava ja sulkeuduttava 1 
sekunnin kuluessa testin aloittamisesta ja päättämisestä.  
4.2.1.3.5.2. Kaasun nopeus suodattimen pinnalla asetetaan kussakin testissä alueelle 20–105 cm/s asettuvaan alku ­
arvoon ja säädetään testin alussa siten, ettei nopeutta 105 cm/s ylitetä, kun laimennusjärjestelmää käy ­
tetään näytevirralla, joka on suhteellinen CVS-virtaan nähden.  
4.2.1.3.5.3. Suodattimina on käytettävä fluorihiilipinnoitettuja lasikuitusuodattimia tai fluorihiilikalvosuodattimia.  
Kaikkien suodatintyyppien 0,3 μm DOP- (dioktyyliftalaatti) tai PAO (polyalfaolefiini) (CS 68649-12-7 tai 
CS 68037-01-4) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 prosenttia kaasun pintanopeudella, joka on 
vähintään 5,33 cm/s, mitattuna jotakin seuraavista standardeista noudattaen:  
a) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 102.8: DOP-Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element  
b) U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD-282 method 502.1.1: DOP-Smoke 
Penetration of Gas-Mask Canisters  
c) Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP-CC021: Testing HEPA and ULPA Filter 
Media.FI L 175/504 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.2.1.3.5.4. Suodattimenpitimen on oltava sellainen, että virtaus jakautuu tasaisesti suodatusalalle. Suodattimen on 
oltava pyöreä ja sen suodatusalan vähintään 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Punnituskammiota (-huonetta) ja analyysivaakaa koskevat vaatimukset  
4.2.2.1. Punnituskammion olosuhteet  
a) Punnituskammion, jossa hiukkasnäytesuodattimet vakautetaan ja punnitaan, lämpötilan on kaikkien 
suodattimen vakautusten ja punnitusten aikana oltava 22 ± 2 °C (22 ± 1 °C, jos mahdollista).  
b) Kosteuden on oltava sellainen, että kastepiste on alle 10,5 °C ja suhteellinen kosteus 45 ± 8 prosent ­
tia. 
c) Punnituskammion lämpötilan ja kosteuden vähäiset poikkeamat sallitaan, kunhan niiden kokonais ­
kesto on enintään 30 minuuttia minkään suodattimen vakautuksen aikana.  
d) Kammio on pidettävä mahdollisimman vapaana epäpuhtauksista, jotka voisivat laskeutua hiukkas ­
suodattimille niiden vakautuksen aikana.  
e) Punnituksen aikana ei sallita poikkeuksia määritellyistä olosuhteista.  
4.2.2.2. Analyysivaa’an lineaarinen vaste  
Suodattimen painon määrittämisessä käytettävän analyysivaa’an on täytettävä taulukossa A5/1 esitetyt 
lineaarisen vasteen kriteerit lineaarista regressiota soveltamalla. Tarkkuuden on näin ollen oltava vähin ­
tään 2 μg ja resoluution vähintään 1 μg (1 numero = 1 μg). On testattava vähintään neljä tasavälein 
valittua vertailupainoa. Nolla-arvon on oltava ± 1 μg:n sisällä.  
Taulukko A5/1  
Analyysivaa’an varmennuskriteerit  
Mittaus-järjestelmä  Leikkauspiste a0  Kulmakerroin a1  Estimaatin 
keskivirhe  Determinaatio- 
kerroin r  2 
Hiukkasvaaka  ≤ 1 μg 0,99–1,01  ≤ 1 % max  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Staattisen sähkön vaikutusten poistaminen  
Staattisen sähkön vaikutukset on neutraloitava. Tämä voidaan tehdä maadoittamalla vaaka asettamalla se 
antistaattiselle alustalle ja neutraloimalla hiukkasnäytesuodattimet ennen punnitusta poloniumneutraloi ­
jalla tai vastaavan vaikutuksen aikaan saavalla laitteella. Staattiset vaikutukset voidaan neutraloida myös 
tasaamalla staattinen varaus.  
4.2.2.4. Nostekorjaus  
Näyte- ja vertailusuodatinpunnuksiin on tehtävä korjaus, joka riippuu punnuksen nosteesta ilmassa. 
Nostekorjaus määräytyy näytesuodattimen, ilman ja vaa’an kalibroinnissa käytetyn punnuksen tiheyden 
mukaan, eikä siinä oteta huomioon itse hiukkasten nostetta.  
Jos suodatinmateriaalin tiheyttä ei tunneta, käytetään seuraavia tiheyksiä:  
a) PTFE-pinnoitettu lasikuitusuodatin: 2 300 kg/m  3 
b) PTFE-kalvosuodatin: 2 144 kg/m  3 
c) PTFE-kalvosuodatin, jossa polymetyylipenteenitukirengas: 920 kg/m  3 .FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/505
 
Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kalibrointipunnusten tiheytenä käytetään arvoa 8 000 kg/m  3 . 
Jos kalibrointipunnus on valmistettu muusta materiaalista, sen tiheys on tunnettava ja sitä on käytettävä. 
On suositeltavaa noudattaa kalibrointipunnuksia koskevaa lakisääteisen mittaustoiminnan kansainvälisen 
järjestön OIML:n kansainvälistä suositusta OIML R 111-1 Edition 2004(E) (tai vastaava).  
Sovelletaan seuraavaa yhtälöä:  
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
jossa  
Pe f on korjattu hiukkasnäytteen massa (mg)  
Pe uncorr  on korjaamaton hiukkasnäytteen massa (mg)  
ρ a on ilman tiheys (kg/m  3 ) 
ρ w on vaa’an kalibroinnissa käytettävän kalibrointipunnuksen tiheys (kg/m  3 ) 
ρ f on hiukkasnäytesuodattimen tiheys (kg/m  3 ). 
Lasketaan ilman tiheys ρ a seuraavasta yhtälöstä:  
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b on kokonaisilmanpaine (kPa)  
T a on ilman lämpötila vaa’an läheisyydessä (K)  
M mix on ilman moolimassa tasapainoisessa ympäristössä, 28,836 g mol  –1 
R on molaarinen kaasuvakio, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. Hiukkasmäärän mittauslaitteet  
4.3.1. Eritelmä  
4.3.1.1. Järjestelmän yleiskuvaus  
4.3.1.1.1. Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on näytteenotin tai näytteenottopiste, jonka avulla otetaan näyte lai ­
mennusjärjestelmässä olevasta homogeenisesti sekoittuneesta kaasuvirrasta, haihtuvien hiukkasten pois ­
tolaite (VPR), joka sijaitsee virtaussuunnassa hiukkaslaskurin (PNC) yläpuolella, ja soveltuva siirtoputkisto. 
Ks. kuva A5/14.  
4.3.1.1.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen syöttöaukon eteen on suositeltavaa sijoittaa hiukkaskoon esiluoki ­
tuslaite (esim. sykloni tai iskuelementti). Esiluokituslaitteen 50 prosentin luokituskoon on oltava 
2,5–10 μm tilavuusvirralla, joka on valittu hiukkasnäytteiden ottamiseen. Esiluokituslaitteen on oltava 
sellainen, että laitteeseen tulevista 1 μm:n hiukkasista vähintään 99 prosenttia pääsee laitteen ulostulosta 
tilavuusvirralla, joka on valittu hiukkasnäytteiden ottamiseen.FI L 175/506 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Hiukkaskoon esiluokituslaitteen asemesta on hyväksyttävää käyttää esimerkiksi kuvassa A5/11 esitettyä 
näytteenotinta, joka toimii hiukkaskokoluokituslaitteena.  
4.3.1.2. Yleiset vaatimukset  
4.3.1.2.1. Hiukkasnäytteenottopiste sijoitetaan laimennustunnelin sisälle. Jos käytetään kaksoislaimennusta, hiuk ­
kasnäytteenottopiste sijoitetaan ensiölaimennusjärjestelmään.  
4.3.1.2.1.1. Hiukkastensiirtojärjestelmän (PTS) muodostavat yhdessä näytteenotin (PSP) ja hiukkastensiirtoputki (PTT). 
Hiukkastensiirtojärjestelmä siirtää näytteen laimennustunnelista haihtuvien hiukkasten poistolaitteen suul ­
le. Hiukkastensiirtojärjestelmän on täytettävä seuraavat vaatimukset:  
a) Näytteenotin asennetaan virtaussuunnassa 10–20 tunnelinhalkaisijan verran pakokaasun syöttöaukon 
jälkeen siten, että se osoittaa tunnelin kaasuvirran suuntaa vastaan ja sen akseli on sen kärjen kohdalla 
samansuuntainen laimennustunnelin akselin kanssa.  
b) Näytteenotin sijoitetaan virtaussuunnassa vakautuslaitteiden (esim. lämmönvaihtimen) yläpuolelle.  
c) Näytteenotin sijoitetaan laimennustunneliin siten, että näyte otetaan homogeenisesta laimennusilman 
ja pakokaasun seoksesta.  
4.3.1.2.1.2. Hiukkastensiirtojärjestelmän läpi johdettavan näytekaasun on täytettävä seuraavat vaatimukset:  
a) Täysvirtauslaimennusjärjestelmän tapauksessa virtauksen Reynoldsin luku Re on pienempi kuin 
1 700.  
b) Kaksoislaimennusjärjestelmän tapauksessa virtauksen Reynoldsin luku Re on pienempi kuin 1 700 
hiukkastensiirtoputkessa eli näytteenottimen tai näytteenottopisteen jälkeen.  
c) Viipymisaika hiukkastensiirtojärjestelmässä on enintään 3 sekuntia.  
4.3.1.2.1.3. Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkastensiirtojärjestelmän näytteenottokonfiguraatioita, kun voi ­
daan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.  
4.3.1.2.1.4. Poistoputkella (OT), jonka kautta laimennettu näyte johdetaan haihtuvien hiukkasten poistolaitteesta 
hiukkaslaskurin syöttöaukkoon, on oltava seuraavat ominaisuudet:  
a) Putken sisähalkaisija on vähintään 4 mm.  
b) Näytekaasuvirran viipymisaika on enintään 0,8 sekuntia.  
4.3.1.2.1.5. Hyväksyttävinä pidetään myös muita hiukkastensiirtojärjestelmän näytteenottokonfiguraatioita, kun voi ­
daan osoittaa vastaava hiukkasläpäisevyys 30 nm:n hiukkasilla.  
4.3.1.2.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteessa on oltava laitteet näytteen laimentamista ja haihtuvien hiukkasten 
poistamista varten.  
4.3.1.2.3. Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kos ­
ketuksiin joutuvat osat pakoputkesta hiukkaslaskuriin on suunniteltava siten, että hiukkasten keräänty ­
minen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka 
eivät reagoi pakokaasun komponenttien kanssa, ja maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten 
estämiseksi.  
4.3.1.2.4. Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on noudatettava hyvää aerosolinäytteenottokäytäntöä, jonka mukaan 
vältetään tiukkoja mutkia ja äkillisiä muutoksia poikkileikkauksessa, käytetään sileitä sisäpintoja ja pide ­
tään näytteenottolinja mahdollisimman lyhyenä. Poikkileikkauksessa sallitaan asteittaiset muutokset.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/507
 
4.3.1.3. Erityiset vaatimukset  
4.3.1.3.1. Hiukkasnäyte ei saa kulkea pumpun läpi ennen kulkemistaan hiukkaslaskurin läpi.  
4.3.1.3.2. On suositeltavaa käyttää näytteen esiluokituslaitetta.  
4.3.1.3.3. Näytteen esivakiointiyksikön on täytettävä seuraavat vaatimukset:  
a) Yksikkö pystyy laimentamaan näytettä yhdessä tai useammassa vaiheessa siten, että saavutetaan 
hiukkaspitoisuus, joka alittaa hiukkaslaskurin yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajan, ja kaasun 
lämpötila on hiukkaslaskurin syöttöaukon kohdalla alle 35 °C.  
b) Yksikön toiminnan alkuvaiheeseen sisältyy lämmitys-laimennusvaihe, jonka tuloksena näyte saavuttaa 
vähintään 150 °C:n ja enintään 350 ± 10 °C:n lämpötilan ja laimennus on vähintään 10-kertainen.  
c) Yksikkö pitää lämminvaiheissa nimelliskäyttölämpötilan vakaana siten, että lämpötila on vähintään 
150 °C ja enintään 400 ± 10 °C.  
d) Yksikkö ilmaisee, onko nimelliskäyttölämpötila lämminvaiheissa oikea vai ei.  
e) Yksikkö on suunniteltu siten, että kiinteiden hiukkasten läpäisevyys on vähintään 70 prosenttia 
hiukkasilla, joiden sähköiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisija on 100 nm.  
f) Saavutetaan sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasille 
hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin f  r (d i ), joka on enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia 
(50 nm) suurempi ja enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta 
halkaisijaltaan 100 nm:n hiukkasten vastaava kerroin koko haihtuvien hiukkasten poistolaitetta tar ­
kasteltuna.  
Hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin f  r (d i ) kunkin hiukkaskoon osalta lasketaan seuraavasti:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
jossa  
N in (d i ) on hiukkaspitoisuus ennen komponentteja, hiukkasten halkaisija d  i 
N out (d i ) on hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen, hiukkasten halkaisija d  i 
d i on hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisija (30, 50 tai 100 nm).  
N in (d i ) ja N  out (d i ) korjataan samoihin olosuhteisiin.  
Lasketaan hiukkaspitoisuuden aritmeettisen keskiarvon vähenemiskerroin  f r tietyllä laimennusasetuk ­
sella seuraavasti:  
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
On suositeltavaa, että haihtuvien hiukkasten poistolaite kalibroidaan ja validoidaan kokonaisena 
yksikkönä.FI L 175/508 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
g) Yksikkö on suunniteltu hyvän insinööritavan mukaisesti sen varmistamiseksi, että hiukkaspitoisuuden 
vähenemiskertoimet pysyvät vakaina koko testin ajan.  
h) Saadaan 30 nm:n tetrakontaanihiukkasten (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) höyrystymisasteeksi yli 99,0 prosenttia, 
kun syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm  –3 , kuumentamalla tetrakontaania ja vähentämällä sen 
osapaineita.  
4.3.1.3.4. Hiukkaslaskurin on täytettävä seuraavat vaatimukset:  
a) Hiukkaslaskuri toimii täysvirtaustoimintaoloissa.  
b) Hiukkaslaskurin mittaustarkkuus on ± 10 prosenttia alueella, joka ulottuu arvosta 1 cm  –3 laitteen 
yksittäisten hiukkasten laskemistilan ylärajaan, ja määritys perustuu standardiin. Arvon 100 cm  –3 
alittavilla pitoisuuksilla voidaan vaatia, että laskurin tarkkuus osoitetaan hyvällä tilastollisella luotet ­
tavuustasolla käyttämällä pidennetyillä näytteenottoajoilla tehtyjen mittausten keskiarvoa.  
c) Hiukkaslaskurin resoluutio on vähintään 0,1 hiukkasta kuutiosenttimetrissä, kun pitoisuus on alle 
100 cm  –3 . 
d) Laitteella saadaan lineaarinen vaste hiukkaspitoisuuksiin koko mittausalueella yksittäisten hiukkasten 
laskemistilassa.  
e) Tietojen ilmoittamistaajuus on vähintään 0,5 Hz.  
f) Laitteen vasteaika t  90 on alle 5 sekuntia mitatulla pitoisuusalueella.  
g) Laitteessa on koinsidenssikorjaustoiminne, jossa korjaus on enintään 10 prosenttia. Siinä voidaan 
käyttää tämän alaliitteen 5.7.1.3 kohdassa määritettyä sisäistä kalibrointikerrointa, mutta laskentah ­
yötysuhteen korjaamiseen tai määrittelemiseen ei saa käyttää muita algoritmeja.  
h) Hiukkaskokokohtaiset laskentahyötysuhteet ovat taulukon A5/2 mukaiset.  
Taulukko A5/2  
Hiukkaslaskurin laskentahyötysuhde  
Hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva 
halkaisija (nm)  Hiukkaslaskurin laskentahyötysuhde (%)  
23± 1  50± 12  
41± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Jos hiukkaslaskurissa käytetään käyttönestettä, se on vaihdettava laitteen valmistajan ilmoittamin välia ­
join.  
4.3.1.3.6. Jos painetta ja/tai lämpötilaa hiukkaslaskurin syöttöaukon kohdalla ei pidetä vakiona kohdassa, jossa 
hiukkaslaskurin virtaa säädetään, niiden arvot on mitattava, jotta hiukkasmäärämittaukset voidaan korjata 
vakio-olosuhteisiin.  
4.3.1.3.7. Hiukkastensiirtojärjestelmän, haihtuvien hiukkasten poistolaitteen ja poistoputken viipymisajan sekä 
hiukkaslaskurin vasteajan t  90 summa saa olla enintään 20 sekuntia.  
4.3.1.4. Suositeltavan järjestelmän kuvaus  
Seuraavassa kohdassa esitetään suositeltava käytäntö hiukkasmäärän mittaamiseen. Järjestelmät, jotka 
täyttävät tämän alaliitteen 4.3.1.2 ja 4.3.1.3 kohdassa asetetut suorituskykyvaatimukset, ovat kuitenkin 
hyväksyttäviä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/509
 
Kuva A5/14  
Suositeltava hiukkasnäytteenottojärjestelmä  R f
 
4.3.1.4.1. Näytteenottojärjestelmän kuvaus  
4.3.1.4.1.1. Hiukkasnäytteenottojärjestelmässä on näytteenotin tai näytteenottopiste laimennusjärjestelmässä, hiukkas ­
tensiirtoputki (PTT), hiukkasten esiluokituslaite (PCF) ja haihtuvien hiukkasten poistolaite (VPR) virtaus ­
suunnassa hiukkaslaskurin (PNC) yläpuolella.  
4.3.1.4.1.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteessa on oltava laitteet näytteen laimentamista (hiukkasmäärälaimenti ­
met PND  1 ja PND  2 ) ja hiukkasten höyrystämistä varten (höyrystysputki ET).  
4.3.1.4.1.3. Näytteenotin tai näytteenottopiste testattavaa kaasuvirtaa varten sijoitetaan laimennustunneliin siten, että 
saadaan edustava näyte homogeenisesta pakokaasu-ilmaseoksesta.  
5. Kalibrointivälit ja -menettelyt  
5.1. Kalibrointivälit  
Taulukko A5/3  
Laitteiden kalibrointivälit  
Laitteiden tarkastukset  Suorittamisväli  Kriteeri  
Kaasuanalysaattorin linearisointi 
(kalibrointi)  6 kuukauden välein  ± 2 % lukemasta  
Tarkistus asteikon puoliväliin si ­
joittuvalla vertailukaasun pitoi ­
suudella  6 kuukauden välein  ± 2 %  
CO-NDIR:CO  2 -/H  2 O-interferenssi  Kuukausittain  -1–3 ppm  
NO  x -muuntimen tarkastus  Kuukausittain  > 95 %  
CH  4 -erottimen tarkastus  Vuosittain  98 % etaanista  
FID:n CH  4 -vaste  Vuosittain  Ks. tämän alaliitteen 5.4.3 kohta  
FID:n ilma-polttoainevirtaus  Merkittävien kunnossapitotoi ­
menpiteiden yhteydessä  Laitteen valmistajan ohjeiden mu ­
kaisesti  
Laser-infrapunaspektrometrit 
(moduloidut suuriresoluutioiset 
kapeakaistaiset infrapuna-analys ­
aattorit): Interferenssitarkastus  Vuosittain tai merkittävien kun ­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä  Laitteen valmistajan ohjeiden mu ­
kaisestiFI L 175/510 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Laitteiden tarkastukset  Suorittamisväli  Kriteeri  
QCL  Vuosittain tai merkittävien kun ­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä  Laitteen valmistajan ohjeiden mu ­
kaisesti  
Kaasukromatografiamenetelmät  Ks. tämän alaliitteen 7.2 kohta  Ks. tämän alaliitteen 7.2 kohta  
Nestekromatografiamenetelmät  Vuosittain tai merkittävien kun ­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä  Laitteen valmistajan ohjeiden mu ­
kaisesti  
Fotoakustiikka  Vuosittain tai merkittävien kun ­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä  Laitteen valmistajan ohjeiden mu ­
kaisesti  
Mikrovaa’an lineaarisuus  Vuosittain tai merkittävien kun ­
nossapitotoimenpiteiden yhtey ­
dessä  Ks. tämän alaliitteen 4.2.2.2 koh ­
ta 
Hiukkaslaskuri  Ks. tämän alaliitteen 5.7.1.1 
kohta  Ks. tämän alaliitteen 5.7.1.3 koh ­
ta 
Haihtuvien hiukkasten poistolaite  Ks. tämän alaliitteen 5.7.2.1 
kohta  Ks. tämän alaliitteen 5.7.2 kohta  
Taulukko A5/4  
Vakiotilavuuskerääjän (CVS) kalibrointivälit  
CVS  Suorittamisväli  Kriteeri  
CVS-virtaus  Kunnossapitotoimenpiteiden jäl ­
keen  ± 2 %  
Laimennusvirtaus  Vuosittain  ± 2 %  
Lämpötila-anturi  Vuosittain  ± 1 °C  
Paineanturi  Vuosittain  ± 0,4 kPa  
Ruiskutuksen tarkastus  Viikoittain  ± 2 %  
Taulukko A5/5  
Ympäristötietojen kalibrointivälit  
Tekijä  Suorittamisväli  Kriteeri  
Lämpötila  Vuosittain  ± 1 °C  
Kastepiste  Vuosittain  ± 5 % suhteellisesta kosteudesta  
Ilmanpaine  Vuosittain  ± 0,4 kPa  
Jäähdytystuuletin  Kunnossapitotoimenpiteiden jäl ­
keen  Tämän alaliitteen 1.1.1 kohdan 
mukaisesti  
5.2. Analysaattorin kalibrointi  
5.2.1. Analysaattorit on kalibroitava laitteen valmistajan ohjeiden mukaan tai vähintään taulukossa A5/3 esi ­
tetyllä tiheydellä.  
5.2.2. Kukin tavanomaisesti käytetyistä käyttöalueista kalibroidaan seuraavalla menettelyllä:  
5.2.2.1. Määritetään analysaattorin linearisointikäyrä vähintään viiden kalibrointipisteen avulla, jotka ovat mah ­
dollisimman tasaväliset. Pitoisuudeltaan suurimman kalibrointikaasun nimellispitoisuuden on oltava vä ­
hintään 80 prosenttia täydestä asteikkoarvosta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/511
 
5.2.2.2. Kalibrointiin käytettävät kaasut voidaan saada sekoituslaitteistolla laimentamalla ne puhdistetulla typellä 
(N 2 ) tai puhdistetulla synteettisellä ilmalla.  
5.2.2.3. Lasketaan linearisointikäyrä pienimmän neliösumman menetelmällä. Jos tuloksen polynominen aste on 
suurempi kuin 3, kalibrointipisteiden määrän on oltava vähintään yhtä suuri kuin tämä polynominen 
aste + 2.  
5.2.2.4. Linearisointikäyrä ei saa poiketa enempää kuin ± 2 prosenttia kunkin kalibrointikaasun nimellisarvosta.  
5.2.2.5. Linearisointikäyrän muodosta ja linearisointipisteistä voidaan tarkastaa, että kalibrointi on oikein suori ­
tettu. Analysaattorin erilaiset ominaismuuttujat on ilmoitettava, erityisesti seuraavat:  
a) analysaattori ja kaasun komponentti  
b) mittausalue  
c) linearisonnin päivämäärä.  
5.2.2.6. Jos tutkimuslaitos katsoo, että jokin vaihtoehtoinen teknologia (esimerkiksi tietokone, sähköisesti ohjattu 
aluekytkin ym.) antaa vastaavan tarkkuuden, näitä vaihtoehtoja voidaan käyttää.  
5.3. Analysaattorin nolla- ja kalibrointitarkastus  
5.3.1. Kukin tavanomaisesti käytetty toiminta-alue on tarkastettava ennen kutakin analyysiä tämän alaliitteen 
5.3.1.1 ja 5.3.1.2 kohdan mukaisesti.  
5.3.1.1. Kalibrointi tarkastetaan käyttämällä nollakaasua ja kalibrointikaasua alaliitteessä 6 olevan 1.2.14.2.3 
kohdan mukaisesti.  
5.3.1.2. Testauksen jälkeen tehdään uusi tarkastus käyttämällä nollakaasua ja samaa kalibrointikaasua alaliitteessä 
6 olevan 1.2.14.2.4 kohdan mukaisesti.  
5.4. Liekki-ionisaatioilmaisimen (FID) hiilivetyvasteen tarkastus  
5.4.1. Ilmaisimen vasteen optimointi  
Säädetään FID-ilmaisin valmistajan ohjeiden mukaan. Käytetään propaania ilmassa yleisimmällä mittaus ­
alueella.  
5.4.2. Hiilivetyanalysaattorin kalibrointi  
5.4.2.1. Analysaattori kalibroidaan käyttämällä propaanin ja ilman seosta ja puhdistettua synteettistä ilmaa.  
5.4.2.2. Muodostetaan kalibrointikäyrä tämän alaliitteen 5.2.2 kohdassa kuvatulla tavalla.  
5.4.3. Eri hiilivetyjen vastetekijät ja suositellut raja-arvot  
5.4.3.1. Tietyn hiilivetylajin vastetekijä R  f on FID-ilmaisimen C  1 -lukeman suhde kaasusylinterin pitoisuuteen, joka 
ilmaistaan yksikkönä ppm C  1 . 
Testikaasun pitoisuuden on oltava tasolla, jolla saadaan vasteeksi noin 80 prosenttia täydestä asteikosta 
käyttöalueella. Pitoisuuden on oltava tunnettu ± 2 prosentin tarkkuudella verrattuna tilavuutena ilmais ­
tuun gravimetriseen vakioon. Lisäksi kaasusylinteriä on esivakautettava 24 tuntia lämpötilassa 20–30 °C.  
5.4.3.2. Vastetekijät määritetään, kun analysaattori otetaan käyttöön, ja sen jälkeen suurempien määräaikaishu ­
oltojen yhteydessä. Käytettävät testikaasut ja suositellut vastetekijät ovat seuraavat:FI L 175/512 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
propyleeni ja puhdistettu ilma:  0,90 < R f< 1,10  
tolueeni ja puhdistettu ilma:  0,90 < R f< 1,10  
Nämä ovat suhteessa propaanin ja puhtaan ilman vastetekijään (R  f ) 1,00.  
5.5. NO  x -muuntimen tehokkuustesti  
5.5.1. Muuntimien NO  2 -NO-hyötysuhde tarkastetaan otsonaattorin avulla käyttäen kuvassa A5/15 olevaa tes ­
tijärjestelyä ja seuraavaa menettelyä:  
5.5.1.1. Kalibroidaan analysaattori yleisimmällä toiminta-alueella valmistajan eritelmien mukaisesti käyttäen nolla- 
ja kalibrointikaasua (jonka NO-pitoisuus on noin 80 prosenttia toiminta-alueesta ja kaasuseoksen NO  2 - 
pitoisuus alle 5 prosenttia NO-pitoisuudesta). NO  x -analysaattorin on oltava NO-tilassa siten, että kalib ­
rointikaasu ei kulje muuntimen läpi. Pitoisuus on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
5.5.1.2. Lisätään kalibrointikaasuvirtaan T-liitoksen kautta jatkuvasti happea tai synteettistä ilmaa, kunnes osoi ­
tettu pitoisuus on noin 10 prosenttia vähemmän kuin tämän alaliitteen 5.5.1.1 kohdassa saatu kalib ­
rointipitoisuus. Saatu pitoisuus c on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausselosteissa. Otsonaattori 
pidetään pois toiminnasta tämän prosessin aikana.  
5.5.1.3. Kytketään sitten otsonaattori tuottamaan riittävästi otsonia, jotta NO-pitoisuus laskee 20 prosenttiin 
(alimmillaan 10 prosenttiin) tämän alaliitteen 5.5.1.1 kohdan kalibrointipitoisuudesta. Saatu pitoisuus 
d on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
5.5.1.4. Kytketään sen jälkeen NO  x -analysaattori NO  x -tilaan, jolloin kaasuseos (koostumus NO, NO  2 , O  2 ja N  2 ) 
kulkee muuntimen läpi. Saatu pitoisuus a on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
5.5.1.5. Kytketään otsonaattori pois toiminnasta. Tämän alaliitteen 5.5.1.2 kohdassa kuvattu kaasuseos virtaa 
muuntimen läpi ilmaisimeen. Saatu pitoisuus b on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/513
 
Kuva A5/15  
NO  x -muuntimen tehokkuustestin järjestely
  
5.5.1.6. Kun otsonaattori on kytketty pois toiminnasta, katkaistaan myös hapen tai synteettisen ilman virtaus. 
Analysaattorin antama NO  2 -lukema saa tällöin olla enintään 5 prosenttia tämän alaliitteen 5.5.1.1 
kohdassa annetun arvon yläpuolella.  
5.5.1.7. Lasketaan NO  x -muuntimen prosentuaalinen hyötysuhde käyttämällä tämän alaliitteen 5.5.1.2–5.5.1.5 
kohdassa määritettyjä pitoisuuksia a, b c ja d ja seuraavaa yhtälöä:  
Efficiency ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1. Muuntimen hyötysuhde ei saa olla pienempi kuin 95 prosenttia. Muuntimen hyötysuhde testataan 
taulukossa A5/3 annetulla tiheydellä.  
5.6. Mikrovaa’an kalibrointi  
5.6.1. Hiukkasnäytesuodattimien punnituksessa käytetyt mikrovaa’at on kalibroitava kansallisen tai kansainvä ­
lisen standardin mukaisesti. Vaa’an on täytettävä tämän alaliitteen 4.2.2.2 kohdassa annetut lineaarisuus ­
vaatimukset. Lineaarisuustarkistus on tehtävä vähintään 12 kuukauden välein tai aina silloin, kun järjes ­
telmää on korjattu tai muutettu tavalla, joka voi vaikuttaa kalibrointiin.  
5.7. Hiukkasnäytteenottojärjestelmän kalibrointi ja validointi  
Esimerkkejä kalibrointi-/validointimenetelmistä löytyy osoitteesta  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1. Hiukkaslaskurin kalibrointi  
5.7.1.1. Hyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että hiukkaslaskurille on myönnetty standardinmukaisuuden 
osoittava kalibrointitodistus enintään 13 kuukautta ennen päästötestiä. Kalibrointien välillä on joko 
seurattava hiukkaslaskurin laskentahyötysuhteen mahdollista heikkenemistä tai vaihdettava laskurin an ­
turilanka rutiininomaisesti kuuden kuukauden välein. Ks. kuvat A5/16 ja A5/17. Hiukkaslaskurin las ­
kentahyötysuhdetta voidaan seurata vertaamalla sitä vertailuhiukkaslaskuriin tai ainakin kahteen muuhun 
mittaushiukkaslaskuriin. Jos hiukkaslaskurin antamat hiukkasmäärälukemat poikkeavat enintään ± 10 
prosenttia vertailuhiukkaslaskurin tai kahden tai useamman muun hiukkaslaskurin muodostaman ryh ­
män antamista pitoisuuslukemista, hiukkaslaskuria on pidettävä vakaana. Muussa tapauksessa se on 
huollettava. Jos hiukkaslaskurin hyötysuhdetta seurataan vertaamalla sitä kahteen tai useampaan mitta ­
ushiukkaslaskuriin, voidaan käyttää omilla hiukkaslaskureillaan varustettuja vertailuajoneuvoja eri testa ­
ustiloissa.FI L 175/514 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A5/16  
Hiukkaslaskurin (PNC) perusvuosihuoltoaikataulu
  
Kuva A5/17  
Hiukkaslaskurin pidennetty vuosihuoltoaikataulu (laskurin täyden kalibroinnin viivästyessä)  f r (d)
 
5.7.1.2. Hiukkaslaskuri on lisäksi kalibroitava uudelleen ja sille on myönnettävä uusi kalibrointitodistus kaikkien 
merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden jälkeen.  
5.7.1.3. Kalibrointi on tehtävä kansallisessa tai kansainvälisessä standardissa määritellyn kalibrointimenetelmän 
mukaisesti vertaamalla kalibroitavan laskurin vastetta  
a) kalibroidun aerosolielektrometrin vasteeseen, kun samalla otetaan näyte elektrostaattisesti luokitel ­
luista kalibrointihiukkasista, tai  
b) toisen, edellä mainitulla menetelmällä suoraan kalibroidun hiukkaslaskurin vasteeseen.  
5.7.1.3.1. Tämän alaliitteen 5.7.1.3 kohdan a alakohdan tapauksessa kalibroinnissa käytetään vähintään kuutta 
standardipitoisuutta, jotka sijoitetaan mahdollisimman tasaisesti hiukkaslaskurin mittausalueelle.  
5.7.1.3.2. Tämän alaliitteen 5.7.1.3 kohdan b alakohdan tapauksessa kalibroinnissa käytetään vähintään kuutta 
standardipitoisuutta hiukkaslaskurin mittausalueella. Vähintään kolmessa pisteessä pitoisuuden on oltava 
alle 1000 cm  –3 , ja muut pitoisuudet on sijoitettava lineaarisin välein arvon 1000 cm  –3 ja laitteen yksit ­
täisten hiukkasten laskemistilan ylärajan välille.  
5.7.1.3.3. Tämän alaliitteen 5.7.1.3 kohdan a ja b alakohdan tapauksessa näihin pisteisiin kuuluu nimellisnollapitoi ­
suuspiste, joka saadaan aikaan kiinnittämällä kunkin laitteen syöttöaukkoon HEPA-suodatin, joka on 
vähintään standardin EN 1822:2008 mukaista luokkaa H13 tai suorituskyvyltään vastaava. Kun kalib ­
roitavaan hiukkaslaskuriin ei sovelleta kalibrointikerrointa, mitattujen pitoisuuksien on vastattava ± 10 
prosentin tarkkuudella kutakin standardikonsentraatiota paitsi nollakohdassa. Muutoin kalibroitava hiuk ­
kaslaskuri on hylättävä. Lasketaan ja kirjataan saatujen tietosarjojen lineaarisen regression gradientti. 
Kalibroitavaan hiukkaslaskuriin sovelletaan kalibrointikerrointa, joka vastaa gradientin käänteisarvoa. 
Vasteen lineaarisuus määritetään laskemalla kahden tietosarjan Pearsonin tulomomenttikorrelaatiokertoi ­
men (r) neliö, jonka on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 0,97. Sekä gradienttia että arvoa R  2 
laskettaessa lineaarisen regression on kuljettava nollapisteen kautta (nollapitoisuus kummassakin laittees ­
sa). 
5.7.1.4. Kalibroinnissa on lisäksi tarkastettava, täyttääkö hiukkaslaskuri tämän alaliitteen 4.3.1.3.4 kohdan h 
alakohdan vaatimukset sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 23 nm:n hiukkasten havait ­
semistehokkuuden osalta. Laskentahyötysuhdetta ei tarvitse tarkastaa 41 nm:n hiukkasten osalta.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/515
 
5.7.2. Haihtuvien hiukkasten poistolaitteen kalibrointi/validointi  
5.7.2.1. Kun haihtuvien hiukkasten poistolaite on uusi tai sille tehdään merkittäviä kunnossapitotoimenpiteitä, 
laitteen hiukkaspitoisuuden vähenemiskertoimet on kalibroitava koko sen laimennusasetusasteikolta lait ­
teen vakionimelliskäyttölämpötiloissa. Laitteen hiukkaspitoisuuden vähenemiskertoimen määräaikaisvali ­
dointia varten edellytetään pelkästään tarkastusta yhdellä asetuksella, jota tavanomaisesti käytetään hiuk ­
kassuodattimella varustetuille ajoneuvoille tehtävissä mittauksissa. Hyväksyntäviranomaisen on varmistet ­
tava, että haihtuvien hiukkasten poistolaite on kalibroitu tai sille on myönnetty validointitodistus enin ­
tään 6 kuukautta ennen päästötestiä. Jos haihtuvien hiukkasten poistolaite antaa lämpötilan seurantaan 
liittyviä varoituksia, validointi voidaan tehdä 13 kuukauden välein.  
On suositeltavaa, että haihtuvien hiukkasten poistolaite kalibroidaan ja validoidaan kokonaisena yksik ­
könä.  
Haihtuvien hiukkasten poistolaitteelle on määriteltävä hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin sähköiseen 
liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n hiukkasten osalta. Sähköiseen 
liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n ja 50 nm:n hiukkasten osalta hiukkaspitoisuuden 
vähenemiskerroin f  r (d) saa olla enintään 30 prosenttia (30 nm) tai 20 prosenttia (50 nm) suurempi ja 
enintään 5 prosenttia pienempi kuin sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 100 nm:n 
hiukkasten vastaava kerroin. Validoinnin osalta edellytetään, että aritmeettisen keskiarvon mukainen 
hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin vastaa ± 10 prosentin tarkkuudella hiukkaslaskurin ensimmäisessä 
kalibroinnissa määritettyä aritmeettisen keskiarvon mukaista hiukkaspitoisuuden vähenemiskerrointa  f r . 
5.7.2.2. Näissä mittauksissa käytettävän testausaerosolin on oltava sellainen, että se koostuu sähköiseen liikku ­
vuuteen perustuvalta halkaisijaltaan 30 nm:n, 50 nm:n ja 100 nm:n kiinteistä hiukkasista ja että vähim ­
mäispitoisuus haihtuvien hiukkasten poistolaitteen syöttöaukolla on 5 000 cm  –3 . Validoinnissa voidaan 
vaihtoehtoisesti käyttää myös polydispersiivistä aerosolia, jossa hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen 
perustuva keskihalkaisija on 50 nm. Testiaerosolin on oltava termisesti stabiili haihtuvien hiukkasten 
poistolaitteen käyttölämpötiloissa. Hiukkaspitoisuudet mitataan virtaussuunnassa ennen komponentteja ja 
niiden jälkeen.  
Hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin f  r (d i ) kunkin monodispersiivisen hiukkaskoon osalta lasketaan 
seuraavasti:  
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
jossa  
N in (d i ) on hiukkaspitoisuus ennen komponentteja, hiukkasten halkaisija d  i 
N out (d i ) on hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen, hiukkasten halkaisija d  i 
d i on hiukkasten sähköiseen liikkuvuuteen perustuva halkaisija (30, 50 tai 100 nm).  
N in (d i ) ja N  out (d i ) korjataan samoihin olosuhteisiin.  
Lasketaan hiukkaspitoisuuden aritmeettisen keskiarvon vähenemiskerroin  f r tietyllä laimennusasetuksella 
seuraavasti:  
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Kun validoinnissa käytetään polydispersiivistä 50 nm:n hiukkaskoon aerosolia, lasketaan hiukkaspitoisuu ­
den aritmeettisen keskiarvon vähenemiskerroin  f v validoinnissa käytetyllä laimennusasetuksella seuraa ­
vasta yhtälöstä:  
f v ¼ N in 
N outFI L 175/516 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
jossa  
N in on hiukkaspitoisuus ennen komponentteja  
N out on hiukkaspitoisuus komponenttien jälkeen.  
5.7.2.3. On osoitettava, että haihtuvien hiukkasten poistolaite poistaa sähköiseen liikkuvuuteen perustuvalta 
halkaisijaltaan vähintään 30 nm:n tetrakontaanihiukkaset (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) yli 99,0-prosenttisesti, kun 
syöttöpitoisuus on vähintään 10 000 cm  –3 ja laitetta käytetään pienimmällä laimennusasetuksella ja 
valmistajan suosittelemassa käyttölämpötilassa.  
5.7.3. Hiukkasmäärämittausjärjestelmän tarkastusmenettelyt  
5.7.3.1. Kuukausittaisissa tarkastuksissa on hiukkaslaskuriin syötettävästä virrasta saatava mittaustulos, joka vastaa 
5 prosentin tarkkuudella hiukkaslaskurin nimellisvirtausta tarkastettaessa kalibroidulla virtausmittarilla.  
5.8. Sekoituslaitteen tarkkuus  
Jos tämän alaliitteen 5.2 kohdassa määriteltyjen kalibrointien tekemisessä käytetään kaasunjakajaa, se ­
koituslaitteen tarkkuuden on oltava sellainen, että laimennettujen kalibrointikaasujen pitoisuudet voidaan 
määrittää ± 2 prosentin tarkkuudella. Tarkistetaan kalibrointikäyrä tämän alaliitteen 5.3 kohdassa kuva ­
tulla asteikon puoliväliin asettuvalla vertailukaasun pitoisuudella. Kalibrointikaasun, jonka pitoisuus on 
alle 50 prosenttia analysaattorin asteikosta, pitoisuuden on oltava 2 prosentin tarkkuudella sama kuin 
sen sertifioitu pitoisuus.  
6. Vertailukaasut  
6.1. Puhtaat kaasut  
6.1.1. Kaikki yksikkönä ppm ilmoitetut arvot tarkoittavat miljoonasosaa tilavuudessa (vpm).  
6.1.2. Kalibrointia ja käyttöä varten on tarvittaessa oltava käytettävissä seuraavia puhtaita kaasuja:  
6.1.2.1. Typpi:  
Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm N  2 O, 
< 0,1 ppm NH  3 
6.1.2.2. Synteettinen ilma:  
Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤ 0,1 ppm NO; happipitoisuus 18–21 tilavuusp ­
rosenttia  
6.1.2.3. Happi:  
Puhtaus: > 99,5 tilavuusprosenttia O  2 
6.1.2.4. Vety (ja heliumia tai typpeä sisältävä seos)  
Puhtaus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO  2 ; vetypitoisuus 39–41 tilavuusprosenttia  
6.1.2.5. Hiilimonoksidi:  
Puhtaus vähintään 99,5 prosenttia  
6.1.2.6. Propaani:  
Puhtaus vähintään 99,5 prosenttiaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/517
 
6.2. Kalibrointikaasut  
6.2.1. Kalibrointikaasun todellisten pitoisuuksien on oltava ± 1 prosentin sisällä annetuista arvoista tai jäljem ­
pänä esitetyn mukaisia.  
Kaasuseoksien, joilla on seuraavat koostumukset, on oltava käytettävissä tämän alaliitteen 6.1.2.1 tai 
6.1.2.2 kohdassa annettujen irtotavarakaasujen eritelmien mukaisina:  
a) C  3 H 8 synteettisessä ilmassa (ks. tämän alaliitteen 6.1.2.2 kohta)  
b) CO typessä  
c) CO  2 typessä  
d) CH  4 synteettisessä ilmassa  
e) NO typessä (tämän kalibrointikaasun NO  2 -pitoisuus saa olla enintään 5 prosenttia NO-pitoisuudesta).FI L 175/518 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Alaliite 6  
Tyyppi 1 -testin menettelyt ja olosuhteet  
1. Testausmenettelyt ja -olosuhteet  
1.1 Testien kuvaus  
1.1.1. Tyyppi 1 -testillä varmennetaan kaasumaisten yhdisteiden päästöjen, päästöjen hiukkasmassan ja hiukkas ­
määrän, hiilidioksidipäästöjen, polttoaineenkulutuksen ja sähköenergiankulutuksen taso ja sähkökäyttöinen 
toimintasäde sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
1.1.1.1. Testit tehdään tämän alaliitteen 1.2 kohdassa tai alaliitteessä 8 olevassa 3 kohdassa kuvatulla menetelmällä 
täyssähköajoneuvoille, hybridisähköajoneuvoille ja paineistettua vetyä käyttäville polttokennohybridiajoneu ­
voille. Pakokaasujen ja hiukkaspäästöjen näytteenotto ja analysointi tehdään määrätyillä menetelmillä.  
1.1.2. Testien lukumäärä määritetään kuvan A6/1 kaavion mukaisesti. Raja-arvo on vastaavan kriteeriepäpuhtau ­
den suurin sallittu arvo, joka vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteessä I.  
1.1.2.1. Kuvan A6/1 kaaviota sovelletaan vain koko sovellettavaan WLTP-testisykliin, ei sen yksittäisiin vaiheisiin.  
1.1.2.2. Testin tuloksiksi kirjataan REESS-järjestelmän energianmuutokseen perustuvien Ki- ja ATCT-korjausten 
jälkeen saadut arvot.  
1.1.2.3. Koko syklin arvojen määrittäminen  
1.1.2.3.1. Jos jonkin kriteeriepäpuhtauspäästön raja-arvo ylittyy jonkin testin aikana, ajoneuvo hylätään.  
1.1.2.3.2. Kulloisenkin ajoneuvotyypin mukaan valmistajan on ilmoitettava tapauksen mukaan koko syklin arvo 
CO  2 -päästöjen massasta, sähköenergiankulutuksesta, vain sisäisesti ladattavan polttokennohybridiajoneuvon 
(NOVC-FCHV) polttoaineenkulutuksesta sekä PER- ja AER-toimintasäteistä taulukon A6/1 mukaisesti.  
1.1.2.3.3. Ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) latausta purkavan toimintatilan sähköener ­
giankulutuksen osalta ilmoitettavaa arvoa ei määritetä kuvan A6/1 mukaisesti. Sitä pidetään tyyppihyväk ­
syntäarvona, jos ilmoitettu CO  2 -arvo hyväksytään hyväksyntäarvoksi. Muussa tapauksessa tyyppihyväksyn ­
täarvoksi otetaan sähköenergiankulutuksen mitattu arvo.  
1.1.2.3.4. Jos kaikki sovellettavan taulukon A6/2 rivin 1 kaikki kriteerit täyttyvät ensimmäisen testin jälkeen, kaikki 
valmistajan ilmoittamat arvot hyväksytään tyyppihyväksyntäarvoiksi. Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 
rivin 1 kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajoneuvolle toinen testi.  
1.1.2.3.5. Toisen testin jälkeen lasketaan tehtyjen kahden testin tulosten aritmeettinen keskiarvo. Jos kaikki sovellet ­
tavan taulukon A6/2 rivin 2 kaikki kriteerit täyttyvät tulosten aritmeettisen keskiarvon perusteella, kaikki 
valmistajan ilmoittamat arvot hyväksytään tyyppihyväksyntäarvoiksi. Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 
rivin 2 kriteereistä ei täyty, tehdään samalle ajoneuvolle kolmas testi.  
1.1.2.3.6. Kolmannen testin jälkeen lasketaan kaikkien kolmen testin tulosten aritmeettinen keskiarvo. Kaikkien 
niiden parametrien osalta, jotka täyttävät sovellettavan taulukon A6/2 rivin 3vastaavan kriteerin, otetaan 
tyyppihyväksyntäarvoksi ilmoitettu arvo. Niiden parametrien osalta, jotka eivät täytä sovellettavan taulukon 
A6/2 rivin 3vastaavaa kriteeriä, tyyppihyväksyntäarvoksi otetaan tuloksen aritmeettinen keskiarvo.  
1.1.2.3.7. Jos jokin sovellettavan taulukon A6/2 kriteereistä ei täyty ensimmäisen tai toisen testin jälkeen, arvot 
voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella ilmoittaa uudelleen suurempina 
päästö- tai kulutusarvoina tai sähkökäyttöisen toimintasäteen pienempinä arvoina, jotta voidaan pienentää 
tyyppihyväksyntää varten vaadittujen testien lukumäärää.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/519
 
1.1.2.3.8. Arvojen dCO2  1 , dCO2  2 ja dCO2  3 määrittäminen  
1.1.2.3.8.1. Taulukossa A6/2 esitettyjen, testien lukumäärän määräytymistä koskevien kriteerien osalta käytetään seu ­
raavia arvoja dCO2  1 , dCO2  2 ja dCO2  3 , sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1.1.2.3.8.2 kohdan vaatimuksen 
soveltamista:  
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2. Jos OVC-HEV-ajoneuvon varausta purkava tyyppi 1 -testi koostuu kahdesta tai useammasta sovellettavasta 
WLTP-testisyklistä ja dCO2x-arvo on pienempi kuin 1,0, korvataan dCO2x-arvo arvolla 1,0.  
1.1.2.3.9. Jos jokin testitulos tai testitulosten keskiarvo otettiin ja vahvistettiin tyyppihyväksyntäarvoksi, tätä tulosta 
nimitetään myöhemmissä laskelmissa ”ilmoitetuksi arvoksi”.  
Taulukko A6/1  
Valmistajan ilmoittamiin arvoihin (koko syklin arvot) sovellettavat säännöt  ( 1 ) 
Ajoneuvon tyyppi  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  Polttoaineenkulutus 
(FC) 
(kg/100 km)  Sähköenergiankulu ­
tus (  3 ) 
(Wh/km)  Toimintasäde 
pelkällä sähköllä 
(AER) / täyssähkö ­
ajoneuvon 
toimintasäde 
(PER) (  3 ) 
(km)  
Alaliitteen 6 mukaisesti tes ­
tatut ajoneuvot (poltto ­
moottori)  M CO2 
Alaliite 7, 3 kohta  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 
Liite 8, 4.2.1.2.1 
kohta  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  
Alaliite 8, 4.1.1 
kohta  — —  —  
OVC-HEV  CD M CO2,CD  
Alaliite 8, 4.2.1 
kohta  — EC AC,CD  
Alaliite 8, 4.3.1 
kohta  AER Alaliite 
8, 4.4.1.1 kohta  
CS M CO2,CS  
Alaliite 8, 4.1.1 
kohta  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  
Alaliite 8, 4.3.4.2 
kohta  PER  WLTC  
Alaliite 8, 4.4.2 
kohta  
( 1 ) Ilmoitettu arvo on arvo, johon on tehty tarvittavat korjaukset (ts. Ki-korjaus ja muut alueelliset korjaukset). 
( 2 ) Pyöristys xxx,xx 
( 3 ) Pyöristys xxx,xFI L 175/520 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A6/1  
Kaavio tyyppi I -testien lukumäärän määrittämistä varten
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/521
 
Taulukko A6/2  
Testien lukumäärän määrityskriteerit  
Polttomoottorilla varustetut ajoneuvot, NOVC-HEV-ajoneuvot ja OVC-HEV-ajoneuvot varausta ylläpitävän 
tyyppi 1 -testin osalta.  
Testi  Kriteeri  Kriteeriepäpuhtauspääs ­
tö M CO2 
Rivi 1  Testi 1  Testin 1 tulokset  ≤ asetuksen raja- 
arvo × 0,9  ≤ ilmoitettu arvo × 
dCO2  1 
Rivi 2  Testi 2  Testien 1 ja 2 tulosten arit ­
meettinen keskiarvo  ≤ asetuksen raja- 
arvo × 1,0 (  1 ) ≤ ilmoitettu arvo × 
dCO2  2 
Rivi 3  Testi 3  Testien 1–3 tulosten aritmeetti ­
nen keskiarvo  ≤ asetuksen raja- 
arvo × 1,0 (  1 ) ≤ ilmoitettu arvo × 
dCO2  3 
( 1 ) Kunkin testituloksen on lisäksi oltava asetuksen raja-arvon mukainen.  
OVC-HEV-ajoneuvot varausta purkavan tyyppi 1 -testin osalta.  
Testi  Kriteeri  Kriteeriepäpuhtaus ­
päästöt  M CO2,CD  AER  
Rivi 1  Testi 1  Testin 1 tulokset  ≤ asetuksen raja- 
arvo × 0,9 (  1 ) ≤ ilmoitettu arvo 
× dCO2  1 ≥ ilmoitettu arvo × 
1,0 
Rivi 2  Testi 2  Testien 1 ja 2 tulosten 
aritmeettinen keski ­
arvo  ≤ asetuksen raja- 
arvo × 1,0 (  2 ) ≤ ilmoitettu arvo 
× dCO2  2 ≥ ilmoitettu arvo × 
1,0 
Rivi 3  Testi 3  Testien 1–3 tulosten 
aritmeettinen keski ­
arvo  ≤ asetuksen raja- 
arvo × 1,0 (  2 ) ≤ ilmoitettu arvo 
× dCO2  3 ≥ ilmoitettu arvo × 
1,0 
( 1 ) OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purkavan tyyppi 1 -testin tapauksessa korvataan arvo 0,9 arvolla 1,0 vain silloin, kun 
varausta purkavassa testissä on kaksi tai useampi WLTC-sykliä. 
( 2 ) Kunkin testituloksen on oltava asetuksen raja-arvon mukainen.  
Täyssähköajoneuvot  
Testi  Kriteeri  Sähköenergiankulutus  PER  
Rivi 1  Testi 1  Testin 1 tulokset  ≤ ilmoitettu arvo × 
1,0 ≥ ilmoitettu arvo × 
1,0 
Rivi 2  Testi 2  Testien 1 ja 2 tulosten aritmeet ­
tinen keskiarvo  ≤ ilmoitettu arvo × 
1,0 ≥ ilmoitettu arvo × 
1,0 
Rivi 3  Testi 3  Testien 1–3 tulosten aritmeetti ­
nen keskiarvo  ≤ ilmoitettu arvo × 
1,0 ≥ ilmoitettu arvo × 
1,0 
NOVC-FCHV-ajoneuvot  
Testi  Kriteeri  FC  CS 
Rivi 1  Testi 1  Testin 1 tulokset  ≤ ilmoitettu arvo × 1,0  
Rivi 2  Testi 2  Testien 1 ja 2 tulosten aritmeettinen keskiarvo  ≤ ilmoitettu arvo × 1,0  
Rivi 3  Testi 3  Testien 1–3 tulosten aritmeettinen keskiarvo  ≤ ilmoitettu arvo × 1,0FI L 175/522 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.1.2.4. Vaihekohtaisten arvojen määrittäminen  
1.1.2.4.1. Vaihekohtainen CO  2 -arvo  
1.1.2.4.1.1. Kun CO  2 -päästöjen massan koko syklin ilmoitettu arvo on hyväksytty, kerrotaan testitulosten vaihekoh ­
taisten arvojen aritmeettinen keskiarvo (g/km) mukautuskertoimella CO2_AF, jolla kompensoidaan ilmoi ­
tetun arvon ja testitulosten eroa. Tämä korjattu arvo on CO  2 :n tyyppihyväksyntäarvo. 
CO2  A F ¼ ilmoitettu arvo 
syklin yhd :arvo  
jossa 
Phase combined value  ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
jossa  
CO2  ave  L on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen L (hidas) testituloksista (g/km)  
CO2  ave  M on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen M (keskinopea) testituloksista (g/km)  
CO2  ave  H on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen H (nopea) testituloksista (g/km)  
CO2  ave  exH on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo vaiheen exH (moottoritie) testituloksista 
(g/km)  
D L on teoreettinen matka vaiheessa L (km)  
D M on teoreettinen matka vaiheessa M (km)  
D H on teoreettinen matka vaiheessa H (km)  
D exH on teoreettinen matka vaiheessa exH (km).  
1.1.2.4.1.2. Jos CO  2 -päästöjen massan koko syklin ilmoitettua arvoa ei hyväksytä, tyyppihyväksynnässä käytettävä 
vaihekohtainen CO  2 -päästöjen massa lasketaan ottamalla aritmeettinen keskiarvo kaikista kyseisen vaiheen 
testituloksista.  
1.1.2.4.2. Vaihekohtaiset arvot polttoaineenkulutukselle  
1.1.2.4.2.1. Polttoaineenkulutusarvo lasketaan vaihekohtaisesta CO  2 -päästöjen massasta käyttäen tämän alaliitteen 
1.1.2.4.1 kohdan yhtälöitä ja päästöjen aritmeettista keskiarvoa.  
1.1.2.4.3. Vaihekohtaiset arvot sähköenergiankulutukselle sekä PER- ja AER-toimintasäteille  
1.1.2.4.3.1. Vaihekohtainen sähköenergiankulutus ja vaihekohtaiset sähkökäyttöiset toimintasäteet lasketaan määrittä ­
mällä testituloksien vaihekohtaisten arvojen aritmeettinen keskiarvo ilman mukautuskerrointa.  
1.2. Tyyppi 1 -testin olosuhteet  
1.2.1. Yleiskuvaus  
1.2.1.1. Tyyppi 1 -testi muodostuu ennalta määritetyistä vaiheista, jotka ovat dynamometrin valmistelu, poltto ­
aineen täyttö, seisonta ja varsinainen käyttö.  
1.2.1.2. Tyyppi 1 -testissä ajoneuvolla ajetaan alustadynamometrillä interpolointiperheeseen sovellettava WLTC- 
sykli. Otetaan vakiotilavuuskerääjällä jatkuva suhteellinen näyte laimennetuista pakokaasupäästöistä analy ­
sointia varten.  
1.2.1.3. Mitataan kaikkien niiden yhdisteiden taustapitoisuudet, joiden osalta tehdään mittaukset laimennetuista 
massapäästöistä. Pakokaasupäästöjen testaamisen osalta tämä edellyttää näytteiden ottamista laimennus ­
ilmasta ja sen analysoimista.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/523
 
1.2.1.3.1. Taustahiukkasmassan mittaaminen  
1.2.1.3.1.1. Jos valmistaja pyytää, että päästömittauksista vähennetään joko laimennusilman tai laimennustunnelin 
taustahiukkasmassa, nämä taustatasot määritetään tämän alaliitteen 1.2.1.3.1.1.1–1.2.1.3.1.1.3 kohdassa 
luetelluilla menettelyillä.  
1.2.1.3.1.1.1. Suurin sallittu taustakorjaus vastaa suodattimelle kertynyttä massaa 1 mg/km testissä käytetyllä virtausno ­
peudella.  
1.2.1.3.1.1.2. Jos taustaosuus on suurempi, vähennetään oletusarvo 1 mg/km.  
1.2.1.3.1.1.3. Jos tulos on taustaosuuden vähentämisen jälkeen negatiivinen, tausta-arvon katsotaan olevan nolla.  
1.2.1.3.1.2. Laimennusilman taustahiukkasmassa määritetään johtamalla laimennusilmaa taustahiukkassuodattimen lä ­
pi. Laimennusilma otetaan kohdasta, joka sijaitsee virtaussuunnassa välittömästi laimennusilmasuodatti ­
mien alapuolella. Taustatasot (g/m  3 ) määritetään ottamalla liikkuva aritmeettinen keskiarvo vähintään 14 
mittauksesta, joita tehdään vähintään yksi mittaus viikossa.  
1.2.1.3.1.3. Laimennustunnelin taustahiukkasmassa määritetään johtamalla laimennusilmaa taustahiukkassuodattimen 
läpi. Ilma otetaan samasta kohdasta kuin hiukkasnäyte. Jos testissä käytetään toisiolaimennusta, toisiolai ­
mennusjärjestelmän on oltava käynnissä taustamittauksia tehtäessä. Yksi mittaus voidaan tehdä testipäivänä 
joko ennen testiä tai sen jälkeen.  
1.2.1.3.2. Taustahiukkasmäärän määrittäminen  
1.2.1.3.2.1. Jos valmistaja pyytää taustakorjausta, taustatasot on määritettävä seuraavasti:  
1.2.1.3.2.1.1. Tausta-arvo voidaan joko laskea tai mitata. Suurin sallittu taustakorjaus on suhteutettava hiukkasmäärän 
mittausjärjestelmän suurimpaan sallittuun vuotoon (0,5 hiukkasta/cm  3 ) suhteuttamisperusteina todellisessa 
testissä käytetty hiukkaspitoisuuden vähenemiskerroin PCRF ja CVS-järjestelmän virtaus.  
1.2.1.3.2.1.2. Hyväksyntäviranomainen tai valmistaja voi pyytää, että laskennallisten arvojen asemesta käytetään todellisia 
taustamittauksia.  
1.2.1.3.2.1.3. Jos tulos on taustaosuuden vähentämisen jälkeen negatiivinen, hiukkasmäärätuloksen katsotaan olevan 
nolla.  
1.2.1.3.2.2. Laimennusilman taustahiukkasmäärä määritetään suodatetusta laimennusilmasta otettavasta näytteestä. 
Näyte otetaan kohdasta, joka sijaitsee virtaussuunnassa välittömästi laimennusilmasuodattimien alapuolella 
ennen hiukkasmittausjärjestelmää. Taustatasot (hiukkasia/m  3 ) määritetään ottamalla liukuva aritmeettinen 
keskiarvo vähintään 14 mittauksesta, joita tehdään vähintään yksi mittaus viikossa.  
1.2.1.3.2.3. Laimennustunnelin taustahiukkasmäärä määritetään suodatetusta laimennusilmasta otettavasta näytteestä. 
Se otetaan samasta kohdasta kuin hiukkasmääränäyte. Jos testissä käytetään toisiolaimennusta, toisiolai ­
mennusjärjestelmän on oltava käynnissä taustamittauksia tehtäessä. Yksi mittaus voidaan tehdä testipäivänä 
joko ennen testiä tai sen jälkeen käyttämällä todellista testissä käytettyä hiukkaspitoisuuden vähenemis ­
kerrointa PCRF ja CVS-järjestelmän virtausta.FI L 175/524 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2.2. Testihuoneen yleiset laitteet  
1.2.2.1. Mitattavat parametrit  
1.2.2.1.1. Seuraavat lämpötilat mitataan tarkkuudella ± 1,5 °C.  
a) testihuoneen huoneilman lämpötila  
b) laimennus- ja näytteenottojärjestelmän lämpötilat siten kuin edellytetään alaliitteessä 5 määriteltyjä 
päästönmittausjärjestelmiä varten.  
1.2.2.1.2. Ilmanpaine on voitava mitata ± 0,1 kPa:n tarkkuudella.  
1.2.2.1.3. Ominaiskosteus H on voitava mitata tarkkuudella ± 1 g H  2 O/kg kuivaa ilmaa.  
1.2.2.2. Testihuone ja seisotustila  
1.2.2.2.1. Testihuone  
1.2.2.2.1.1. Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on 23 °C. Todellinen arvo saa poiketa siitä enintään ± 5 °C. Ilman 
lämpötila ja kosteus mitataan testihuoneen tuulettimen ulostulosta vähimmäistaajuudella 1 Hz. Lämpötila 
testin alussa annetaan alaliitteessä 6 olevassa 1.2.8.1 kohdassa.  
1.2.2.2.1.2. Testihuoneen ilman tai moottorin imuilman absoluuttisen kosteuden H on oltava seuraavanlainen:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg kuivaa ilmaaÞ 
1.2.2.2.1.3. Kosteus mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudella 1 Hz.  
1.2.2.2.2. Seisonta-alue  
Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on 23 °C. Todellinen arvo saa poiketa siitä enintään ± 3 °C viiden 
minuutin liukuvalla aritmeettisella keskiarvolla, eikä siinä saa esiintyä systemaattista poikkeamaa asetus ­
arvosta. Lämpötila mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudella 1 Hz.  
1.2.3. Testiajoneuvo  
1.2.3.1. Yleistä  
Testiajoneuvon on vastattava kaikilta komponenteiltaan tuotantosarjaa. Jos ajoneuvo poikkeaa tuotanto ­
ajoneuvosta, siitä on annettava täysi kuvaus kaikissa asianomaisissa testausselosteissa. Testiajoneuvoa va ­
littaessa valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen on sovittava ajoneuvomallista, joka edustaa interpolointi ­
perhettä.  
Päästöjen mittaamisessa käytetään testiajoneuvolla H määritettyä ajovastusta. Ajovastusmatriisiperheen ta ­
pauksessa päästömittauksissa käytetään alaliitteessä 4 olevan 5.1 kohdan mukaisesti ajoneuvolle H  M las ­
kettua ajovastusta.  
Jos valmistajan pyynnöstä käytetään interpolointimenetelmää (ks. alaliitteessä 7 oleva 3.2.3.2 kohta), 
tehdään päästömittaus myös ajoneuvolla L määritetyllä ajovastuksella. Ajoneuvojen H ja L testit olisi 
tehtävä samalla ajoneuvolla ja käyttäen interpolointiperheen lyhintä lopullista välityssuhdetta. Ajovastus ­
matriisiperheen tapauksessa tehdään päästömittaus myös käyttämällä alaliitteessä 4 olevan 5.1 kohdan 
mukaisesti ajoneuvolle L  M laskettua ajovastusta.  
1.2.3.2. Hiilidioksidi-interpolointialue  
Interpolointimenetelmää saa käyttää vain silloin, kun testiajoneuvojen L ja H CO  2 -päästöjen ero on 
vähintään 5 g/km ja enintään 30 g/km tai 20 prosenttia ajoneuvon H CO  2 -päästöistä sen mukaan, kumpi 
arvo on pienempi.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/525
 
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella interpolointisuora voidaan ekstrapoloida 
tasolle, joka on enintään 3 g/km suurempi kuin ajoneuvon H CO  2 -päästöt ja/tai pienempi kuin ajoneuvon 
L CO  2 -päästöt. Laajennus on pätevä vain interpolointialueen edellä määritettyjen absoluuttisten rajojen 
puitteissa.  
Tätä kohtaa ei sovelleta ajovastusmatriisiperheen ajoneuvojen H  M - ja L  M CO  2 -päästöjen eroon.  
1.2.3.3. Sisäänajo  
Ajoneuvon on oltava hyvässä mekaanisessa kunnossa. Sen on oltava sisäänajettu, ja sillä on oltava ajettu 
3 000–15 000 km ennen testiä. Moottori, voimansiirto ja ajoneuvo on ajettava sisään valmistajan suosi ­
tusten mukaisesti.  
1.2.4. Asetukset  
1.2.4.1. Dynamometrin asetukset säädetään ja tarkastetaan alaliitteen 4 mukaisesti.  
1.2.4.2. Dynamometrikäyttö  
1.2.4.2.1. Apulaitteet on kytkettävä pois toiminnasta tai deaktivoitava dynamometrikäytön aikana, ellei niiden toi ­
mintaa tarvita.  
1.2.4.2.2. Kytketään ajoneuvon mahdollinen dynamometrikäyttötila toimintaan valmistajan ohjeiden mukaisesti 
(esim. käyttämällä ajoneuvon ohjauspyörän painikkeita erityisessä järjestyksessä, käyttämällä valmistajan 
korjaamotestilaitetta tai poistamalla varoke).  
Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle luettelo deaktivoiduista laitteista ja perustelut niiden 
deaktivoinnille. Dynamometrikäyttötila edellyttää hyväksyntäviranomaisen hyväksyntää, ja sen käytöstä on 
ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
1.2.4.2.3. Dynamometrikäyttötila ei saa aktivoida, muuttaa, viivästyttää tai deaktivoida sellaisen osan toimintaa, joka 
vaikuttaa päästöihin tai polttoaineenkulutukseen testausolosuhteissa. Alustadynamometrikäyttöön vaikutta ­
vat laitteet on säädettävä niin, että ne toimivat asianmukaisesti.  
1.2.4.2.4. Jos testiajoneuvoa testataan kaksipyörävetotilassa (2WD), sitä on testattava yksiakselisella alustadynamo ­
metrillä, joka täyttää alaliitteessä 5 olevan 2 kohdan vaatimukset. Ajoneuvoa voidaan valmistajan pyyn ­
nöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella testata kaksiakselisella alustadynamometrillä.  
1.2.4.2.5. Jos testiajoneuvoa testataan tilassa, jossa osittainen tai jatkuva nelipyöräveto (4WD) kytkeytyy WLTP- 
olosuhteissa käyttöön sovellettavassa syklissä, sitä on testattava kaksiakselisella alustadynamometrillä, 
joka täyttää alaliitteessä 5 olevan 2.3 kohdan vaatimukset.  
Ajoneuvoa voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella testata yksiakselisella 
alustadynamometrillä, jos seuraavat ehdot täyttyvät:  
a) testiajoneuvo muunnetaan pysyvään kaksipyörävetotilaan kaikissa testin toimintatiloissa  
b) valmistaja toimittaa hyväksyntäviranomaiselle näyttöä siitä, että muunnetun ajoneuvon CO  2 -päästöt, 
polttoaineenkulutus ja/tai sähköenergiankulutus ovat samat tai suuremmat kuin muuntamattoman ajo ­
neuvon, jota testataan kaksiakselisella alustadynamometrillä.  
1.2.4.3. Ajoneuvon pakojärjestelmässä ei saa olla vuotoja, jotka vähentäisivät kerättävää kaasumäärää.  
1.2.4.4. Voimalaitteen ja ajoneuvon hallintalaitteiden säätöjen ja asetusten on oltava valmistajan sarjatuotantoon 
antamien suositusten mukaiset.FI L 175/526 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2.4.5. Renkaiden on oltava ajoneuvon valmistajan alkuperäisvarusteeksi määrittämää tyyppiä. Rengaspainetta 
voidaan nostaa enintään 50 prosenttia alaliitteessä 4 olevassa 4.2.2.3 kohdassa annettua painetta suu ­
remmaksi. Samaa rengaspainetta on käytettävä dynamometrin säätämisessä ja kaikissa myöhemmissä 
testeissä. Käytetty rengaspaine on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa.  
1.2.4.6. Vertailupolttoaine  
1.2.4.6.1. Testauksessa on käytettävä liitteessä IX määriteltyä asianmukaista vertailupolttoainetta.  
1.2.4.7. Testiajoneuvon valmistelu  
1.2.4.7.1. Ajoneuvon on testin aikana oltava suunnilleen vaakatasossa, jotta polttoaineen jakelussa ei ilmenisi mitään 
tavanomaisesta poikkeavaa.  
1.2.4.7.2. Valmistajan on tarvittaessa toimitettava tarvittavat lisävarusteet ja liittimet, jotta polttoaineen tyhjennyshana 
saadaan sijoitettua ajoneuvoon asennettujen säiliöiden alimpaan mahdolliseen kohtaan ja pakokaasusta 
voidaan kerätä näytteitä.  
1.2.4.7.3. Otettaessa hiukkasmassanäyte testissä, jolloin regenerointilaite on vakaasti kuormitettuna (ts. ajoneuvo ei 
käy läpi regenerointia), suositellaan, että ajoneuvolla olisi ajettu yli 1/3 ohjelmoitujen regenerointien 
välisestä kilometrimäärästä tai että jaksoittaisesti regeneroituvaa laitetta on kuormitettu vastaavasti ajo ­
neuvosta irrotettuna.  
1.2.5. Alustavat testisyklit  
1.2.5.1. Valmistajan pyynnöstä voidaan ajaa alustavia testisyklejä, jotta voidaan noudattaa nopeuskäyrää sille mää ­
rätyissä rajoissa.  
1.2.6. Testiajoneuvon esivakautus  
1.2.6.1. Täytetään polttoainesäiliöt vaadittavalla testipolttoaineella. Jos polttoainesäiliöissä jo oleva polttoaine ei 
täytä tämän alaliitteen 1.2.4.6 kohdan mukaisia eritelmiä, säiliö on tyhjennettävä ennen täyttämistä. 
Haihtumispäästöjä rajoittavaa järjestelmää ei saa tyhjentää eikä kuormittaa tavanomaisesta poikkeavalla 
tavalla.  
1.2.6.2. REESS-järjestelmien lataus  
Ladataan REESS-järjestelmät ennen esivakautussykliä täyteen varaukseensa. Ennen esivakautusta tehtävä 
lataus voidaan valmistajan pyynnöstä jättää tekemättä. REESS-järjestelmiä ei saa ladata uudelleen ennen 
virallista testausta.  
1.2.6.3. Siirretään testiajoneuvo testaushuoneeseen, minkä jälkeen tehdään 1.2.6.3.1–1.2.6.3.9 kohdassa luetellut 
toimenpiteet.  
1.2.6.3.1. Sijoitetaan testiajoneuvo joko ajamalla tai työntämällä dynamometrille ja ajetaan sovellettavat WLTC-syklit. 
Ajoneuvon ei tarvitse olla kylmä, ja sitä voidaan käyttää dynamometrin kuormituksen asettamiseen.  
1.2.6.3.2. Asetetaan dynamometrin kuorma alaliitteessä 4 olevan 7 ja 8 kohdan mukaisesti.  
1.2.6.3.3. Testaushuoneen lämpötilan on esivakautuksen aikana oltava sama kuin tyyppi 1 -testille määritelty läm ­
pötila (tämän alaliitteen 1.2.2.2.1 kohta).  
1.2.6.3.4. Säädetään vetävien pyörien rengaspaineet tämän alaliitteen 1.2.4.5 kohdan mukaisesti.  
1.2.6.3.5. Kipinäsytytysmoottorilla varustetut ajoneuvot, jotka käyttävät polttoaineena nestekaasua tai maakaasua/bio ­
metaania tai jotka on varustettu niin, että ne voivat käyttää polttoaineena sekä bensiiniä että nestekaasua 
tai maakaasua/biometaania, on ensimmäisellä kaasumaisella vertailupolttoaineella ja toisella kaasumaisella 
vertailupolttoaineella suoritettavien testien välissä esivakautettava ennen toisella vertailupolttoaineella suo ­
ritettavaa testiä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/527
 
1.2.6.3.6. Esivakautuksessa ajetaan sovellettava WLTC-sykli. Käynnistetään moottori ja ajetaan ajoneuvoa tämän 
alaliitteen 1.2.6.4 kohdan mukaisesti.  
Säädetään dynamometri alaliitteen 4 mukaisesti.  
1.2.6.3.7. Valmistajan tai hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä voidaan suorittaa lisää WLTC-syklejä, jotta ajoneuvo ja 
sen hallintajärjestelmät vakautuvat.  
1.2.6.3.8. Lisävakauttamisen laajuus kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
1.2.6.3.9. Jos testaustilassa on mahdollista, että hiukkaspäästöiltään pienen ajoneuvon testi voisi kontaminoitua 
aiemmasta, hiukkaspäästöiltään suurelle ajoneuvolle tehdystä testistä, suositellaan, että näytteenottolaittei ­
den esivakauttamista varten tehdään hiukkaspäästöiltään pienellä ajoneuvolla 20 minuuttia kestävä tasaisen 
nopeuden sykli nopeudella 120 km/h. Näytteenottolaitteiden esivakauttamiseksi ajo voi tarvittaessa olla 
pitempi ja/tai nopeus suurempi. Laimennustunnelista tehdään taustamittaukset tunnelin esivakauttamisen 
jälkeen ja ennen ajoneuvon myöhempää testausta.  
1.2.6.4. Aloitetaan voimalaitteen käynnistämismenettely tarkoitukseen varatuilla laitteilla valmistajan ohjeiden mu ­
kaisesti.  
Ajoneuvosta riippumatonta toimintatilan vaihtamista testin aikana ei sallita, ellei toisin määrätä.  
1.2.6.4.1. Jos voimalaitteen käynnistysmenettely ei toteudu eli esimerkiksi moottori ei käynnisty odotetulla tavalla tai 
ajoneuvo antaa käynnistysvirheilmoituksen, testi hylätään, toistetaan esivakautustestit ja tehdään uusi testi.  
1.2.6.4.2. Ensimmäinen sykli alkaa voimalaitteen käynnistyksen alkaessa.  
1.2.6.4.3. Kun polttoaineena käytetään nestekaasua tai maakaasua/biometaania, moottori voidaan käynnistää bensii ­
nillä ja vaihtaa automaattisesti toimimaan nestekaasulla tai maakaasulla/biometaanilla sen jälkeen, kun 
ennalta määritetty aika, jota kuljettaja ei voi muuttaa, on kulunut.  
1.2.6.4.4. Vaiheissa, joissa ajoneuvo on paikallaan tai käy joutokäynnillä, käytetään jarruja voimalla, joka estää 
vetävien pyörien pyörimisen.  
1.2.6.4.5. Testin aikana mitataan nopeus ajan suhteen tai määritetään se tiedonkeruujärjestelmän tiedoista, joita 
kerätään vähintään 1 Hz:n tiheydellä, jotta voidaan arvioida todellinen nopeus.  
1.2.6.4.6. Ajoneuvon todellinen ajomatka on esitettävä kaikissa asianomaisissa testauskaavakkeissa kunkin WLTC- 
vaiheen osalta.  
1.2.6.5. Vaihteiston käyttö  
1.2.6.5.1. Käsivalintainen vaihteisto  
Noudatetaan alaliitteessä 2 annettuja vaihteen vaihtamiseen sovellettavia vaatimuksia. Alaliitteen 8 mukai ­
sesti testattavia ajoneuvoja ajetaan kyseisen alaliitteen 1.5 kohdan mukaisesti.  
Ajoneuvoja, jotka eivät pysty saavuttamaan sovellettavassa WLTC-syklissä vaadittua kiihtyvyyttä ja suurinta 
nopeutta, on ajettava kaasunsäädin täysin auki, kunnes vaadittu nopeuskäyrä saavutetaan uudelleen. Näissä 
olosuhteissa tapahtuvat poikkeamat tavoitenopeuskäyrästä eivät johda testin mitätöintiin. Poikkeamat ajo ­
syklistä on esitettävä kaikissa asianomaisissa testauskaavakkeissa.  
1.2.6.5.1.1. Sovelletaan tämän alaliitteen 1.2.6.6 kohdassa annettuja toleransseja.  
1.2.6.5.1.2. Vaihteen vaihtaminen on aloitettava ja saatettava päätökseen ± 1,0 sekunnin sisällä määrätystä vaihteen ­
vaihtokohdasta.FI L 175/528 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2.6.5.1.3. Kytkin vapautetaan ± 1,0 sisällä määrätystä kytkimenkäyttökohdasta.  
1.2.6.5.2. Automaattivaihteisto  
1.2.6.5.2.1. Automaattivaihteistolla varustetut ajoneuvot testataan pääajotilassa. Kaasunsäädintä käytetään siten, että 
nopeuskäyrää voidaan noudattaa tarkasti.  
1.2.6.5.2.2. Ajoneuvojen, joiden automaattivaihteisto on varustettu kuljettajan valittavissa olevilla ajotiloilla, on nou ­
datettava kriteeripäästöjen raja-arvoja kaikilla eteenpäinajossa käytettävissä automaattisissa vaihtamistiloissa. 
Valmistajan on toimitettava tästä asianmukainen näyttö hyväksyntäviranomaiselle. Valmistajan toimittaman 
teknisen näytön perusteella ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan jättää huomiotta sellaiset 
kuljettajan valittavissa olevat ajotilat, joiden käyttötarkoitus on hyvin erityinen ja rajattu (esim. huolto- ja 
ryömintätila).  
1.2.6.5.2.3. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä tämän liitteen 3.5.9 vaatimukset täyttävästä 
ajotilasta. Pääajotilaa voidaan hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää ainoana ajotilana kritee ­
ripäästöjen, CO  2 -päästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisessä. Riippumatta siitä, onko jokin ajo ­
tiloista pääajotila, kriteeripäästöjen raja-arvoja on noudatettava kaikissa tämän alaliitteen 1.2.6.5.2.2 koh ­
dassa kuvatuissa eteenpäinajossa käytettävissä automaattisissa vaihtamistiloissa.  
1.2.6.5.2.4. Jos ajoneuvossa ei ole pääajotilaa tai hyväksyntäviranomainen ei hyväksy esitettyä ajotilaa pääajotilaksi, 
ajoneuvo testataan kriteeripäästöjen, CO  2 -päästöjen ja polttoaineenkulutuksen kannalta parhaana ja huo ­
noimpana pidettävässä tilassa. Parhaana ja huonoimpana pidettävät ajotilat määritetään CO  2 -päästöistä ja 
polttoaineenkulutuksesta kaikissa ajotiloissa annetun näytön perusteella. CO  2 -päästöjen ja polttoaineenku ­
lutuksen arvoksi otetaan kummassakin ajotilassa saatujen testitulosten aritmeettinen keskiarvo. Kummas ­
sakin ajotilassa saadut testitulokset on ilmoitettava kaikissa asianomaisissa testausselosteissa. Riippumatta 
siitä, käytetäänkö testauksessa parasta ja huonointa ajotilaa, kriteeripäästöjen raja-arvoja on noudatettava 
kaikissa tarkastelluissa tämän alaliitteen 1.2.6.5.2.2 kohdassa kuvatuissa eteenpäinajossa käytettävissä auto ­
maattisissa vaihtamistiloissa.  
1.2.6.5.2.5. Sovelletaan tämän alaliitteen 1.2.6.6 kohdassa annettuja toleransseja.  
Valitsinta ei saa ensimmäisen kytkennän jälkeen käyttää enää missään vaiheessa testin aikana. Ensimmäinen 
kytkentä on tehtävä 1 sekunti ennen ensimmäistä kiihdytystä.  
1.2.6.5.2.6. Käsivalintaisen tilan sisältävällä automaattivaihteistolla varustetut ajoneuvot on testattava tämän alaliitteen 
1.2.6.5.2 kohdan mukaisesti.  
1.2.6.6. Poikkeamat nopeuskäyrästä  
Ajoneuvon todellinen nopeus saa poiketa sovellettaville testisykleille määrätyistä nopeuksista jäljempänä 
esitettävien toleranssien rajoissa. Toleranssit eivät saa näkyä kuljettajalle.  
a) yläraja: 2,0 km/h suurempi kuin nopeuskäyrän suurin arvo ± 1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin ajan ­
kohdasta  
b) alaraja: 2,0 km/h pienempi kuin nopeuskäyrän pienin arvo ± 1,0 sekunnin sisällä kulloisestakin ajan ­
kohdasta.  
Ks. kuva A6/2.  
Määrättyjä suuremmat nopeusvaihtelut sallitaan, kunhan toleranssit eivät ylity yli 1 sekunnin ajan missään 
tilanteessa.  
Poikkeamia saa esiintyä enintään kymmenen testiä kohti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/529
 
Kuva A6/2  
Poikkeamat nopeuskäyrästä
  
1.2.6.7. Kiihdytykset  
1.2.6.7.1. Ajetaan ajoneuvoa käyttäen kaasunsäädintä siten, että nopeuskäyrää voidaan noudattaa tarkasti.  
1.2.6.7.2. Ajoneuvoa on ajettava tasaisesti noudattaen edustavia vaihteenvaihtokohtia, nopeuksia ja menettelyjä.  
1.2.6.7.3. Käsivalintaisen vaihteiston tapauksessa kaasupoljin vapautetaan kunkin vaihteenvaihdon ajaksi ja vaihde 
vaihdetaan mahdollisimman lyhyessä ajassa.  
1.2.6.7.4. Jos ajoneuvo ei pysty seuraamaan nopeuskäyrää, sitä käytetään suurimmalla käytettävissä olevalla teholla, 
kunnes sen nopeus saavuttaa jälleen tavoitenopeuden.  
1.2.6.8. Hidastukset  
1.2.6.8.1. Syklin hidastusjaksojen aikana kuljettajan on vapautettava kaasupoljin, mutta kytkintä ei saa vapauttaa 
manuaalisesti ennen alaliitteessä 2 olevan 4 kohdan a alakohdassa täsmennettyä hetkeä.  
1.2.6.8.1.1. Jos ajoneuvo hidastuu nopeuskäyrässä määrättyä nopeammin, ohjataan ajoneuvo kaasunsäätimellä jälleen 
tarkasti nopeuskäyrälle.  
1.2.6.8.1.2. Jos ajoneuvo hidastuu niin hitaasti, ettei tavoitehidastus toteudu, käytetään jarruja siten, että nopeuskäyrää 
voidaan seurata tarkasti.  
1.2.6.9. Moottorin odottamaton sammuminen  
1.2.6.9.1. Jos moottori sammuu odottamattomasti, esivakautus- tai tyyppi 1 -testi mitätöidään.  
1.2.6.10. Moottori sammutetaan syklin päätyttyä. Moottoria ei saa käynnistää uudelleen ennen sen testin alkua, jota 
varten ajoneuvo on esivakautettu.  
1.2.7. Seisonta  
1.2.7.1. Testiajoneuvoa pidetään esivakautuksen jälkeen ja ennen testausta alueella, jonka ympäristöolosuhteet ovat 
tämän alaliitteen 1.2.2.2.2 kohdan mukaiset.FI L 175/530 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2.7.2. Ajoneuvoa seisotetaan vähintään 6 ja enintään 36 tuntia moottoritilan kansi avattuna tai suljettuna. Ajo ­
neuvo voidaan jäähdyttää pakotetusti lämpötilan asetusarvoon, ellei menettelyä ajoneuvokohtaisissa vaa ­
timuksissa kielletä. Jos jäähdytystä nopeutetaan tuulettimilla, ne on asetettava niin, että ajolaitteen, moot ­
torin ja pakokaasujen jälkikäsittelyjärjestelmän maksimaalinen jäähdyttäminen tapahtuu tasaisesti.  
1.2.8. Päästö- ja polttoaineenkulutustesti (tyyppi 1 -testi)  
1.2.8.1. Testaushuoneen lämpötilan on testin alussa oltava 23 ± 3 °C mitattuna vähintään 1 Hz:n taajuudella. 
Mahdollisen moottoriöljyn ja jäähdytysaineen lämpötilan on oltava ± 2 °C asetusarvosta 23 °C.  
1.2.8.2. Työnnetään testiajoneuvo dynamometrille.  
1.2.8.2.1. Sijoitetaan ajoneuvon vetävät pyörät dynamometrille käynnistämättä moottoria.  
1.2.8.2.2. Säädetään vetävien pyörien renkaiden paineet tämän alaliitteen 1.2.4.5 kohdan mukaisesti.  
1.2.8.2.3. Moottoritilan kannen on oltava kiinni.  
1.2.8.2.4. Juuri ennen moottorin käynnistämistä liitetään ajoneuvon pakoputkiin pakokaasua johtava yhdysputki.  
1.2.8.3. Voimalaitteen käynnistäminen ja ajaminen  
1.2.8.3.1. Aloitetaan voimalaitteen käynnistämismenettely tarkoitukseen varatuilla laitteilla valmistajan ohjeiden mu ­
kaisesti.  
1.2.8.3.2. Ajetaan ajoneuvolla tämän alaliitteen 1.2.6.4–1.2.6.10 kohdan mukaisesti alaliitteessä 1 kuvattu sovellet ­
tava WLTC-sykli.  
1.2.8.4. Mitataan REESS-järjestelmän varaustaso kussakin WLTC-vaiheessa tämän alaliitteen lisäyksessä 2 määritel ­
lyn mukaisesti.  
1.2.8.5. Mitataan ajoneuvon todellinen nopeus tiheydellä 10 Hz ja lasketaan ja kirjataan alaliitteessä 7 olevassa 7 
kohdassa kuvatut ajosuoriteindeksit.  
1.2.9. Kaasunäytteenotto  
Kaasunäytteet kerätään pusseihin ja niiden sisältämät yhdisteet analysoidaan testin tai testivaiheen päät ­
teeksi. Yhdisteitä voidaan analysoida myös jatkuvasti, jolloin tulokset integroidaan koko syklin ajalta.  
1.2.9.1. Ennen kutakin testiä on tehtävä seuraavat toimenpiteet.  
1.2.9.1.1. Liitetään tyhjennetyt ja puhdistetut näytepussit järjestelmiin, joilla kerätään näytteet laimennetusta pakokaa ­
susta ja laimennusilmasta.  
1.2.9.1.2. Käynnistetään mittauslaitteet laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.  
1.2.9.1.3. Esilämmitetään tai esijäähdytetään CVS-järjestelmän lämmönvaihdin (jos asennettu) testauskäyttölämpöti ­
laansa alaliitteessä 5 olevassa 3.3.5.1 kohdassa annetuilla toleransseilla.  
1.2.9.1.4. Lämmitetään tai jäähdytetään sellaisia komponentteja kuin näytteenottolinjat, suodattimet, jäähdyttimet ja 
pumput, kunnes saavutetaan vakiintuneet käyttölämpötilat.  
1.2.9.1.5. Säädetään CVS-järjestelmän virtaukset alaliitteessä 5 olevan 3.3.4 kohdan mukaisesti ja näytteenottovirta ­
ukset asianmukaisille tasoille.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/531
 
1.2.9.1.6. Nollataan elektroniset integrointilaitteet. Ne voidaan nollata uudelleen ennen mitä tahansa syklin vaihetta.  
1.2.9.1.7. Valitaan kaikille jatkuvatoimisille kaasuanalysaattoreille sopivat toiminta-alueet. Niitä voidaan vaihtaa testin 
aikana vain siinä tapauksessa, että vaihto tehdään muuttamalla laitteen digitaalisen resoluution kalibrointia. 
Testisyklin aikana ei saa muuttaa analysaattorin analogisten vahvistimien vahvistusarvoja.  
1.2.9.1.8. Kaikki jatkuvatoimiset kaasuanalysaattorit nollataan ja kalibroidaan alaliitteessä 5 olevan 6 kohdan vaa ­
timukset täyttävillä kaasuilla.  
1.2.10. Näytteenotto hiukkasmassan määrittämiseksi  
1.2.10.1. Ennen kutakin testiä on tehtävä tämän alaliitteen 1.2.10.1.1–1.2.10.1.2.3 kohdassa kuvatut toimenpiteet.  
1.2.10.1.1. Suodattimen valinta  
1.2.10.1.1.1. Koko sovellettavan WLTC-syklin ajan on käytettävä yhtä hiukkasnäytesuodatinta ilman varasuodatinta. 
Syklin alueellisten vaihteluiden ottamiseksi huomioon voidaan käyttää yhtä suodatinta kolmessa ensim ­
mäisessä vaiheessa ja toista suodatinta neljännessä vaiheessa.  
1.2.10.1.2. Suodattimen valmistelu  
1.2.10.1.2.1. Suodatin sijoitetaan vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta 
mutta jossa ilma voi vaihtua, ja viedään punnituskammioon tai -huoneeseen vakautumaan.  
Vakautuksen jälkeen suodatin punnitaan, ja sen paino kirjataan kaikkiin asianomaisiin testauskaavakkeisiin. 
Tämän jälkeen suodatin sijoitetaan suljettuun petrimaljaan tai tiiviisti suljettuun suodattimenpitimeen, 
kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on otettava käyttöön kahdeksan tunnin kuluessa punnitus ­
kammiosta poistamisesta.  
Suodatin on palautettava tunnin kuluessa testin päättymisestä vakautuskammioon, jossa sen annetaan 
vakautua vähintään tunnin ajan ennen punnitusta.  
1.2.10.1.2.2. Asetetaan hiukkasnäytesuodatin huolellisesti pitimeensä. Suodatinta saa käsitellä vain atuloilla tai pihdeillä. 
Suodattimen kovakourainen tai hankaava käsittely aiheuttaa virheitä punnituksessa. Suodatin-pidinasen ­
nelma on sijoitettava näytteenottolinjaan, jonka läpi ei kulje virtausta.  
1.2.10.1.2.3. Mikrovaaka on hyvä tarkastaa kunkin punnituksen alussa enintään 24 tuntia ennen näytteen punnitsemista 
punnitsemalla yksi noin 100 mg:n vertailupunnus. Punnus punnitaan kolme kertaa, ja tulosten aritmeet ­
tinen keskiarvo kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin. Jos punnitustulosten aritmeettinen keski ­
arvo on ± 5 μg edellisen punnituksen tuloksesta, punnitusta ja vaakaa pidetään valideina.  
1.2.11. Näytteenotto hiukkasmäärän määrittämiseksi  
1.2.11.1. Ennen kutakin testiä on tehtävä tämän alaliitteen 1.2.11.1.1–1.2.11.1.2 kohdassa kuvatut toimenpiteet.  
1.2.11.1.1. Käynnistetään hiukkasmittauksessa käytettävä laimennusjärjestelmä ja mittauslaitteet ja valmistellaan ne 
näytteenottoa varten.  
1.2.11.1.2. Tarkastetaan hiukkasnäytteenottojärjestelmään kuuluvan hiukkaslaskurin ja haihtuvien hiukkasten poisto ­
laitteen asianmukainen toiminta tämän alaliitteen 1.2.11.1.2.1–1.2.11.1.2.4 kohdassa luetelluilla menette ­
lyillä.  
1.2.11.1.2.1. Vuototestissä, jossa käytetään teholtaan sopivaa suodatinta, joka asennetaan koko hiukkasmäärän mitta ­
usjärjestelmän (haihtuvien hiukkasten poistolaite ja hiukkaslaskuri) syöttöaukkoon, mitatun pitoisuuden on 
oltava pienempi kuin 0,5 hiukkasta kuutiosenttimetrissä.FI L 175/532 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2.11.1.2.2. Hiukkaslaskurille on tehtävä päivittäin nollatarkastus, jossa käytetään laskurin syöttöaukkoon asennettua 
teholtaan sopivaa suodatinta ja jossa pitoisuudeksi on saatava enintään 0,2 hiukkasta kuutiosenttimetrissä. 
Kun suodatin poistetaan, hiukkaslaskurin on osoitettava mitatun pitoisuuden nousseen vähintään arvoon 
100 hiukkasta kuutiosenttimetrissä, kun siihen johdetaan ulkoilmaa, ja osoitettava arvoksi jälleen enintään 
0,2 hiukkasta kuutiosenttimetrissä, kun suodatin asennetaan uudelleen paikoilleen.  
1.2.11.1.2.3. On varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että järjestelmään mahdollisesti kuuluva höyrystysputki 
on saavuttanut oikean käyttölämpötilansa.  
1.2.11.1.2.4. On varmistettava, että mittausjärjestelmä ilmoittaa, että laimennin PND  1 on saavuttanut oikean käyttöläm ­
pötilansa.  
1.2.12. Näytteenotto testin aikana  
1.2.12.1. Käynnistetään laimennusjärjestelmä, näytteenottopumput ja tiedonkeruujärjestelmä.  
1.2.12.2. Käynnistetään hiukkasmassa- ja hiukkasmääränäytteenottojärjestelmät.  
1.2.12.3. Mitataan hiukkasmäärää jatkuvasti. Määritetään pitoisuuden aritmeettinen keskiarvo integroimalla analys ­
aattorin signaalit kunkin vaiheen ajalta.  
1.2.12.4. Näytteenotto aloitetaan ennen voimalaitteen käynnistysmenettelyn aloittamista tai sitä aloitettaessa ja 
lopetetaan syklin päättyessä.  
1.2.12.5. Näytteenottovälineen vaihtaminen  
1.2.12.5.1. Kaasupäästöt  
1.2.12.5.1.1. Laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta tehtävässä näytteenotossa siirrytään tarvittaessa käyttä ­
mään uutta näytepussiparia ajettavan soveltuvan WLTC-syklin kunkin vaiheen päättyessä.  
1.2.12.5.2. Hiukkaset  
1.2.12.5.2.1. Sovelletaan tämän alaliitteen 1.2.10.1.1.1 kohdan vaatimuksia.  
1.2.12.6. Dynamometrillä ajettu matka on esitettävä kaikissa asianomaisissa testausselosteissa kunkin vaiheen osalta.  
1.2.13. Testin lopettaminen  
1.2.13.1. Moottori sammutetaan välittömästi testin viimeisen osan päätyttyä.  
1.2.13.2. Kytketään vakiotilavuuskerääjä CVS tai muu imulaite pois toiminnasta tai irrotetaan pakokaasunsiirtoputki 
ajoneuvon pakoputkista.  
1.2.13.3. Ajoneuvo voidaan siirtää pois dynamometriltä.  
1.2.14. Testauksen jälkeiset menettelyt  
1.2.14.1. Kaasuanalysaattorin tarkastaminen  
1.2.14.1.1. Tarkastetaan jatkuvaan laimennetusta seoksesta tehtyyn mittaukseen käytettävien analysaattorien nolla- ja 
kalibrointikaasulukemat. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten 
ero on alle 2 prosenttia kalibrointikaasun arvosta.  
1.2.14.2. Pussien analysointi  
1.2.14.2.1. Pussien sisältämät pakokaasut ja laimennusilma on analysoitava mahdollisimman pian. Pakokaasut on joka 
tapauksessa analysoitava 30 minuutin kuluessa syklin vaiheen loppumisesta.  
Pussin sisältämien yhdisteiden osalta on otettava huomioon kaasun reaktiivisuusaika.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/533
 
1.2.14.2.2. Heti kun käytännössä mahdollista nollataan ennen kunkin näytteen analysointia analysaattorin asetus 
kunkin yhdisteen osalta sopivalla nollakaasulla.  
1.2.14.2.3. Muodostetaan analysaattorien kalibrointikäyrät käyttämällä kalibrointikaasuja, joiden nimellispitoisuudet 
ovat 70–100 prosenttia mittausalueesta.  
1.2.14.2.4. Tämän jälkeen tarkastetaan uudelleen analysaattorien nollakohdat. Jos lukema poikkeaa tämän alaliitteen 
1.2.14.2.2 kohdassa esitetystä asteikosta yli 2 prosenttia, menettely uusitaan kyseisen analysaattorin osalta.  
1.2.14.2.5. Tämän jälkeen näytteet analysoidaan.  
1.2.14.2.6. Analysoinnin jälkeen tarkastetaan nolla- ja kalibrointikohdat samoilla kaasuilla. Testi katsotaan hyväksyt ­
täväksi, jos ero on alle 2 prosenttia kalibrointikaasun arvosta..  
1.2.14.2.7. Analysaattorien läpi kulkevien eri kaasujen virtausmäärien ja paineiden on oltava samat kuin analysaatto ­
rien kalibroinnissa.  
1.2.14.2.8. Kunkin mitatun yhdisteen pitoisuus on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin mittauslaitteen 
vakautuksen jälkeen.  
1.2.14.2.9. Kaikkien päästöjen massat ja määrät (tapauksen mukaan) lasketaan alaliitteen 7 mukaisesti.  
1.2.14.2.10. Kalibroinnit ja tarkastukset tehdään joko  
a) ennen kunkin pussiparin analysointia ja sen jälkeen tai  
b) ennen koko testiä ja koko testin jälkeen.  
Tapauksessa b kalibroinnit ja tarkastukset tehdään kaikille analysaattoreille kaikilla testissä käytetyillä 
mittausalueilla.  
Sekä tapauksessa a että tapauksessa b käytetään vastaavien ulkoilma- ja pakokaasupussien analysoinnissa 
samaa analysaattorin mittausaluetta.  
1.2.14.3. Hiukkasnäytesuodattimen punnitseminen  
1.2.14.3.1. Hiukkassuodatin palautetaan punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Sitä 
vakautetaan vähintään tunnin ajan petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta mutta jossa ilma 
vaihtuu, minkä jälkeen se punnitaan. Suodattimen bruttopaino on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testa ­
usselosteisiin.  
1.2.14.3.2. Punnitaan ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta mieluiten samaan aikaan kuin näytesuodattimet 
mutta joka tapauksessa 8 tunnin kuluessa näytesuodattimien punnitsemisesta. Vertailusuodattimien on 
oltava samankokoisia ja samaa materiaalia kuin näytesuodattimet.  
1.2.14.3.3. Jos jonkin vertailusuodattimen ominaispaino muuttuu yli ± 5 μg näytesuodattimien punnitusten välillä, 
näytesuodatin ja vertailusuodattimet on vakautettava uudelleen punnituskammiossa ja punnittava uudel ­
leen.  
1.2.14.3.4. Vertailusuodattimen punnitusten vertailemiseksi vertaillaan sen ominaispainoja ja ominaispainojen liukuvaa 
aritmeettista keskiarvoa. Liukuva aritmeettinen keskiarvo lasketaan ominaispainoista, jotka on määritetty 
sen jälkeen, kun vertailusuodattimet vietiin punnituskammioon. Keskiarvo lasketaan vähintään yhden 
mutta enintään 15 päivän ajalta.FI L 175/534 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.2.14.3.5. Näyte- ja vertailusuodattimien vakauttaminen ja punnitseminen uudelleen on sallittua, kunnes päästötes ­
tissä saatujen kaasujen mittauksesta on kulunut 80 tuntia. Jos 80 tunnin kuluttua tai sitä ennen yli puolet 
vertailusuodattimista täyttää ± 5 μg:n kriteerin, näytesuodattimen punnitusta voidaan pitää validina. Jos 80 
tunnin kuluttua käytetään kahta vertailusuodatinta, joista toinen ei täytä ± 5 μg:n kriteeriä, näytesuodat ­
timen punnitusta voidaan pitää validina sillä edellytyksellä, että kyseisten kahden vertailusuodattimen 
ominaisarvojen ja liukuvien keskiarvojen absoluuttisten erojen summa on enintään 10 μg. 
1.2.14.3.6. Jos alle puolet vertailusuodattimista täyttää ± 5 μg:n kriteerin, näytesuodatin hylätään ja päästötestit uu ­
sitaan. Kaikki vertailusuodattimet on hylättävä ja korvattava 48 tunnin kuluessa. Kaikissa muissa tapauk ­
sissa vertailusuodattimet korvataan vähintään 30 päivän välein siten, ettei yhtäkään näytesuodatinta pun ­
nita ilman vertailua sellaiseen vertailusuodattimeen, jota on pidetty punnituskammiossa vähintään yhden 
päivän ajan.  
1.2.14.3.7. Jos alaliitteessä 5 olevassa 4.2.2.1 kohdassa määritellyt punnituskammion stabiilisuuskriteerit eivät täyty 
mutta vertailusuodattimien punnitukset ovat vaatimusten mukaiset, ajoneuvon valmistaja voi valita, hy ­
väksyykö hän näytesuodattimien painot vai hylkääkö hän testin, korjauttaa punnituskammion säätöjärjes ­
telmän ja suorituttaa testin uudelleen.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/535
 
Alaliite 6  
Lisäys 1  
Päästöjentestausmenettely kaikille jaksoittaisesti regeneroituvilla järjestelmillä varustetuille ajoneuvoille  
1. Yleistä  
1.1. Tässä lisäyksessä määritellään ne erityiset vaatimukset, jotka koskevat tämän liitteen 3.8.1 kohdassa määritellyllä 
jaksoittaisesti regeneroituvalla järjestelmällä varustettujen ajoneuvojen testaamista.  
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella valmistaja voi laatia vaihtoehtoisen menette ­
lyn, jonka vastaavuus osoitetaan, mukaan luettuina suodattimen lämpötila, järjestelmän lataus ja ajomatka. Tämä 
voidaan tehdä moottoritestipenkissä tai alustadynamometrillä.  
Tässä lisäyksessä määriteltyjen testausmenettelyjen suorittamisen vaihtoehtona voidaan CO  2 -päästöjen ja poltto ­
aineenkulutuksen mittaamisessa käyttää K  i -kertoimen kiinteää arvoa 1,05.  
1.2. Päästövaatimuksia ei tarvitse soveltaa niiden syklien aikana, jolloin regenerointi tapahtuu. Jos jaksoittainen 
regenerointi tapahtuu vähintään kerran tyyppi 1 -testiä kohti ja se on tapahtunut vähintään kerran ajoneuvoa 
valmisteltaessa, erityistä testausmenettelyä ei tarvita. Tällöin ei sovelleta tätä lisäystä.  
1.3. Tämän lisäyksen säännöksiä sovelletaan pelkästään hiukkasmassamittauksiin, ei hiukkasmäärämittauksiin.  
1.4. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan jaksoittaisesti regeneroituville laitteille 
tarkoitettu testi jättää suorittamatta regeneroituvalle laitteelle, mikäli valmistaja toimittaa tiedot, jotka osoittavat, 
että päästöt eivät niiden jaksojen aikana, jolloin regenerointi tapahtuu, ylitä kyseiseen ajoneuvoluokkaan sovel ­
lettavia päästörajoja.  
1.5. Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan moottoritievaihe jättää pois mää ­
ritettäessä regenerointikerrointa K  i ryhmien 2 ja 3 ajoneuvoille.  
2. Testausmenettely  
Testiajoneuvon on voitava estää tai sallia regenerointiprosessi, kunhan toimenpiteellä ei ole vaikutusta moottorin 
alkuperäisiin säätöihin. Regeneroinnin estäminen on sallittua vain renegenerointijärjestelmän latauksen ja esiva ­
kautussyklien aikana. Se ei kuitenkaan ole sallittua mitattaessa päästöjä regenerointijakson aikana. Päästötesti on 
tehtävä käyttäen muuttamatonta valmistajan alkuperäistä ohjausyksikköä. K  i -kertoimen määrittämisen aikana 
voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää erityistä ”teknistä ohjausyk ­
sikköä”, joka ei vaikuta moottorin alkuperäiseen kalibrointiin.  
2.1. Pakokaasupäästöjen mittaaminen kahden renegerointitapahtuman sisältävän WLTC-syklin välissä  
2.1.1. Päästöjen aritmeettinen keskiarvo regenerointijaksojen välissä ja regenerointilaitteen latauksen aikana on mää ­
ritettävä useamman suunnilleen tasaisin väliajoin tehdyn (jos niitä on enemmän kuin kaksi) tyyppi 1 -testin 
aritmeettisesta keskiarvosta. Vaihtoehtoisesti valmistaja voi toimittaa tiedot, jotka osoittavat, että päästöt pysyvät 
vakioina (± 15 prosentin rajoissa) regenerointitapahtuman sisältävien WLTC-syklien välissä. Tässä tapauksessa 
voidaan käyttää tyyppi 1 -testin aikana mitattuja päästöarvoja. Muussa tapauksessa on mitattava päästöt ainakin 
kahdesta tyyppi 1 -syklistä: yksi mittaus välittömästi regeneroinnin jälkeen (ennen uutta latausta) ja toinen 
mahdollisimman vähän ennen regenerointijaksoa. Kaikki päästömittaukset on tehtävä tämän alaliitteen mukai ­
sesti ja kaikki laskelmat tämän lisäyksen 3 kohdan mukaisesti.  
2.1.2. Latausprosessi ja kertoimen K  i määritys on tehtävä tyyppi 1 -käyttösyklin aikana dynamometrillä tai mootto ­
ritestipenkissä käyttäen vastaavaa testisykliä. Syklejä voidaan ajaa jatkuvasti (ts. ilman, että moottori sammute ­
taan syklien välissä). Ajoneuvo voidaan välillä ottaa pois dynamometriltä, kun joitain testijaksoja on ajettu, ja 
testiä voidaan jatkaa myöhemmin.FI L 175/536 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.1.3. Syklien lukumäärä D kahden regenerointitapahtuman sisältävän WLTC-syklin välissä, niiden jaksojen lukumäärä 
n, joiden aikana päästömittauksia tehdään, sekä kullekin yhdisteelle i kunkin jakson j aikana tehtyjen massa ­
päästömittausten M ′ sij arvot on kirjattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
2.2. Päästöjen mittaus regenerointitapahtumien aikana  
2.2.1. Ajoneuvon mahdollinen valmistelu regenerointivaiheen aikana tehtäviä päästötestejä varten on tehtävä tämän 
alaliitteen 1.2.6 kohdan mukaisia esivakautussyklejä tai vastaavia moottoritestipenkkisyklejä käyttäen sen mu ­
kaan, mikä kuormitusmenettely on tämän alaliitteen 2.1.2 kohdassa valittu.  
2.2.2. Tässä liitteessä kuvatut testausolosuhteet ja ajoneuvon testaustila tyyppi 1 -testiä varten pätevät ennen ensim ­
mäistä hyväksyttävää päästötestiä.  
2.2.3. Regenerointi ei saa tapahtua ajoneuvon valmistelun aikana. Tämä voidaan varmistaa jollakin seuraavista tavoista:  
2.2.3.1. Esivakautussyklien ajaksi voidaan asentaa ”valeregeneraatiojärjestelmä” tai vain osa järjestelmästä.  
2.2.3.2. Voidaan myös käyttää muuta valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen välillä sovittua menetelmää.  
2.2.4. Tehdään regenerointitapahtuman sisältävä kylmäkäynnistyksen jälkeinen pakokaasupäästötesti sovellettavan 
WLTC-syklin mukaisesti.  
2.2.5. Jos renegenerointiin tarvitaan useampi kuin yksi WLTC-sykli, tehdään ne kaikki. Regeneroinnin suorittamiseksi 
tarvittavissa sykleissä voidaan käyttää yhtä ja samaa hiukkasnäytesuodatinta.  
2.2.5.1. Jos WLTC-syklejä on ajettava useita, ne on ajettava välittömästi toisensa jälkeen sammuttamatta moottoria, 
kunnes regenerointiprosessi on saatu päätökseen. Jos sykleissä tarvittavien kaasupäästönäytepussien määrä ylittää 
käytettävissä olevien pussien määrän, uusi testi on valmisteltava mahdollisimman nopeasti. Moottoria ei tänä 
aikana sammuteta.  
2.2.6. Regeneroinnin aikaiset eri yhdisteiden päästöarvot M  ri lasketaan tämän lisäyksen 3 kohdan mukaisesti. Niiden 
sovellettavien testisyklien lukumäärä, joiden aikana tehdään mittauksia täydellistä regenerointia varten, on kir ­
jattava kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
3. Laskelmat  
3.1. Yksittäisen regeneroinnin järjestelmän pakokaasu- ja CO  2 -päästöjen ja polttoaineenkulutuksen laskeminen 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n kun n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d kun d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
jossa kunkin tarkasteltavan yhdisteen i osalta:  
M ′ sij on yhdisteen i päästöjen massa testisyklissä j ilman regenerointia (g/km)  
M ′ rij on yhdisteen i päästöjen massa testisyklissä j regeneroinnin aikana (g/km) (jos d > 1, ajetaan ensimmäinen 
WLTC-testi kylmänä ja seuraavat syklit kuumana)FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/537
 
M si on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa ilman regenerointia (g/km)  
M ri on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa regeneroinnin aikana (g/km)  
M pi on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa (g/km)  
n on regenerointitapahtuman sisältävien syklien välillä ajettavien niiden testisyklien lukumäärä, joiden aikana 
tehdään tyyppi 1 -WLTC-syklin mukaisia päästömittauksia ( ≥ 1) 
d on regenerointia varten vaadittujen täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä  
D on kahden regenerointitapahtuman sisältävän syklin välillä suoritettujen täysien sovellettavien testisyklien 
lukumäärä.  
Arvon M  pi laskeminen esitetään graafisesti kuvassa A6. App1/1.  
Kuva A6.App1/1  
Päästötestissä mitatut parametrit regeneraatiotapahtuman sisältävien syklien aikana ja niiden välissä 
(kaavamainen esimerkki; syklien D aikana päästöt saattavat lisääntyä tai vähentyä)
  
3.1.1. Regenerointikertoimen K  i arvon laskeminen kullekin tarkasteltavalle yhdisteelle i  
Valmistaja voi halutessaan määrittää kunkin yhdisteen osalta erikseen joko summaavat tai kertovat tekijät.  
K i – kertova:  K i ¼ M pi 
M si 
K i – summaava:  K i ¼ M  pi Ä M si 
M si -, M  pi - ja K  i -tulokset ja valmistajan valitsema tekijän tyyppi kirjataan. K  i -tulos kirjataan kaikkiin asianomaisiin 
testausselosteisiin. M  si -, M  pi - ja K  i -tulokset kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
K i voidaan määrittää sen jälkeen, kun on saatu päätökseen yksittäinen regeneraatioprosessi, jossa on tehty 
mittauksia ennen regenerointitapahtumia, niiden aikana ja niiden jälkeen, kuten kuvassa A6.App1/1 esitetään.FI L 175/538 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2. Usean jaksoittaisen regeneroinnin järjestelmän pakokaasu- ja CO  2 -päästöjen ja polttoaineenkulutuksen laskemi ­
nen 
Lasketaan seuraavat a) yhdestä tyyppi 1 -syklistä kriteeripäästöjen osalta ja b) kustakin yksittäisestä vaiheesta 
CO  2 -päästöjen ja polttoaineenkulutuksen osalta: 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k kun n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k kun d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i – kertova:  K i ¼ M pi 
M si 
K i – summaava:  K i ¼ M  pi Ä M si 
jossa  
M si on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k ilman regenerointia (g/km)  
M ri on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k regeneroinnin aikana (g/km)  
M pi on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa kaikissa tapahtumissa k (g/km)  
M sik on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k ilman regenerointia (g/km)  
M rik on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k regeneroinnin aikana (g/km)  
M ′ sik,j on yhdisteen i päästöjen keskimääräinen massa tapahtumassa k ilman regenerointia mitattuna syklissä j, 
jossa 1 ≤ j ≤ n k (g/km)  
M ′ rik,j on yhdisteen i päästöjen massa tapahtumassa k regeneroinnin aikana (josj > 1, ajetaan ensimmäinen 
tyyppi 1 -testi kylmänä ja seuraavat syklit kuumana) mitattuna testisyklissä j, kun 1 ≤ j ≤ d k (g/km)  
n k on niiden regenerointijakson sisältävien kahden jakson välissä ajettujen tapahtuman k sisältävien täysien 
testisyklien lukumäärä, joiden aikana tehdään päästömittauksia (tyyppi 1 -WTLC-syklit tai vastaavat 
moottoritestipenkkisyklit ( ≥ 2) 
d k on regenerointia varten vaadittujen tapahtuman k sisältävien täysien sovellettavien testisyklien lukumäärä  
D k on kahden regenerointitapahtuman sisältävän syklin välillä ajettujen tapahtuman k sisältävien täysien 
sovellettavien testisyklien lukumäärä  
x on täysien regenerointitapahtumien lukumäärä.  
Arvon M  pi laskeminen esitetään graafisesti kuvassa A6. App1/2.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/539
 
Kuva A6.App1/2  
Päästötestissä mitatut parametrit regeneraatiotapahtuman sisältävien syklien aikana ja niiden välissä 
(kaavamainen esimerkki)
  
K i -kertoimen arvo usean jaksoittaisen regeneroinnin järjestelmien osalta voidaan laskea vasta, kun kussakin järjestelmässä 
on tapahtunut tietty määrä regenerointeja.  
Kun koko menettely on suoritettu (A:sta B:hen, ks. kuva A6.App1/2), tulisi päästä alkuperäisiin lähtöolosuhteisiin A.FI L 175/540 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Alaliite 6  
Lisäys 2  
Virransyöttöjärjestelmän valvonnan testaaminen  
1. Yleistä  
Testattaessa vain sisäisesti ladattavia hybridisähköajoneuvoja (NOVC-HEV) ja ulkoisesti ladattavia hybridisähköajo ­
neuvoja (OVC-HEV) sovelletaan alaliitteen 8 lisäyksiä 2 ja 3.  
Tässä lisäyksessä määritellään erityiset vaatimukset, jotka koskevat CO  2 -päästöjen massan testitulosten korjaamista 
energiataseen ΔE REESS  funktiona kaikkien REESS-järjestelmien osalta.  
Korjattujen CO  2 -päästöjen massan arvojen on vastattava nollaenergiatasetta ( ΔE REESS  = 0), ja ne on laskettava 
käyttäen korjauskerrointa, jonka määrittäminen esitetään jäljempänä.  
2. Mittauslaitteisto ja -välineet  
2.1. Virran mittaaminen  
REESS-järjestelmän varauksen purkautuminen määritellään negatiivisena virtana.  
2.1.1. REESS-järjestelmän virrat mitataan testeissä käyttämällä pihtityypistä tai suljettua virta-anturia. Virranmittausjärjes ­
telmän on täytettävä taulukossa A8/1 esitetyt vaatimukset. Virta-anturien on kestettävä moottorin käynnistämisen 
yhteydessä syntyvät virtapiikit ja mittauspaikan lämpötila.  
2.1.2. Virta-anturit kytketään johonkin REESS-järjestelmistä liittämällä ne johtoon, joka on kytketty suoraan REESS- 
järjestelmään, ja niihin on johdettava REESS-järjestelmän koko virta.  
Jos johtimet on eristetty, käytetään sopivia menetelmiä, joista on sovittu hyväksyntäviranomaisen kanssa.  
Jotta REESS-järjestelmän virtaa voidaan helposti mitata käyttämällä ulkoisia laitteita, valmistajien olisi hyvä varustaa 
ajoneuvot soveltuvilla, turvallisilla ja helposti saavutettavilla kytkentäpisteillä. Jos se ei ole mahdollista, valmistajan 
on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle välineet, joilla virta-anturi voidaan kytkeä REESS-järjestelmän johtoihin 
edellä kuvatulla tavalla.  
2.1.3. Mitattu virta integroidaan ajan suhteen vähintään 20 Hz:n taajuudella, jolloin saadaan Q:n mitattu arvo ampee ­
ritunteina (Ah). Mitattu virta integroidaan ajan suhteen, jolloin saadaan Q:n mitattu arvo ampeeritunteina (Ah). 
Integrointi voidaan tehdä virranmittausjärjestelmässä.  
2.2. Ajoneuvon sisäiset tiedot  
2.2.1. REESS-järjestelmän virta voidaan vaihtoehtoisesti määrittää ajoneuvon sisäisten tietojen perusteella. Tässä mittaus ­
menetelmässä on ajoneuvosta saatava seuraavat tiedot:  
a) integroitu varaustaso viimeisen käynnistyksen jälkeen (Ah)  
b) integroitu ajoneuvon sisäisiin tietoihin perustuva varaustaso, joka on laskettu vähintään 5 Hz:n näytteenottotaa ­
juudella  
c) varaustaso, joka on saatu standardissa SAE J1962 kuvatun OBD-liittimen kautta.  
2.2.2. Valmistajan on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle, että ajoneuvon sisäiset REESS-järjestelmän latausta ja purka ­
mista koskevat tiedot pitävät paikkansa.  
Valmistaja voi perustaa REESS-järjestelmän valvontaan perustuvan ajoneuvoperheen osoittaakseen, että ajoneuvon 
sisäiset REESS-järjestelmän latausta ja purkamista koskevat tiedot pitävät paikkansa. Tietojen paikkansapitävyys on 
osoitettava edustavalla ajoneuvolla.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/541
 
Perheen perustamiskriteerit ovat seuraavat:  
a) sama palamisprosessi (kipinäsytytys, puristussytytys, kaksitahtinen, nelitahtinen)  
b) sama lataus- ja/tai talteenottostrategia (ohjelmiston REESS-tietomoduuli)  
c) ajoneuvon sisäisten tietojen saatavuus  
d) sama REESS-tietomoduulin mittaama varaustaso  
e) sama ajoneuvon sisäinen varaustason simulointi.  
3. REESS-järjestelmän energianmuutokseen perustuva korjausmenettely  
3.1. REESS-järjestelmän virran mittaaminen alkaa samalla hetkellä kun testauskin ja päättyy välittömästi, kun ajoneu ­
volla on ajettu täysi ajosykli.  
3.2. REESS-järjestelmän energiasisällön ero syklin lopussa verrattuna syklin alkuun ilmaistaan virransyöttöjärjestelmästä 
mitatun sähkötaseen Q avulla. Sähkötase määritetään koko WLTC-syklille asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta.  
3.3. Asianomaisen ajoneuvoryhmän osalta edellytettävien syklin vaiheiden osalta kirjataan erilliset arvot Q  phase  . 
3.4. Koko syklin CO  2 -päästöjen massan korjaaminen korjauskriteerin c funktiona  
3.4.1. Korjauskriteerin c laskeminen  
Korjauskriteeri c on sähköenergian muutoksen absoluuttisen arvon ΔE REESS,j  ja polttoaineen energiasisällön suhde, 
joka lasketaan seuraavilla yhtälöillä: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
jossa  
c on korjauskriteeri  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos jaksolla j määritettynä tämän lisäyksen 4.1 
kohdan mukaisesti (Wh)  
j on tässä kohdassa koko sovellettava WLTP-testisykli  
E fuel on polttoaineen energiasisältö seuraavan yhtälön mukaisesti: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
jossa  
E fuel on kulutetun polttoaineen energiasisältö soveltuvassa WLTP-testisyklissä (Wh)  
HV on taulukossa A6.App2/1 annettu lämpöarvo [kWh/l]  
FC nb on tyyppi 1- testin tasapainottamaton polttoaineenkulutus, jota ei ole korjattu energiataseen suhteen ja joka 
on määritetty alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti (l/100 km)  
d on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä ajettu matka [km]  
10 on kerroin muutettaessa arvo wattitunneiksi.FI L 175/542 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.4.2. Korjaus tehdään, jos ΔE REESS  on negatiivinen (eli REESS-järjestelmän varaus purkautuu) ja tämän alaliitteen 3.4.1 
kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu toleranssi.  
3.4.3. Korjausta ei tehdä vaan käytetään korjaamattomia arvoja, jos tämän alaliitteen 3.4.1 kohdan mukaisesti laskettu 
korjauskriteeri c on pienempi kuin vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu toleranssi.  
3.4.4. Korjaus voidaan jättää tekemättä ja korjaamattomia arvoja voidaan käyttää seuraavissa tapauksissa:  
a) ΔE REESS  on positiivinen (eli REESS-järjestelmää ladataan) ja tämän alaliitteen 3.4.1 kohdan mukaisesti laskettu 
korjauskriteeri c on suurempi kuin vastaava taulukossa A6.App2/2 annettu toleranssi  
b) valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei muutoksen ΔE REESS  ja CO  2 -päästöjen massan eikä muu ­
toksen ΔE REESS  ja polttoaineenkulutuksen välillä ole suhdetta.  
Taulukko A6.App2/1  
Polttoaineen energiasisältö  
Polttoaine  Bensiini  Diesel  
Etanoli-/biodieselpitoisuus (%)  E10  E85  B7  
Lämpöarvo (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
Taulukko A6.App2/2  
RCB-korjauskriteerit  
Sykli  hidas + keskinopea  hidas + keskinopea + nopea  hidas + keskinopea + nopea + 
moottoritie  
Korjauskriteeri c  0,015  0,01  0,005  
4. Korjausfunktion soveltaminen  
4.1. Korjausfunktion soveltamiseksi lasketaan kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos ΔE REESS,j  tarkastelu ­
jaksolla j perustana mitattu virta ja nimellisjännite:  
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
jossa  
ΔE REESS,j,i  on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkastelujaksolla j (Wh)  
ja 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
jossa  
U REESS  on REESS-järjestelmän nimellisjännite määritettynä standardin DIN EN 60050-482 mukaisesti (V)  
I(t) j,i on REESS-järjestelmän i sähkövirta tarkastelujaksolla j määritettynä tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisesti 
(A) 
t 0 on aika tarkastelujakson j alussa (s)  
t end on aika tarkastelujakson j lopussa (s)FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/543
 
i on tarkasteltavan REESS-järjestelmän järjestysnumero  
n on REESS-järjestelmien kokonaismäärä  
j on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa sovellettava syklin vaihe, 
syklin vaiheiden yhdistelmä tai sovellettava sykli kokonaisuudessaan  
1 
3 600  on kerroin muutettaessa wattisekunnit wattitunneiksi.  
4.2. CO  2 -päästöjen massan (g/km) korjaamiseen käytetään palamisprosessikohtaisia Willans-kertoimia taulukosta 
A6.App2/3.  
4.3. Korjaus tehdään koko syklille ja sen kaikille vaiheille erikseen ja kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
4.4. Tässä laskelmassa käytetään kiinteää virransyöttöjärjestelmän generaattorin hyötysuhdetta:  
η alternator ¼ 0,67 – sähkötehon syöttöjärjestelmän REESS  Ä generaattorit  
4.5. Tuloksena saatava tarkastelujaksolla j esiintyvä CO  2 -päästöjen massan ero, joka johtuu REESS-järjestelmää lataavan 
generaattorin kuormituksen vaihtelusta, lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
jossa  
ΔM CO2,j  on tuloksena saatava CO  2 -päästöjen massan ero jaksolla j (g/km)  
ΔE REESS,j  on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkastelujaksolla j laskettuna tämän lisäyksen 4.1 
kohdan mukaisesti (Wh)  
d j on tarkastelujaksolla j ajettu matka (km)  
j on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa sovellettava syklin vaihe, 
syklin vaiheiden yhdistelmä tai sovellettava sykli kokonaisuudessaan  
0,0036 on kerroin muutettaessa wattitunnit megajouleiksi  
η alternator  on generaattorin hyötysuhde tämän lisäyksen 4.4 kohdan mukaisesti  
Willans  factor  on taulukossa A6.App2/3 määritelty palamisprosessikohtainen Willans-kerroin (gCO  2 /MJ)  
4.5.1. Kunkin vaiheen ja koko syklin CO  2 -arvot korjataan seuraavasti:  
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
jossa  
ΔM CO2,j  on tämän alaliitteen 4.5 kohdasta saatu tulos jaksolle j (g/km).FI L 175/544 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.6. CO  2 -päästöjen (g/km) korjaamiseen käytetään Willans-kertoimia taulukosta A6.App2/2.  
Taulukko A6.App2/3  
Willans-kertoimet  
Vapaasti hengittävä  Paineahdettu  
Kipinäsytytys  Bensiini (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
CNG (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
LPG  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Puristussytytys  Diesel (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/545
 
Alaliite 6 a  
Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti, jolla määritetään CO  2 -päästöt edustavissa 
alueellisissa lämpötilaoloissa  
1. Johdanto  
Tässä alaliitteessä kuvataan täydentävä ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävä korjaustesti (ATCT), 
jolla määritetään CO  2 -päästöt edustavissa alueellisissa lämpötilaoloissa.  
1.1. Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen ja vain sisäisesti ladattavien hybridisähköajoneuvojen (NOVC-HEV) 
sekä ulkopuolelta ladattavien hybridisähköajoneuvojen (OVC-HEV) latausta ylläpitävässä tilassa saadut CO  2 -pääs ­
töarvot on korjattava tämän alaliitteen vaatimusten mukaisesti. Latausta purkavassa testissä saatua CO  2 -arvoa ei 
tarvitse korjata. Sähkökäyttöisen toimintasäteen arvoa ei tarvitse korjata.  
2. Ympäristön lämpötilan kompensoimiseksi tehtävän korjaustestin (ATCT) mukainen ajoneuvoperhe  
2.1. Samaan ATCT-perheeseen voi kuulua vain ajoneuvoja, jotka ovat kaikkien seuraavien ominaisuuksien suhteen 
identtisiä:  
a) voimalaite (polttomoottori, hybridi, polttokenno tai sähköinen)  
b) palamisprosessi (kaksitahtinen, nelitahtinen)  
c) sylinterien lukumäärä ja järjestely  
d) polttoaineensyöttömenetelmä (epäsuora tai suora ruiskutus)  
e) jäähdytysjärjestelmän tyyppi (ilma, vesi, öljy)  
f) moottorin kaasunvaihto (vapaasti hengittävä, ahdettu)  
g) polttoaine, jota varten moottori on suunniteltu (bensiini, diesel, maakaasu, nestekaasu jne.)  
h) katalysaattori (kolmitiekatalyytti, LNT, SCR, LNC tai muu)  
i) hiukkasloukku (kyllä/ei) ja  
j) pakokaasun takaisinkierrätys (kyllä tai ei, jäähdytetty tai jäähdyttämätön).  
Ajoneuvojen on oltava samanlaisia myös seuraavien ominaisuuksien osalta:  
k) ajoneuvojen sylinteritilavuus saa poiketa enintään 30 prosenttia sylinteritilavuudeltaan pienimmän ajoneuvon 
arvosta ja  
l) moottoritilan eristyksen materiaalin, määrän ja sijainnin on oltava tyypiltään samanlaista. Valmistajien on 
toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä (esim. CAD-piirustukset) siitä, että asennetun eristysmateriaalin 
tilavuus ja paino poikkeavat enintään 10 prosenttia ATCT-testissä mitatun vertailuajoneuvon arvoista.  
2.1.1. Mahdollisesti asennettujen aktiivisten lämmönvaraajien tapauksessa samaan ATCT-perheeseen voidaan lukea vain 
seuraavat vaatimukset täyttävät ajoneuvot:  
i) järjestelmään varastoidun entalpian mukaan määräytyvä lämpökapasiteetti on enintään 0–10 prosenttia suu ­
rempi kuin testiajoneuvon entalpia ja  
ii) alkuperäinen laitevalmistaja pystyy toimittamaan tutkimuslaitokselle näyttöä siitä, että aika, jona lämpöä 
vapautetaan moottoriperheeseen kuuluvan moottorin käynnistyksen yhteydessä, on enintään 0–10 prosenttia 
lyhyempi kuin testiajoneuvon lämmönvapautusaika.FI L 175/546 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.1.2. Samaan ATCT-perheeseen luetaan vain ajoneuvot, jotka täyttävä tämän alaliitteen 3.9.4 kohdan kriteerit.  
3. ATCT-menettely  
Tehdään alaliitteessä 6 määritelty tyyppi 1 -testi lukuun ottamatta tässä ATCT-testiä käsittelevässä alaliitteessä 6 a 
olevassa 3.1–3.9 kohdassa esitettyjä vaatimuksia.  
3.1. ATCT-testin ympäristöolosuhteet  
3.1.1. Lämpötila (T  reg ), jossa ajoneuvoa seisotetaan ja testataan ATCT-menettelyä varten, on 14 °C.  
3.1.2. Seisonta-aika (t  soak_ATCT  ) ATCT-menettelyssä on vähintään 9 tuntia.  
3.2. Testihuone ja seisotustila  
3.2.1. Testihuone  
3.2.1.1. Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on sama kuin T  reg . Todellinen lämpötila saa poiketa tästä arvosta enintään 
± 3 °C testin alussa ja ± 5 °C testin aikana. Ilman lämpötila ja kosteus mitataan tuulettimen ulostulosta vähim ­
mäistaajuudella 1 Hz.  
3.2.1.2. Testihuoneen ilman tai moottorin imuilman absoluuttisen kosteuden H on oltava seuraavanlainen:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg kuivaa ilmaaÞ 
3.2.1.3. Ilman lämpötila ja kosteus mitataan ajoneuvon tuulettimen ulostulosta taajuudella 1 Hz.  
3.2.2. Seisonta-alue  
3.2.2.1. Testihuoneen lämpötilan asetusarvo on sama kuin T  reg . Todellinen arvo saa poiketa siitä enintään ± 3 °C viiden 
minuutin liukuvalla aritmeettisella keskiarvolla, eikä siinä saa esiintyä systemaattista poikkeamaa asetusarvosta. 
Lämpötila mitataan jatkuvasti vähimmäistaajuudella 1 Hz.  
3.2.2.2. Lämpötila-anturi on sijoitettava seisonta-alueelle edustavaan paikkaan, josta mitataan ajoneuvon ympäristön 
lämpötila ja jonka tutkimuslaitos tarkastaa.  
Anturin on oltava vähintään 10 cm:n etäisyydellä seisonta-alueen seinästä, ja se on suojattava suoralta ilmavir ­
ralta.  
Seisontahuoneen ilmavirtauksien on ajoneuvon läheisyydessä oltava huoneen mittoja edustavan luonnollisen 
konvektion mukaisia (ei pakotettua konvektiota).  
3.3. Testiajoneuvo  
3.3.1. Testattavan ajoneuvon on edustettava ajoneuvoperhettä, jolle ATCT-tiedot määritetään (tämän alaliitteen 2.3 
kohdan mukaisesti).  
3.3.2. ATCT-perheestä valitaan sylinteritilavuudeltaan pienin interpolointiperhe (ks. tämän alaliitteen 2 kohta), ja testi ­
ajoneuvon konfiguraation on vastattava tämän perheen H-konfiguraatiota.  
3.3.3. Tapauksen mukaan valitaan ATCT-perheestä se ajoneuvo, jonka aktiivisen lämmönvaraajan entalpia on pienin ja 
aktiivisen lämmönvaraajan lämmönluovutus hitain.  
3.3.4. Testiajoneuvon on täytettävä alaliitteessä 6 olevassa 1.2.3 kohdassa esitetyt vaatimukset.  
3.4. Asetukset  
3.4.1. Ajovastus ja dynamometri säädetään alaliitteessä 4 kuvatun mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/547
 
Jotta voitaisiin ottaa huomioon ilman tiheyden ero lämpötilassa 14 °C verrattuna lämpötilaan 20 °C, alustady ­
namometri on säädettävä alaliitteessä 4 olevassa 7 ja 8 kohdassa esitetyllä tavalla, kuitenkin niin, että seuraavasta 
yhtälöstä saatavaa arvoa f  2_TReg  käytetään tavoitekertoimena C  t . 
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
jossa  
f 2 on toisen asteen ajovastuskerroin vertailuolosuhteissa (N/(km/h  2 )) 
T ref on tämän liitteen 3.2.10 kohdassa määritelty ajovastuksen vertailulämpötila (°C)  
T reg on 3.1.1 kohdassa määritelty alueellinen lämpötila (°C).  
Jos käytettävissä on validi alustadynamometrin asetusarvo 23 °C, toisen asteen alustadynamometrikerrointa C  d 
mukautetaan seuraavan yhtälön mukaisesti:  
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Esivakautus  
3.5.1. Ajoneuvo esivakautetaan alaliitteessä 6 olevan 1.2.6 kohdan mukaisesti. Esivakautus voidaan valmistajan pyyn ­
nöstä tehdä lämpötilassa T  reg . 
3.6. Seisotus  
3.6.1. Ajoneuvoa pidetään esivakautuksen jälkeen ja ennen testausta seisonta-alueella, jonka ympäristöolosuhteet ovat 
tämän alaliitteen 3.2.2 kohdan mukaiset.  
3.6.2. Se siirretään esivakautuksesta seisonta-alueelle mahdollisimman pian ja joka tapauksessa enintään 10 minuutin 
kuluttua.  
3.6.3. Sen jälkeen ajoneuvoa pidetään seisonta-alueella niin kauan, että aika esivakautustestin lopusta ATCT-testin 
alkuun vastaa aikaa t  soak_ATCT  + 15 minuutin tarkkuudella. Aikaa t  soak_ATCT  voidaan valmistajan pyynnöstä ja 
hyväksyntäviranomaisen suostumuksella jatkaa enintään 120 minuuttia. Tällöin on jatkettua aikaa käytettävä 
tämän alaliitteen 3.9 kohdassa määriteltyyn jäähdyttämiseen.  
3.6.4. Seisonnassa ei saa käyttää jäähdytystuuletinta, ja kaikki korinosat on asetettava kuten tavanomaisessa pysäköin ­
nissä. Aika esivakautuksen lopusta ATCT-testin alkuun on kirjattava.  
3.6.5. Ajoneuvo siirretään seisonta-alueelta testihuoneeseen mahdollisimman pian. Ajoneuvoa ei saa altistaa lämpöti ­
lasta T  reg poikkeavalle lämpötilalle pitempään kuin 10 minuuttia.  
3.6.6. Jos kyseistä testiajoneuvoa käytetään ATCT-perheen vertailuajoneuvona, sille tehdään lisäseisotus lämpötilassa 
23 °C 3.9 kohdan mukaisesti.  
3.7. ATCT-testi  
3.7.1. Testisyklinä käytetään alaliitteessä 1 kyseiselle ajoneuvoryhmälle osoitettua WLTC-sykliä.  
3.7.2. Päästötestien suorittamisessa noudatetaan alaliitteessä 6 esitettyjä menettelyjä, kuitenkin niin, että testihuoneen 
ympäristöolosuhteiden on oltava tämän alaliitteen 3.2.1 kohdassa kuvatun mukaiset.FI L 175/548 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.8. Laskeminen ja dokumentointi  
3.8.1. Perheen korjauskerroin  FCF  lasketaan seuraavasti:  
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
jossa  
M CO2,23°  on H-konfiguraation ajoneuvon CO  2 -päästöjen massa tyyppi 1 -testin kokonaisessa WLTC-syklissä 
lämpötilassa 23 °C alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 3 jälkeen ilman lisäkorjauksia 
(g/km)  
M CO2,Treg  on H-konfiguraation ajoneuvon CO  2 -päästöjen massa tyyppi 1 -testin kokonaisessa WLTC-syklissä 
alueellisessa lämpötilassa 23 °C alaliitteessä 7 olevan taulukon A7/1 vaiheen 3 jälkeen ilman lisä ­
korjauksia (g/km).  
FCF kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
3.8.2. ATCT-perheen (ks. tämän alaliitteen 3 kohdassa annettu määritelmä) kaikkien ajoneuvojen CO  2 -arvot lasketaan 
seuraavista yhtälöistä:  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
jossa  
M CO2,c,4  ja M  CO2,p,4  ovat CO  2 -päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) saatuina laskel ­
man edellisestä vaiheesta (g/km)  
M CO2,c,5  ja M  CO2,p,5  ovat CO  2 -päästöjen massa koko WLTC-syklissä (c) ja syklin vaiheissa (p) ATCT-korjaus 
mukaan luettuna (g/km). Näitä arvoja käytetään mahdollisissa lisäkorjauksissa tai -laskel ­
missa.  
3.9. Jäähdyttäminen  
3.9.1. Kaikkien ATCT-perheen vertailuajoneuvona toimivien ajoneuvojen ja kaikkien ATCT-perheeseen kuuluvien in ­
terpolointiperheiden H-konfiguraation ajoneuvojen tapauksessa mitataan moottorin jäähdytysaineen loppuläm ­
pötila, kun ajoneuvolla on ajettu vastaava tyyppi 1 -testi lämpötilassa 23 °C ja kun ajoneuvoa on seisotettu 
lämpötilassa 23 °C arvoa t  soak_ATCT  vastaava aika + 15 minuutin tarkkuudella.  
3.9.1.1. Jos seisonta-aikaa t  soak_ATCT  jatkettiin vastaavassa ATCT-testissä, sovelletaan samaa seisonta-aikaa + 15 minuutin 
tarkkuudella.  
3.9.2. Jäähdytys on tehtävä mahdollisimman pian tyyppi 1 -testin loputtua ja joka tapauksessa 10 minuutin kuluessa 
siitä. Mitattu seisonta-aika on aika loppulämpötilan mittaamisesta lämpötilassa 23 °C suoritetun tyyppi 1 -testin 
päättymiseen. Se kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
3.9.3. Seisonta-alueen keskilämpötila seisotuksen viimeisten 3 tunnin ajalta on vähennettävä moottorin jäähdytysaineen 
loppulämpötilasta, joka on mitattu 3.9.1 kohdassa säädetyn seisonta-ajan lopussa. Saatu arvo on Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Jollei saatu arvo Δ T_ATCT  vastaa vertailuajoneuvon arvoa tarkkuudella – 2 °C – + 4 °C, kyseisen interpolointiper ­
heen ei katsota kuuluvan samaan ATCT-perheeseen.  
3.9.5. ATCT-perheen kaikkien ajoneuvojen jäähdytysaineen lämpötila on mitattava samasta kohdasta jäähdytysjärjestel ­
mässä. Kohdan on sijaittava mahdollisimman lähellä moottoria, jotta jäähdytysaineen lämpötila edustaa moot ­
torin lämpötilaa mahdollisimman hyvin.  
3.9.6. Seisonta-alueen lämpötila mitataan tämän alaliitteen 3.2.2.2 kohdassa esitetyllä tavalla.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/549
 
Alaliite 7  
Laskelmat  
1. Yleiset vaatimukset  
1.1. Erityisesti hybridiajoneuvoihin, täyssähköajoneuvoihin ja paineistettua vetyä käyttäviin polttokennoajoneu ­
voihin sovellettavat laskelmat esitetään alaliitteessä 8.  
Alaliitteessä 8 olevassa 4 kohdassa esitetään tulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely.  
1.2. Tässä alaliitteessä kuvattuja laskelmia sovelletaan polttomoottorilla varustettuihin ajoneuvoihin.  
1.3. Testitulosten pyöristäminen  
1.3.1. Laskelmien välivaiheiden tuloksia ei pyöristetä.  
1.3.2. Lopulliset kriteeripäästöjen tulokset pyöristetään kerralla sovellettavassa päästöstandardissa ilmoitettuun 
desimaalitarkkuuteen lisättynä yhdellä merkitsevällä numerolla.  
1.3.3. NO  x -korjauskerroin KH pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.  
1.3.4. Laimennuskerroin DF pyöristetään kahden desimaalin tarkkuuteen.  
1.3.5. Standardeihin liittymättömien tietojen osalta toimitaan hyvän teknisen käytännön mukaisesti.  
1.3.6. CO  2 - ja polttoaineenkulutustulosten pyöristäminen kuvataan tämän alaliitteen 1.4 kohdassa.  
1.4. Polttomoottorilla varustettujen ajoneuvojen lopullisten testitulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen 
menettely  
Lasketaan tulokset taulukossa A7/1 esitetyssä järjestyksessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt 
soveltuvat tulokset. Prosessi-sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaadittavat lisälaskel ­
mat.  
Taulukon yhtälöissä ja tuloksissa käytetään seuraavia symboleita:  
c täysi sovellettava sykli  
p sovellettavan syklin kukin vaihe  
i kaikki sovellettavat kriteeripäästöjen komponentit paitsi CO  2 
CO  2 CO  2 -päästöt.  
Taulukko A7/1  
Lopullisten testitulosten laskeminen  
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
Liite 6  Testin raakatulokset  Massapäästöt 
Alaliite 7, 3–3.2.2 kohta  M i,p,1 , g/km, 
M CO2,p,1  , g/km.  1FI L 175/550 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
Tulos vai ­
heesta 1  M i,p,1 , g/km, 
M CO2,p,1  , g/km.  Syklin yhdistettyjen arvojen laskemi ­
nen: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
jossa 
M i/CO2,c,2  = päästötulokset koko syk ­
lissä 
d p = ajomatkat syklin vaiheissa p  M i,c,2 , g/km, 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
Tulos vai ­
heista 1 ja 2  M CO2,p,1  , g/km, 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB-korjaus 
Alaliite 6, lisäys 2  M CO2,p,3  , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Tulos vai ­
heista 2 ja 3  M i,c,2 , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km.  Päästöjen testausmenettely kaikille 
jaksoittaisesti regeneroituvilla järjes ­
telmillä varustetuille ajoneuvoille, K  i 
Alaliite 6, lisäys 1  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
tai 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
ja 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
tai 
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
K i :n määrittämisessä käytettävä sum ­
maava tai kertova tekijä 
Jos K  i -kerrointa ei sovelleta:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km.  4 a 
Tulos vai ­
heista 3 ja 
4 a M CO2,p,3  , g/km, 
M CO2,c,3  , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km.  Jos K  i -kerrointa sovelletaan, linjataan 
vaiheittaiset CO  2 -tulokset syklin yh ­
distettyyn arvoon: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
syklin kunkin vaiheen p osalta 
jossa 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Jos K  i -kerrointa ei sovelleta:  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  , g/km.  4 bFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/551
 
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
Tulos vai ­
heesta 4  M i,c,4 , g/km, 
M CO2,c,4  , g/km, 
M CO2,p,4  , g/km.  Tehdään ATCT-korjaus alaliitteessä 6 
a olevan 3.8.2 kohdan mukaisesti. 
Lasketaan huononemiskertoimet liit ­
teen VII mukaisesti ja sovelletaan 
niitä kriteeripäästöjen arvoihin.  M i,c,5 , g/km, 
M CO2,c,5  , g/km, 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
yhden 
testin 
tulos  
Tulos vai ­
heesta 5  Kaikissa testeissä: 
M i,c,5 , g/km, 
M CO2,c,5  , g/km, 
M CO2,p,5  , g/km.  Määritetään testiarvojen keskiarvo ja 
ilmoitettu arvo. 
Alaliite 6, 1.1.2–1.1.2.3 kohta  M i,c,6 , g/km, 
M CO2,c,6  , g/km, 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  6 
Tulos vai ­
heesta 6  M CO2,c,6  , g/km, 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  Yhdenmukaistetaan vaihekohtaiset 
arvot. 
Alaliite 6, 1.1.2.4 kohta 
ja 
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared  M CO2,c,7  , g/km, 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
Tulos vai ­
heista 6 ja 7  M i,c,6 , g/km, 
M CO2,c,7  , g/km, 
M CO2,p,7  , g/km.  Lasketaan polttoaineenkulutus. 
Alaliite 7, 6 kohta 
Polttoaineenkulutus lasketaan sovel ­
tuvalta sykliltä ja sen vaiheilta erik ­
seen. Tällöin 
a) käytetään soveltuvan vaiheen tai 
syklin CO  2 -arvoja 
b) käytetään koko syklin kritee ­
ripäästöjä. 
ja 
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 , l/100 km, 
FC p,8 , l/100 km, 
M i,c,8 , g/km, 
M CO2,c,8  , g/km, 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
testi ­
ajo ­
neu ­
von 
tulok ­
set 
tyyppi 
1 -tes ­
tistä  
Vaihe 8  Kukin H- ja L-kon ­
figuraation testiajo ­
neuvo: 
M i,c,8 , g/km, 
M CO2,c,8  , g/km, 
M CO2,p,8  , g/km, 
FC c,8 , l/100 km, 
FC p,8 , l/100 km.  Jos H-konfiguraation ajoneuvon li ­
säksi testattiin L-konfiguraation ajo ­
neuvo, kriteeripäästötulokseksi ote ­
taan suurempi näistä kahdesta ar ­
vosta ja kirjataan se arvoksi M  i,c . 
Yhdistettyjen THC-ja NOx-päästöjen 
tapauksessa käytetään summan suu ­
rinta arvoa, joka koskee joko H- tai 
L-konfiguraation ajoneuvoa. 
Jos L-konfiguraation ajoneuvoja ei 
testattu,  M  i;c ¼ M  i;c;8 
CO  2 :n ja polttoaineenkulutuksen (FC) 
osalta käytetään vaiheessa 8 saatuja 
arvoja. CO  2 -arvot pyöristetään kah ­
den ja FC-arvot kolmen desimaalin 
tarkkuuteen.  M i,c , g/km, 
M CO2,c,H  , g/km, 
M CO2,p,H  , g/km, 
FC c,H , l/100 km, 
FC p,H , l/100 km, 
ja jos testattiin L- 
konfiguraation ajo ­
neuvo 
M CO2,c,L  , g/km, 
M CO2,p,L  , g/km, 
FC c,L , l/100 km, 
FC p,L , l/100 km.  9 
inter ­
poloin ­
tiper ­
heen 
tulos 
Lopul ­
linen 
kritee ­
ripääs ­
tötulosFI L 175/552 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
Vaihe 9  M  CO2,c,H  , g/km, 
M CO2,p,H  , g/km, 
FC c,H , l/100 km, 
FC p,H , l/100 km, 
ja jos testattiin L- 
konfiguraation ajo ­
neuvo 
M CO2,c,L  , g/km, 
M CO2,p,L  , g/km, 
FC c,L , l/100 km, 
FC p,L , l/100 km.  Lasketaan CO  2 -interpolointiperheen 
yksittäisten ajoneuvojen poltto ­
aineenkulutus ja CO  2 -päästöt. 
Alaliite 7, 3.2.3 kohta 
CO  2 -päästöt ilmaistaan grammoina 
kilometriä kohti (g/km) pyöristettynä 
lähimpään kokonaislukuun. 
Polttoaineenkulutusarvot pyöristetään 
yhden desimaalin tarkkuuteen ja il ­
maistaan litroina 100 kilometriä 
kohti (l/100 km).  M CO2,c,ind  g/km, 
M CO2,p,ind  , g/km, 
FC c,ind l/100 km, 
FC p,ind , l/100 km.  10 
yksit ­
täisen 
ajo ­
neu ­
von 
tulos 
Lopul ­
linen 
CO  2 - 
ja FC- 
tulos  
2. Laimennetun pakokaasun tilavuuden määrittäminen  
2.1. Tilavuuden määrittäminen käytettäessä säädettävää laimennuslaitetta, jossa virtaus on vakio tai vaihtuva  
2.1.1. Virtaamaa mitataan jatkuvasti. Mitataan kokonaistilavuus koko testin ajalta.  
2.2. Tilavuuden määrittäminen käytettäessä syrjäytyspumpulla varustettua säädettävää laimennuslaitetta  
2.2.1. Tilavuus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
V ¼ V 0 Ü N 
jossa  
V on laimennetun kaasun tilavuus (l/testi) (ennen korjausta)  
V 0 on syrjäytyspumpun siirtämän kaasun tilavuus testausolosuhteissa (l/kierros)  
N on kierrosten määrä testiä kohti.  
2.2.1.1. Tilavuuden korjaus vakio-olosuhteisiin  
Korjataan laimennetun kaasun tilavuus vakio-olosuhteisiin seuraavan yhtälön mukaisesti: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
jossa  
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B on ulkoilman paine testihuoneessa (kPa)  
P 1 on syrjäytyspumpun imupuolen alipaine (kPa) ulkoilman paineeseen nähden  
T p on syrjäytyspumppuun menevän laimennetun pakokaasun lämpötilan aritmeettinen keskiarvo testin 
aikana (K).FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/553
 
3. Massapäästöt  
3.1. Yleiset vaatimukset  
3.1.1. Olettaen, että puristusvaikutuksia ei ilmene, kaikkia moottorin imu-, palamis-, ja pakoprosessissa esiintyviä 
kaasuja voidaan pitää ihanteellisina Avogadron hypoteesin mukaan.  
3.1.2. Ajoneuvosta testin aikana tulleen kunkin kaasumaisen yhdisteen massa M määritetään volumetrisen pitoi ­
suuden ja kyseisen kaasun tilavuuden tulona huomioiden seuraavat tiheydet vertailuolosuhteissa 273,15 K 
(0 °C) ja 101,325 kPa:  
Hiilimonoksidi (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
Hiilidioksidi (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Hiilivedyt:  
bensiinin (E10) (C  1 H 1,93 O 0,033  ) osalta  ρ ¼ 0,646g =l 
dieselöljyn (E10) (C  1 H 1,86 O 0,007  ) osalta  ρ ¼ 0,625g =l 
nestekaasun (C  1 H 2,525  ) osalta  ρ ¼ 0,649g =l 
maakaasun/biometaanin (CH  4 ) osalta  ρ ¼ 0,716g =l 
etanolin (E85) (C  1 H 2,74 O 0,385  ) osalta  ρ ¼ 0,934g =l 
Typen oksidit (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l 
NMHC:n massan laskemisessa käytetyn tiheyden on oltava sama kuin kaikkien hiilivetyjen lämpötilassa 
273,15 K ja paineessa 101,325 kPa, ja se on riippuvainen polttoaineesta. Propaanin massan laskemisessa 
(ks. alaliitteessä 5 oleva 3.5 kohta) käytettävä tiheys on 1,967 g/l vakio-olosuhteissa.  
Jos jotakin polttoainetyyppiä ei ole lueteltu tässä kohdassa, kyseisen polttoaineen tiheys lasketaan tämän 
alaliitteen 3.1.3 kohdassa annetusta yhtälöstä.  
3.1.3. Kaikkien hiilivetyjen tiheys lasketaan kunkin vertailupolttoaineen, jonka keskimääräinen koostumus on 
C X H Y O Z , osalta seuraavasta yleisestä yhtälöstä:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
jossa  
ρ THC on kaikkien hiilivetyjen ja muiden hiilivetyjen kuin metaanin tiheys (g/l)  
MW  C on hiilen moolimassa (12,011 g/mol)  
MW  H on vedyn moolimassa (1,008 g/mol)  
MW  O on hapen moolimassa (15,999 g/mol)  
V M on ihannekaasun moolitilavuus lämpötilassa 273,15 K (0 ° C) ja paineessa 101,325 kPa 
(22,413 l/mol)  
H/C on polttoaineen C  X H Y O Z vety-hiilisuhde  
O/C on polttoaineen C  X H Y O Z happi-hiilisuhde.FI L 175/554 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2. Massapäästöjen laskeminen  
3.2.1. Kaasumaisten yhdisteiden päästöjen massa lasketaan seuraavilla yhtälöillä: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
jossa  
M i on yhdisteen i päästöjen massa testissä tai vaiheessa (g/km)  
V mix on laimennetun pakokaasun tilavuus testissä tai vaiheessa ilmaistuna l/testi tai l/vaihe ja korjattuna 
vakio-olosuhteisiin (273,15 K ja 101,325 kPa)  
ρ i on yhdisteen i tiheys (g/l) normaalilämpötilassa ja -paineessa (273,15 K ja 101,325 kPa)  
KH on kosteuskorjauskerroin, jota sovelletaan vain typen oksidien (NO  2 ja NO  x ) päästöjen massaan 
testiä tai vaihetta kohti  
C i on yhdisteen i pitoisuus laimennetussa pakokaasussa ilmaistuna ppm:nä ja korjattuna laimennus ­
ilman sisältämällä yhdisteen i määrällä  
d on sovellettavassa WLTC-testisyklissä ajettu matka (km)  
n on sovellettavan WLTC-syklin vaiheiden lukumäärä.  
3.2.1.1. Kaasumaisen yhdisteen pitoisuus laimennetussa pakokaasussa korjataan laimennusilman sisältämällä kaa ­
sumaisen yhdisteen määrällä seuraavasti: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
jossa  
C i on kaasumaisen yhdisteen i pitoisuus laimennetussa pakokaasussa korjattuna laimennusilman sisältä ­
mällä yhdisteen i määrällä (ppm)  
C e on kaasumaisen yhdisteen i mitattu pitoisuus laimennetussa pakokaasussa (ppm)  
C d on kaasumaisen yhdisteen i pitoisuus laimennusilmassa (ppm)  
DF on laimennuskerroin.  
3.2.1.1.1. Laimennuskerroin DF lasketaan asianomaista polttoainetta koskevasta yhtälöstä:  
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 bensiini (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 diesel (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 nestekaasu  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 maakaasu/biometaani  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanoli (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 vetyFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/555
 
Vetyä koskevassa yhtälössä  
C H2O on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun vesipitoisuus tilavuusprosentteina  
C H2O-DA  on laimennusilman vesipitoisuus tilavuusprosentteina  
C H2 on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun vetypitoisuus (ppm).  
Jos jotakin polttoainetyyppiä ei ole lueteltu tässä kohdassa, kyseisen polttoaineen laimennuskerroin laske ­
taan tämän alaliitteen 3.2.1.1.2 kohdassa annetuista yhtälöistä.  
Jos valmistaja käyttää laimennuskerrointa, joka kattaa useita vaiheita, sen on laskettava laimennuskerroin 
käyttämällä kaasumaisten yhdisteiden keskipitoisuutta asianomaisissa vaiheissa.  
Kaasumaisen yhdisteen keskipitoisuus lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
jossa  
C i on kaasumaisen yhdisteen keskipitoisuus  
C i,phase  on pitoisuus kussakin vaiheessa  
V mix,phase  on tilavuus V  mix vastaavassa vaiheessa.  
3.2.1.1.2. Laimennuskerroin DF lasketaan kunkin vertailupolttoaineen, jonka keskimääräinen koostumus on C  X H Y O Z , 
osalta seuraavasta yleisestä yhtälöstä: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
jossa 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun CO  2 -pitoisuus tilavuusprosentteina  
C HC on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun HC-pitoisuus ppm hiiliekvivalenttina  
C CO on näytepussin sisältämän laimennetun pakokaasun CO-pitoisuus (ppm).  
3.2.1.1.3. Metaanin mittaus  
3.2.1.1.3.1. Kun metaanimittaus tehdään kaasukromatografiin yhdistetyllä FID-analysaattorilla (GC-FID), NMHC:n arvo 
lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
jossa  
C NMHC  on laimennetun pakokaasun korjattu NMHC-pitoisuus ppm hiiliekvivalenttinaFI L 175/556 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
C THC on laimennetun pakokaasun THC-pitoisuus ppm hiiliekvivalenttina ja korjattuna THC:n määrällä 
laimennusilmassa  
C CH4 on laimennetun pakokaasun C  CH4 -pitoisuus ppm hiiliekvivalenttina ja korjattuna CH  4 :n määrällä 
laimennusilmassa  
Rf CH4 on FID:n metaanivastetekijä määritettynä alaliitteessä 5 olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti.  
3.2.1.1.3.2. Kun metaanimittaus tehdään NMC-FID-analysaattorilla, NMHC-pitoisuuden laskeminen riippuu nolla- ja 
kalibrointisäädössä käytettävästä kalibrointikaasusta ja -menetelmästä.  
Jos THC-mittauksiin käytetään FID-analysaattoria ilman NMC:tä, FID kalibroidaan propaanilla ja ilmalla 
tavalliseen tapaan.  
Jos FID kalibroidaan sarjassa NMC:n kanssa, voidaan soveltaa seuraavia menetelmiä:  
a) propaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu ohittaa NMC:n  
b) metaania ja ilmaa sisältävä kalibrointikaasu kulkee NMC:n läpi.  
On erittäin suositeltavaa kalibroida metaani-FID NMC:n läpi kulkevalla metaani-ilmaseoksella.  
Menetelmässä a lasketaan CH  4 - ja NMHC-pitoisuus seuraavista yhtälöistä: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Jos r  h < 1,05, se voidaan jättää pois edellä olevasta C  CH4 -yhtälöstä.  
Menetelmässä b lasketaan CH  4 - ja NMHC-pitoisuus seuraavista yhtälöistä: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
jossa  
C HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun näytekaasu virtaa NMC:n läpi (ppm C)  
C HC(w/oNMC)  on HC-pitoisuus, kun näytekaasu ohittaa NMC:n (ppm C)  
r h on metaanivastetekijä määritettynä alaliitteessä 5 olevan 5.4.3.2 kohdan mukaisesti  
E M on metaanihyötysuhde määritettynä tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.3.1 kohdan mukaisesti  
E E on etaanihyötysuhde määritettynä tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.3.2 kohdan mukaisesti.  
Jos r  h < 1,05, se voidaan jättää pois menetelmän b C  CH4 - ja C  NMHC  -yhtälöstä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/557
 
3.2.1.1.3.3. Metaanierottimen (NMC) muunnostehokkuus  
NMC:tä käytetään muiden hiilivetyjen kuin metaanin poistamiseen kaasunäytteestä hapettamalla hiilivedyt 
metaania lukuun ottamatta. Ihanteellisesti metaanin muunnos on 0 prosenttia ja muiden hiilivetyjen 
muunnos etaanina 100 prosenttia. NMHC:n mittaamiseksi tarkasti nämä kaksi tehokkuutta on määritettävä 
ja niitä on käytettävä NMHC-päästöjen laskemiseksi.  
3.2.1.1.3.3.1. Metaanimuunnoksen tehokkuus E  M 
Ohjataan metaani-ilma-kalibrointikaasua FID-analysaattoriin NMC:n läpi ja ohittamalla se. Kirjataan molem ­
mat pitoisuudet. Määritetään tehokkuus käyttäen seuraavaa yhtälöä: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
jossa  
C HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 virtaa NMC:n läpi (ppm C)  
C HC(w/oNMC)  on HC-pitoisuus, kun CH  4 ohittaa NMC:n (ppm C).  
3.2.1.1.3.3.2. Etaanimuunnoksen tehokkuus E  E 
Ohjataan etaani-ilma-kalibrointikaasua FID-analysaattoriin NMC:n läpi ja ohittamalla se. Kirjataan molem ­
mat pitoisuudet. Määritetään tehokkuus käyttäen seuraavaa yhtälöä: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
jossa  
C HC(w/NMC)  on HC-pitoisuus, kun C  2 H 6 virtaa NMC:n läpi (ppm C)  
C HC(w/oNMC)  on HC-pitoisuus, kun C  2 H 6 ohittaa NMC:n (ppm C).  
Jos NMC:n etaanimuunnoksen tehokkuus on 0,98 tai suurempi, E  E :n arvoksi asetetaan seuraavissa laskel ­
missa 1.  
3.2.1.1.3.4. Jos metaani-FID kalibroidaan erottimella, E  M on 0.  
Tällöin tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.2 kohdassa (menetelmä b) esitetty CH  4 :n laskemiseen käytettävä yhtälö 
saa seuraavan muodon: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
Tämän alaliitteen 3.2.1.1.3.2 kohdassa (menetelmä b) esitetty C  NMHC  :n laskemiseen käytettävä yhtälö saa 
seuraavan muodon: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
NMHC:n massan laskemisessa käytetyn tiheyden on oltava sama kuin kaikkien hiilivetyjen lämpötilassa 
273,15 K ja paineessa 101,325 kPa, ja se on riippuvainen polttoaineesta.  
3.2.1.1.4. Pitoisuuden virtaamapainotetun aritmeettisen keskiarvon laskeminen  
Seuraavaa laskentamenetelmää sovelletaan vain sellaisiin CVS-järjestelmiin, joita ei ole varustettu lämmön ­
vaihtimella tai joiden lämmönvaihdin ei ole alaliitteessä 5 olevan 3.3.5.1 kohdan mukainen.FI L 175/558 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Jos CVS:n virtaama qvcvs vaihtelee testin aikana enemmän kuin ±3 prosenttia virtaaman aritmeettisesta 
keskiarvosta, käytetään kaikissa jatkuvissa laimennetuissa mittauksissa hiukkasmäärä mukaan luettuna vir ­
taamapainotettua aritmeettista keskiarvoa: 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
jossa  
C e on pitoisuuden virtaamapainotettu aritmeettinen keskiarvo  
qvcvs(i) on CVS:n virtaama ajankohtana  t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) on pitoisuus ajankohtana (ppm)  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt on näytteenottoväli (s)  
V CVS:n kokonaistilavuus (m  3 ). 
3.2.1.2. NO  x :n kosteuskorjauskertoimen laskeminen  
Kosteuden vaikutuksen korjaamiseksi typen oksideista saatuihin tuloksiin sovelletaan seuraavia yhtälöitä: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
jossa 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
ja 
H on ominaiskosteus vesihöyrygrammoina kuivan ilman kilogrammaa kohti  
R a on ilman suhteellinen kosteus prosentteina  
P d on kylläisen höyryn paine ympäristön lämpötilassa (kPa)  
P B on ilmanpaine testihuoneessa (kPa).  
KH-kerroin lasketaan testisyklin kullekin vaiheelle.  
Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus määritellään kunkin vaiheen aikana jatkuvalla mittauksella 
saatujen arvojen aritmeettisena keskiarvona.  
3.2.2. Puristussytytysmoottorien hiilivetypäästöjen massan määrittäminen  
3.2.2.1. HC-pitoisuuden aritmeettinen keskiarvo, jota käytetään puristussytytysmoottorien HC-päästöjen massan 
laskemiseen, lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/559
 
jossa 
R t 2 
t 1 C HC dt on lämmitetyn FID:n lukeman integraali testin aikana (t  1 –t 2 ) 
C e on laimennetusta pakokaasusta mitattu HC-pitoisuus ppm C  i , korvaa C  HC :n kaikissa vastaavissa 
yhtälöissä.  
3.2.2.1.1. Laimennusilman HC-pitoisuus määritetään laimennusilmapusseista. Tehdään tämän alaliitteen 3.2.1.1 koh ­
dan mukainen korjaus.  
3.2.3. Interpolointiperheen yksittäisten ajoneuvojen polttoaineenkulutuksen ja CO  2 -päästöjen laskeminen  
3.2.3.1. Polttoaineenkulutus ja CO  2 -päästöt käyttämättä interpolointimenetelmää  
Tämän alaliitteen 3.2.1 kohdan mukaisesti lasketun CO  2 -arvon ja tämän alaliitteen 6 kohdan mukaisesti 
lasketun polttoaineenkulutuksen katsotaan koskevan kaikkia interpolointiperheen yksittäisiä ajoneuvoja, 
eikä interpolointimenetelmää sovelleta.  
3.2.3.2. Polttoaineenkulutus ja CO  2 -päästöt käyttämällä interpolointimenetelmää  
Interpolointiperheen kaikkien yksittäisten ajoneuvojen CO  2 -päästöt ja polttoaineenkulutus voidaan laskea 
tämän alaliitteen 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 kohdassa esitetyllä interpolointimenetelmällä.  
3.2.3.2.1. Testiajoneuvojen L ja H polttoaineenkulutus ja CO  2 -päästöt  
Seuraavissa laskelmissa käytettävät testiajoneuvojen L ja H CO  2 -päästöjen massat syklissä  M  CO  2 ÄL , ja 
M CO  2 ÄH ja sen vaiheissa p  M  CO  2 ÄL;p ja M  CO2ÄH;p , otetaan taulukon A7/1 vaiheesta 9.  
Myös polttoaineenkulutusarvot otetaan taulukon A7/1 vaiheesta 9. Niihin viitataan arvoina FC  L,p ja FC  H,p . 
3.2.3.2.2. Yksittäisen ajoneuvon ajovastuksen laskeminen  
3.2.3.2.2.1. Yksittäisen ajoneuvon massa  
Interpolointimenetelmässä käytetään syötetietoina ajoneuvojen H ja L testimassoja.  
TM  ind (kg) on yksittäisen ajoneuvon testimassa tämän liitteen 3.2.25 kohdan mukaisesti.  
Jos testiajoneuvoille L ja H käytetään samaa testimassaa, massaksi TM  ind asetetaan interpolointimenetel ­
mässä testiajoneuvon H massa.  
3.2.3.2.2.2. Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus  
Interpolointimenetelmässä käytetään syötetietoina testiajoneuvoihin L ja H valittujen renkaiden todellisia 
vierintävastuksia RR  L ja RR  H . Ks. alaliitteessä 4 oleva 4.2.2.1 kohta.  
Jos ajoneuvon L tai H etu- ja taka-akselin renkaiden vierintävastusarvot ovat erilaiset, lasketaan vierintä ­
vastusten painotettu keskiarvo seuraavasta yhtälöstä: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
jossa  
RR  x,FA on etuakselin renkaiden vierintävastus (kg/tonnia)  
RR  x,RA on taka-akselin renkaiden vierintävastus (kg/tonnia)  
mp  x,FA on ajoneuvon H massan osuus etuakselilla  
x on ajoneuvo L, ajoneuvo H tai yksittäinen ajoneuvo.FI L 175/560 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastukseksi RR  ind asetetaan soveltuvalle renkaan 
vierintävastusluokalle alaliitteen 4 taulukossa A4/1 annettu arvo.  
Jos etu- ja taka-akselin renkaiden vierintävastusluokka-arvot ovat erilaiset, käytetään tässä kohdassa anne ­
tusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.  
Jos testiajoneuvoihin L ja H on asennettu samat renkaat, interpolointimenetelmässä käytettäväksi arvoksi 
RR  ind asetetaan arvo RR  H . 
3.2.3.2.2.3. Yksittäisen ajoneuvon ilmanvastus  
Mitataan kaikkien ilmanvastukseen vaikuttavien lisävarusteiden ja korinosien ilmanvastus tuulitunnelissa, 
joka hyväksyntäviranomaisen varmentamana täyttää alaliitteessä 4 olevan 3.2 kohdan vaatimukset.  
Arvon Δ(C D ×A  f ) määrittämiseen voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella 
käyttää vaihtoehtoista menetelmää (esim. simulointia tai alaliitteessä 4 esitetyistä kriteereistä poikkeavaa 
tuulitunnelia), kunhan seuraavat vaatimukset täyttyvät:  
a) Vaihtoehtoisen menetelmän on pystyttävä mittaamaan Δ(C D ×A  f ) tarkkuudella ±0,015 m  2 , ja jos käyte ­
tään simulaatiota, on lisäksi laskennallisen virtausdynamiikan (CLD) oltava yksityiskohtaisesti validoitu, 
jotta todellisten ilmavirtauksien korin ympärillä – mukaan luettuina virtausnopeudet, -voimat ja -paineet 
– voidaan osoittaa vastaavan validointitestien tuloksia.  
b) Vaihtoehtoista järjestelmää saa käyttää vain niihin aerodynamiikkaan vaikuttaviin osiin (esim. pyörät, 
kori, jäähdytysjärjestelmä), joiden osalta vastaavuus on osoitettu.  
c) Hyväksyntäviranomaiselle on esitettävä näyttö vastaavuudesta etukäteen kunkin ajovastusperheen osalta, 
jos käytetään matemaattista menetelmää, tai neljän vuoden välein, jos käytetään mittausmenetelmää. 
Perustana on joka tapauksessa käytettävä tässä liitteessä esitettyjen kriteerien mukaisia tuulitunnelimit ­
tauksia.  
d) Jos jonkin lisävarusteen arvo Δ(C D × A  f ) on yli kaksi kertaa niin suuri kuin sen lisävarusteen, josta 
näyttöä esitettiin, ilmanvastusta ei saa määrittää vaihtoehtoisella menetelmällä.  
e) Jos simulointimallia muutetaan, se on validoitava uudelleen. Δ(C D ×A  f ) LH on testiajoneuvolle H ja testi ­
ajoneuvolle L lasketun ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulon ero (m  2 ). Se on kirjattava kaikkiin 
asianomaisiin testausselosteisiin.  
Δ(C D ×A  f ) ind on yksittäiselle ajoneuvolle ja testiajoneuvolle L lasketun ilmanvastuskertoimen ja otsapinta- 
alan tulon ero, joka johtuu testiajoneuvoon L nähden erilaisista lisävarusteista ja korinmuodoista (m  2 ) 
Nämä ilmanvastuksen erot Δ(C D ×A  f ) on määritettävä tarkkuudella 0,015 m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind voidaan määrittää seuraavalla yhtälöllä myös lisävarusteiden ja korinmuotojen summalle siten, 
että tarkkuus on edelleen 0,015 m  2 : 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
jossa  
C D on ilmanvastuskerroin  
A f on ajoneuvon otsapinta-ala (m  2 )FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/561
 
n on ajoneuvon niiden lisävarusteiden määrä, jotka ovat erilaiset yksittäisessä ajoneuvossa ja 
testiajoneuvossa L.  
ΔðC D Ü A f Þ i on ilmanvastuskertoimen ja otsapinta-alan tulon ero, joka johtuu ajoneuvon yksilöllisestä 
ominaisuudesta i; se on positiivinen, kun lisävaruste lisää ajovastusta testiajoneuvoon L 
verrattuna, ja päinvastoin (m  2 ) 
Testiajoneuvojen L ja H kaikkien erilaisten arvojen  ΔðC D Ü A f Þ i summan on vastattava testiajoneuvon L ja 
H eron kokonaisarvoa. Siihen viitataan arvona Δ(C D ×A  f ) LH . 
Jos sellaisten interpolointiperheeseen kuuluvien ajoneuvojen lisävarusteiden ja korinmuotojen ilmanvastus ­
kertoimen ja otsapinta-alan tulo Δ(C D ×A  f ) kasvaa tai pienenee, jotka  
a) vaikuttavat ajoneuvon ilmanvastukseen ja  
b) sisällytetään interpolointiin,  
kasvu tai pieneneminen kirjataan kaikkiin asianomaisiin testausselosteisiin.  
Ajoneuvon H ilmanvastusta sovelletaan koko interpolointiperheeseen ja Δ(C D ×A  f ) LH :n arvoksi asetetaan 
nolla, jos  
a) tuulitunnelissa ei pystytä mittaamaan tarkasti arvoa Δ(C D ×A  f ) tai  
b) testiajoneuvoissa H ja L ei ole toisistaan poikkeavia ilmanvastukseen vaikuttavia lisävarusteita, jotka 
sisällytetään interpolointiin.  
3.2.3.2.2.4. Interpolointiperheen yksittäisten ajoneuvojen ajovastuksen laskeminen  
Testiajoneuvojen H ja L (alaliitteessä 4 määriteltyihin) ajovastuskertoimiin f  0 , f 1 ja f  2 viitataan seuraavassa 
symboleilla f  0,H , f 1,H ja f  2,H sekä f  0,L , f 1,H ja f  2,H . Testiajoneuvolle L määritellään mukautettu ajovastuskäyrä 
seuraavasti: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Sovelletaan pienimmän neliösumman regressiota vertailunopeuspisteisiin ja määritetään siten mukautetut 
ajovastuskertoimet  f ä 
0;L ja f ä 
2;L F L ðvÞ:n laskemiseksi siten, että lineaarisen kertoimen  f ä 
1;L arvoksi otetaan f  1,H . 
Lasketaan interpolointiperheen yksittäisen ajoneuvon ajovastuskertoimet f  0,ind  , f 1,ind  ja f  2,ind  seuraavista 
yhtälöistä: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
Jos ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, lasketaan  f 0;ind kuitenkin seuraavasta yhtälöstä: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞFI L 175/562 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Jos ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, lasketaan  F 2;ind kuitenkin seuraavasta yhtälöstä: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
jossa 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Ajovastusmatriisiperheen tapauksessa yksittäisen ajoneuvon ajovastuskertoimet f  0 , f 1 ja f  2 lasketaan ala ­
liitteessä 4 olevassa 5.1.1 kohdassa esitetyistä yhtälöistä.  
3.2.3.2.3. Syklin energiantarpeen laskeminen  
Lasketaan soveltuvan WLTC-syklin energiantarve E  k ja kaikkien soveltuvan syklin vaiheiden energiantarve 
E k,p tämän alaliitteen 5 kohdassa esitetyllä menettelyllä seuraaville ajovastuskertoimien ja massojen sarjoille 
k: 
k = 1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(testiajoneuvo L)  
k = 2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(testiajoneuvo H)  
k = 3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(interpolointiperheen yksittäinen ajoneuvo)  
3.2.3.2.4. Interpolointiperheen yksittäisen ajoneuvon CO  2 -arvon laskeminen interpolointimenetelmällä  
Lasketaan yksittäisen ajoneuvon CO  2 -päästöjen massa (g/km) soveltuvan syklin kussakin vaiheessa p seuraa ­
vasta yhtälöstä: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Lasketaan yksittäisen ajoneuvon CO  2 -päästöjen massa (g/km) koko syklissä seuraavasta yhtälöstä: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Tekijät E  1,p , E 2,p ja E  3,p sekä E  1 , E 2 ja E  3 määritellään tämän alaliitteen 3.2.3.2.3 kohdassa.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/563
 
3.2.3.2.5. Interpolointiperheen yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutuksen FC laskeminen interpolointimenetel ­
mällä  
Lasketaan yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutus (l/100 km) soveltuvan syklin kussakin vaiheessa p 
seuraavasta yhtälöstä:  
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Lasketaan yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutus (l/100 km) koko syklissä seuraavasta yhtälöstä: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Tekijät E  1,p , E 2,p ja E  3,p sekä E  1 , E 2 ja E  3 määritellään tämän alaliitteen 3.2.3.2.3 kohdassa.  
3.2.4. Ajovastusmatriisiperheen yksittäisten ajoneuvojen polttoaineenkulutuksen ja CO  2 -päästöjen laskeminen  
Ajovastusmatriisiperheen kaikkien yksittäisten ajoneuvojen CO  2 -päästöt ja polttoaineenkulutus lasketaan 
tämän alaliitteen 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 kohdassa esitetyllä interpolointimenetelmällä. Viittaukset ajoneuvoon 
L ja/tai H korvataan tapauksen mukaan viittauksilla ajoneuvoon L  M ja/tai H  M . 
3.2.4.1. Testiajoneuvojen L  M ja H  M polttoaineenkulutuksen ja CO  2 -päästöjen määrittäminen  
Ajoneuvojen L  M ja H  M CO  2 -päästöt M  CO2 soveltuvan WLTC-syklin yksittäisissä vaiheissa p määritetään 
tämän alaliitteen 3.2.1 kohdassa esitetyillä laskelmilla, ja niihin viitataan tekijöinä  M  CO  2 –LM;p ja M  CO  2 –HM ;p . 
Polttoaineenkulutus soveltuvan WLTC-syklin yksittäisissä vaiheissa määritetään tämän alaliitteen 6 mukai ­
sesti, ja arvoihin viitataan tekijöinä FC  LM,p ja FC  HM,p  . 
3.2.4.1.1. Yksittäisen ajoneuvon ajovastuksen laskeminen  
Ajovastusvoima lasketaan alaliitteessä 4 olevassa 5.1 kohdassa kuvatulla menettelyllä.  
3.2.4.1.1.1. Yksittäisen ajoneuvon massa  
Laskennan syötetietoina käytetään alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 kohdan mukaisesti valittujen ajoneuvojen 
H M ja L  M testimassoja.  
TM  ind (kg) on yksittäisen ajoneuvon testimassa tämän liitteen 3.2.25 kohdassa olevan testimassan mää ­
ritelmän mukaisesti.  
Jos testiajoneuvoille L  M ja H  M käytetään samaa testimassaa, massaksi TM  ind asetetaan ajovastusmatriisiper ­
hemenetelmässä testiajoneuvon H  M massa.  
3.2.4.1.1.2. Yksittäisen ajoneuvon vierintävastus  
Laskennan syötetietoina käytetään alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 kohdan mukaisesti valittujen ajoneuvojen 
L M ja H  M vierintävastusarvoja RR  LM ja RR  HM . 
Jos ajoneuvon L  M tai H  M etu- ja taka-akselin renkaiden vierintävastusarvot ovat erilaiset, lasketaan vierin ­
tävastusten painotettu keskiarvo seuraavasta yhtälöstä: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞFI L 175/564 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
jossa  
RR  x,FA on etuakselin renkaiden vierintävastus (kg/tonnia)  
RR  x,RA on taka-akselin renkaiden vierintävastus (kg/tonnia)  
mp  x,FA on ajoneuvon massan osuus etuakselilla  
x on ajoneuvo L, ajoneuvo H tai yksittäinen ajoneuvo.  
Yksittäiseen ajoneuvoon asennettujen renkaiden vierintävastukseksi RR  ind asetetaan soveltuvalle renkaan 
vierintävastusluokalle alaliitteen 4 taulukossa A4/1 annettu arvo.  
Jos etu- ja taka-akselin renkaiden vierintävastusluokka-arvot ovat erilaiset, käytetään tässä kohdassa anne ­
tusta yhtälöstä laskettua painotettua keskiarvoa.  
Jos ajoneuvoille L  M ja H  M käytetään samaa vierintävastusta, vierintävastukseksi RR  ind asetetaan ajovastus ­
matriisiperhemenetelmässä RR  HM . 
3.2.4.1.1.3. Yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala  
Laskennan syötetietoina käytetään alaliitteessä 4 olevan 4.2.1.4 kohdan mukaisesti valittujen ajoneuvojen 
L M ja H  M otsapinta-aloja A  fLM ja A  fHM . 
Yksittäisen ajoneuvon otsapinta-ala on A  f,ind (m 2 ). 
Jos ajoneuvoille L  M ja H  M käytetään samaa otsapinta-alaa, otsapinta-alaksi A  f,ind asetetaan ajovastusmatrii ­
siperhemenetelmässä ajoneuvon H  M otsapinta-ala.  
3.3. Hiukkasmassa  
3.3.1. Laskelmat  
Hiukkasmassa lasketaan käyttäen seuraavia kahta yhtälöä: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
kun pakokaasut poistetaan tunnelista  
ja 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
kun pakokaasut palautetaan tunneliin  
jossa  
V mix laimennetun pakokaasun tilavuus (ks. tämän alaliitteen 2 kohta) vakio-olosuhteissa  
V ep on hiukkassuodattimen läpi virtaavan laimennetun pakokaasun tilavuus vakio-olosuhteissaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/565
 
P e on yhden tai useamman näytesuodattimen keräämien hiukkasten massa (mg)  
d on testisyklissä ajettu matka (km).  
3.3.1.1. Jos on tehty laimennusjärjestelmän taustahiukkaspitoisuutta koskeva korjaus, se on määritettävä alaliitteessä 
6 olevan 1.2.1.3.1 kohdan mukaisesti. Tässä tapauksessa hiukkasmassa (g/km) lasketaan seuraavista yhtä ­
löistä:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
kun pakokaasut poistetaan tunnelista  
ja 
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
kun pakokaasut palautetaan tunneliin  
jossa  
V ap on taustahiukkassuodattimen läpi virtaavan tunneli-ilman tilavuus vakio-olosuhteissa  
P a on laimennusilmasta tai laimennustunnelin taustailmasta määritetty hiukkasmassa määritettynä jol ­
lakin alaliitteessä 6 olevassa 1.2.1.3.1 kohdassa kuvatulla menetelmällä  
DF on laimennuskerroin määritettynä tämän alaliitteen 3.2.1.1.1 kohdan mukaisesti.  
Jos taustakorjaustulosten soveltaminen johtaa negatiiviseen tulokseen, tuloksen katsotaan olevan nolla 
mg/km.  
3.3.2. Hiukkasmassan määrittäminen kaksoislaimennuksella 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
jossa  
V ep on hiukkassuodattimen läpi virtaavan laimennetun pakokaasun tilavuus vakio-olosuhteissa  
V set on hiukkassuodattimien läpi virtaavan kaksoislaimennetun pakokaasun tilavuus vakio-olosuhteissa  
V ssd on toisiolaimennusilman tilavuus vakio-olosuhteissa.FI L 175/566 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kun hiukkasmassan mittaamisessa käytettyä toisiolaimennusilmaa ei palauteta tunneliin, CVS:n tilavuus 
lasketaan kuten yksinkertaisessa laimennuksessa eli seuraavasti: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
jossa  
V mix indicated  on laimennetun pakokaasun tilavuus laimennusjärjestelmässä hiukkasnäytteen ottamisen jäl ­
keen vakio-olosuhteissa.  
4. Hiukkasmäärän määrittäminen  
4.1. Hiukkasmäärä lasketaan käyttäen seuraavaa yhtälöä:  
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
jossa  
PN on päästön hiukkasmäärä hiukkasina kilometriä kohti  
V on laimennetun pakokaasun tilavuus testissä tai vaiheessa litroina testiä kohti (kaksoislaimennuksen 
tapauksessa vain ensiölaimennuksen jälkeen) ja korjattuna vakio-olosuhteisiin (273,15 K ja 101,325 
kPa)  
k on kalibrointikerroin, jolla korjataan hiukkaslaskurin mittaustulokset vertailulaitteen tasolle, ellei ker ­
rointa sovelleta sisäisesti hiukkaslaskurissa. Jos kalibrointikerrointa sovelletaan sisäisesti hiukkaslasku ­
rissa, kalibrointikertoimen arvo on 1.  
C s on laimennetusta pakokaasusta mitattu korjattu hiukkaspitoisuus ilmaistuna päästötestissä koko ajo ­
syklin aikana saatuna hiukkasten aritmeettisena keskiarvona kuutiosenttimetrissä. Jos hiukkaslaskurin 
antamia volumetrisen keskipitoisuuden tuloksia  C ei saada vakio-olosuhteissa (273,15 K ja 101,325 
kPa), pitoisuudet korjataan kyseisiin olosuhteisiin ( C s ). 
C b on hyväksyntäviranomaisen suostumuksen mukaan joko laimennusilman tai laimennustunnelin taus ­
tahiukkaspitoisuus hiukkasina kuutiosenttimetrissä koindisidenssikorjattuna ja korjattuna vakio-olo ­
suhteisiin (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa)  
f r on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskihiukkaspitoisuuden vähennyskerroin testissä käytetyllä 
laimennusasetuksella  
f rb on haihtuvien hiukkasten poistolaitteen keskihiukkaspitoisuuden vähennyskerroin taustamittauksessa 
käytetyllä laimennusasetuksella  
d on sovellettavassa testisyklissä ajettu matka (km).  
C lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
jossa  
C i on hiukkaslaskurista tehty diskreetti mittaus laimennetun pakokaasun hiukkaspitoisuudesta (hiukka ­
sia/kuutiosenttimetri) koinsidenssikorjattunaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/567
 
n on sovellettavan testisyklin aikana tehtyjen diskreettien hiukkaspitoisuusmittausten kokonaismäärä, 
joka lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
n ¼ t Ü f 
jossa  
t on sovellettavan testisyklin kesto (s)  
f on hiukkaslaskurin tallennustiheys (Hz).  
5. Syklin energiantarpeen laskeminen  
Jollei toisin määrätä, laskelmien perustana käytetään ajallisesti diskreeteistä näytteenottopisteistä saatua 
tavoitenopeuskäyrää.  
Kutakin ajallista näytteenottopistettä pidetään laskelmissa ajanjaksona. Jollei toisin määrätä, näiden jaksojen 
kesto Δt on 1 sekunti.  
Koko syklin tai syklin tietyn osan kokonaisenergiantarve E määritetään laskemalla yhteen arvot E  i vastaa ­
valla aikana syklin alusta t  start syklin loppuun t  end käyttämällä seuraavaa yhtälöä: 
E ¼ X  t end 
t start E i 
jossa  
E i ¼ F i Ü d i jos F  i> 0 
E i ¼ 0 jos F  i Ï 0 
ja 
t start on aika, jona sovellettava testisykli tai sen jakso alkaa (s)  
t end on aika, jona sovellettava testisykli tai sen jakso päättyy (s)  
E i on energiantarve ajalla (i–1)–(i) (Ws)  
F i on käyttövoima ajalla (i–1)–(i) (N)  
d i on ajalla (i–1)–(i) ajettu matka (km) 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
jossa  
F i on käyttövoima ajalla (i–1)–(i) (N)  
v i on tavoitenopeus aikana t  i (km/h)FI L 175/568 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
TM on testimassa (kg)  
a i on kiihtyvyys ajalla (i–1)–(i) (m/s  2 ) 
f 0 , f 1 , f 2 ovat testiajoneuvon (TM  L , TM  H tai TM  ind ) ajovastuskertoimet (N, N/km/h ja N/(km/h)  2 ). 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
jossa  
d i on ajalla (i–1)–(i) ajettu matka (m)  
v i on tavoitenopeus aikana t  i (km/h)  
t i on aika (s). 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
jossa  
a i on kiihtyvyys ajalla (i–1)–(i) (m/s  2 ) 
v i on tavoitenopeus aikana t  i (km/h)  
t i on aika (s).  
6. Polttoaineenkulutuksen laskeminen  
6.1. Polttoaineenkulutuksen laskemisessa tarvittavat polttoaineiden ominaisuudet otetaan liitteestä IX.  
6.2. Polttoaineenkulutusarvot lasketaan hiilivetyjen, hiilimonoksidin ja hiilidioksidin päästöistä käyttämällä kri ­
teeripäästöjen osalta taulukon A7/1 vaiheen 6 ja CO  2 -päästöjen osalta taulukon A7/1 vaiheen 7 tuloksia.  
6.2.1. Polttoaineenkulutuksen laskemisessa käytetään 6.12 kohdassa esitettyä yleistä yhtälöä, jossa käytetään vety- 
hiili- ja happi-hiilisuhteita.  
6.2.2. Kaikissa tämän alaliitteen 6 kohdan yhtälöissä:  
FC on tietyn polttoaineen kulutus (l/100 km, maakaasun tapauksessa m  3 /100 km ja vedyn tapauksessa 
kg/100 km)  
H/C on polttoaineen C  X H Y O Z vety-hiilisuhde  
O/C on polttoaineen C  X H Y O Z happi-hiilisuhde  
MW  C on hiilen moolimassa (12,011 g/mol)  
MW  H on vedyn moolimassa (1,008 g/mol)  
MW  O on hapen moolimassa (15,999 g/mol)FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/569
 
ρ fuel on testipolttoaineen tiheys (kg/l); kaasumaisten polttoaineiden tapauksessa tiheys lämpötilassa 15 °C  
HC on hiilivetypäästöt (g/km)  
CO on hiilimonoksidipäästöt (g/km)  
CO  2 on hiilidioksidipäästöt (g/km)  
H 2 O on vesipäästöt (g/km)  
H 2 on vetypäästöt (g/km)  
p 1 on kaasun paine polttoainesäiliössä ennen sovellettavaa testisykliä (Pa)  
p 2 on kaasun paine polttoainesäiliössä sovellettavan testisyklin jälkeen (Pa)  
T 1 on kaasun lämpötila polttoainesäiliössä ennen sovellettavaa testisykliä (K)  
T 2 on kaasun lämpötila polttoainesäiliössä sovellettavan testisyklin jälkeen (K)  
Z 1 on kaasumaisen polttoaineen puristuvuuskerroin paineessa p  1 ja lämpötilassa T  1 
Z 2 on kaasumaisen polttoaineen puristuvuuskerroin paineessa p  2 ja lämpötilassa T  2 
V kaasupolttoainesäiliön sisätilavuus (m  3 ) 
d on sovellettavan vaiheen tai syklin teoreettinen pituus (km).  
6.3. Varattu  
6.4. Varattu  
6.5. Ajoneuvo, jossa on bensiinikäyttöinen kipinäsytytysmoottori (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Ajoneuvo, jossa on nestekaasukäyttöinen kipinäsytytysmoottori 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Jos testissä käytetyn polttoaineen koostumus poikkeaa normalisoidun kulutuksen laskemisessa oletuksena 
käytettävästä koostumuksesta, voidaan valmistajan pyynnöstä soveltaa korjauskerrointa cf käyttämällä seu ­
raavaa yhtälöä: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâFI L 175/570 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Mahdollisesti sovellettava korjauskerroin cf määritetään seuraavasta yhtälöstä: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
jossa  
n actual  on käytetyn polttoaineen todellinen vety-hiilisuhde.  
6.7. Ajoneuvo, jossa on maakaasu-/biometaanikäyttöinen kipinäsytytysmoottori 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Varattu  
6.9. Varattu  
6.10. Ajoneuvo, jossa on dieselkäyttöinen puristussytytysmoottori (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11. Ajoneuvo, jossa on etanolikäyttöinen kipinäsytytysmoottori (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Kaikkien testipolttoaineiden kulutus voidaan laskea seuraavasta yhtälöstä: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Ajoneuvo, jossa on vetykäyttöinen kipinäsytytysmoottori 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Hyväksyntäviranomaisen suostumuksella valmistaja voi kaasu- tai nestemäistä vetyä polttoaineenaan käyt ­
tävien ajoneuvojen tapauksessa laskea polttoaineenkulutuksen käyttämällä joko jäljempänä olevaa poltto ­
aineenkulutusyhtälöä tai standardiprotokollaa (esim. SAE J2572). 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
Puristuvuuskerroin Z otetaan seuraavasta taulukosta:  
Taulukko A7/2  
Puristuvuuskerroin Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0.859  1.051  1.885  2.648  3.365  4.051  4.712  5.352  5.973  6.576  
53 0.965  0.922  1.416  1.891  2.338  2.765  3.174  3.57  3.954  4.329  
73 0.989  0.991  1.278  1.604  1.923  2.229  2.525  2.810  3.088  3.358  
93 0.997  1.042  1.233  1.470  1.711  1.947  2.177  2.400  2.617  2.829FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/571
 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1.000  1.066  1.213  1.395  1.586  1.776  1.963  2.146  2.324  2.498  
133  1.002  1.076  1.199  1.347  1.504  1.662  1.819  1.973  2.124  2.271  
153  1.003  1.079  1.187  1.312  1.445  1.580  1.715  1.848  1.979  2.107  
173  1.003  1.079  1.176  1.285  1.401  1.518  1.636  1.753  1.868  1.981  
193  1.003  1.077  1.165  1.263  1.365  1.469  1.574  1.678  1.781  1.882  
213  1.003  1.071  1.147  1.228  1.311  1.396  1.482  1.567  1.652  1.735  
233  1.004  1.071  1.148  1.228  1.312  1.397  1.482  1.568  1.652  1.736  
248  1.003  1.069  1.141  1.217  1.296  1.375  1.455  1.535  1.614  1.693  
263  1.003  1.066  1.136  1.207  1.281  1.356  1.431  1.506  1.581  1.655  
278  1.003  1.064  1.130  1.198  1.268  1.339  1.409  1.480  1.551  1.621  
293  1.003  1.062  1.125  1.190  1.256  1.323  1.390  1.457  1.524  1.590  
308  1.003  1.060  1.120  1.182  1.245  1.308  1.372  1.436  1.499  1.562  
323  1.003  1.057  1.116  1.175  1.235  1.295  1.356  1.417  1.477  1.537  
338  1.003  1.055  1.111  1.168  1.225  1.283  1.341  1.399  1.457  1.514  
353  1.003  1.054  1.107  1.162  1.217  1.272  1.327  1.383  1.438  1.493  
Jos tarvittavia p:n ja T:n syöttöarvoja ei ole annettu taulukossa, puristuvuuskerroin on määritettävä tarvit ­
tavia arvoja lähimpien taulukossa annettujen puristuvuuskertoimien välisellä lineaarisella interpolaatiolla.  
7. Ajosuoriteindeksien laskeminen  
7.1. Yleinen vaatimus  
Taulukoissa A1/1–A1/12 edellytetty aikapisteiden välinen määränopeus määritetään lineaarisella interpo ­
loinnilla 10 Hz:n taajuudella.  
Jos kaasunsäädin on täysin auki, tällaisten käyttöjaksojen aikaisissa ajosuoriteindeksien laskemisessa käyte ­
tään ajoneuvon todellisen nopeuden asemesta määränopeutta.  
7.2. Ajosuoriteindeksien laskeminen  
Lasketaan seuraavat indeksit standardin SAE J2951 (tarkistus tammikuulta 2014) mukaisesti:  
a) ER: energiasuhde  
b) DR: ajomatkasuhde  
c) EER: energiatehokkuussuhde  
d) ASCR: absoluuttisten nopeudenmuutosten suhde  
e) IWR: inertiaalisen työn suhde  
f) RMSSE: nopeusvirheen neliöllinen keskiarvoFI L 175/572 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Alaliite 8  
Täyssähköajoneuvot, sähköhybridiajoneuvot ja paineistettua vetyä käyttävät polttokennohybridiajoneuvot  
1. Yleiset vaatimukset  
Testattaessa vain sisäisesti ladattavia hybridisähköajoneuvoja (NOVC-HEV), ulkoisesti ladattavia hybridisähkö ­
ajoneuvoja (OVC-HEV) ja vain sisäisesti ladattavia polttokennohybridiajoneuvoja (NOVC-FCHV) korvataan 
alaliitteen 6 lisäys 2 tämän alaliitteen lisäyksillä 2 ja 3.  
Ellei toisin mainita, kaikkia tämän alaliitteen vaatimuksia sovelletaan ajoneuvoihin riippumatta siitä, onko 
niissä kuljettajan valittavissa olevia ajotiloja vai ei. Ellei tässä alaliitteessä nimenomaisesti toisin mainita, 
NOVC-HEV-, OVC-HEV- NOVC-FCHV- ja täyssähköajoneuvoihin sovelletaan edelleen kaikkia alaliitteessä 6 
vahvistettuja vaatimuksia ja menettelyjä.  
1.1. Sähköisten parametrien yksiköt, tarkkuus ja resoluutio  
Parametrit, yksiköt ja mittaustarkkuudet esitetään taulukossa A8/1.  
Taulukko A8/1  
Parametrit, yksiköt ja mittaustarkkuudet  
Parametri  Yksikkö  Tarkkuus  Resoluutio  
Sähköenergia (  1 ) Wh  ± 1 %  0,001 kWh (  2 ) 
Sähkövirta  A  ± 0,3 % täydestä asteikosta tai 
± 1 % lukemasta (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Sähkön jännite  V  ± 0,3 % täydestä asteikosta tai 
± 1 % lukemasta (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Laitteet: staattinen pätöenergiamittari. 
( 2 ) Vaihtovirtawattituntimittari, standardin IEC 62053-21 luokan 1 mukainen tai vastaava. 
( 3 ) Arvoista suurempi. 
( 4 ) Virran integrointitaajuus 20 Hz tai suurempi.  
1.2. Päästö- ja polttoaineenkulutustestaus  
Parametrit, yksiköt ja mittaustarkkuus ovat samat kuin tavanomaisella polttomoottorilla varustettujen ajo ­
neuvojen tapauksessa vaaditut.  
1.3. Lopullisten testitulosten yksiköt ja ilmoitustarkkuus  
Lopullisten tulosten yksiköt ja ilmoitustarkkuus annetaan taulukossa A8/2. Tämän alaliitteen 4 kohdassa 
esitetyissä laskelmissa käytetään pyöristämättömiä arvoja.  
Taulukko A8/2  
Lopullisten testitulosten yksiköt ja ilmoitustarkkuus  
Parametri  Yksikkö  Lopullisen testituloksen ilmoittaminen  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), E 
AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km Pyöristettynä lähimpään kokonais ­
lukuun.  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  HEV-ajoneuvojen tapauk ­
sessa  l/100 km  Pyöristettynä yhden desimaalin 
tarkkuuteen.  
FC CS(,p)  ( 2 ) FCHV-ajoneuvojen tapauksessa  kg/100 km  Pyöristettynä kahden desimaalin 
tarkkuuteen.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/573
 
Parametri  Yksikkö  Lopullisen testituloksen ilmoittaminen  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2,weighted  g/km  Pyöristettynä lähimpään kokonais ­
lukuun.  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Pyöristettynä lähimpään kokonais ­
lukuun.  
E AC kWh  Pyöristettynä yhden desimaalin 
tarkkuuteen.  
( 1 ) Ei yksittäisen ajoneuvon parametria. 
( 2 ) (p) on tarkastelujakso, joka voi olla vaihe, vaiheiden yhdistelmä tai koko sykli.  
1.4. Ajoneuvojen ryhmittely  
Kaikki OVC-HEV-, NOVC-HEV-, täyssähkö- ja NOVC-FCHV-ajoneuvot luokitellaan ryhmän 3 ajoneuvoiksi. 
Tyyppi 1 -testissä sovellettava testisykli määritetään tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mukaisesti tämän ala ­
liitteen 1.4.1 kohdassa kuvatun vastaavan vertailutestisyklin perusteella.  
1.4.1. Vertailutestisykli  
1.4.1.1. Ryhmän 3 ajoneuvojen vertailutestisykli määritellään alaliitteessä 1 olevassa 3.3 kohdassa.  
1.4.1.2. Täyssähköajoneuvojen tapauksessa voidaan alaliitteessä 1 olevan 3.3. kohdan mukaisissa testisykleissä käyttää 
alaliitteessä 1 olevan 8.2.3 ja 8.3 kohdan mukaista pienennysmenettelyä korvaamalla nimellisteho huippu ­
teholla. Tässä tapauksessa pienennetty sykli on vertailutestisykli.  
1.4.2. Sovellettava testisykli  
1.4.2.1. Sovellettava WLTP-testisykli  
Tyyppi 1 -testausmenettelyssä käytetään sovellettavana WLTP-testisyklinä (WLTC) tämän alaliitteen 1.4.1 
kohdan mukaista vertailutestisykliä.  
Jos sovelletaan alaliitteessä 1 olevaa 9 kohtaa tämän alaliitteen 1.4.1 kohdassa kuvatun vertailutestisyklin 
perusteella, käytetään tyyppi 1 -testausmenettelyssä sovellettavana WLTP-testisyklinä (WLTC) tätä muunnet ­
tua testisykliä.  
1.4.2.2. Sovellettava kaupunkiajon WLTP-testisykli  
Ryhmän 3 ajoneuvojen kaupunkiajon WLTP-testisykli (WLTC  city ) määritellään alaliitteessä 1 olevassa 3.5 
kohdassa.  
1.5. Käsivalintaisella vaihteistolla varustetut OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja täyssähköajoneuvot  
Ajoneuvolla ajetaan valmistajan tuotantoajoneuvoille laatimassa käsikirjassa antamien ohjeiden mukaisesti ja 
kuten tekninen vaihdelaite ilmoittaa.  
2. REESS- ja polttokennojärjestelmän valmistelu  
2.1. Kaikkiin NOVC-HEV-, OVC-HEV-, NOVC-FCHV- ja täyssähköajoneuvoihin sovelletaan seuraavaa:  
a) Tämän alaliitteen mukaisesti testattavilla ajoneuvoilla on oltava ajettu vähintään 300 km REESS-järjes ­
telmä asennettuna, sanotun kuitenkaan rajoittamatta alaliitteessä 6 olevan 1.2.3.3 kohdan vaatimusten 
soveltamista.  
b) Jos REESS-järjestelmää käytetään tavanomaista käyttölämpötila-aluetta korkeammissa lämpötiloissa, käyt ­
täjän on noudatettava ajoneuvon valmistajan suosittelemaa menettelyä, jolla järjestelmän lämpötila pide ­
tään tavanomaisella käyttölämpötila-alueella. Valmistajan on toimitettava näyttöä siitä, ettei REESS-järjes ­
telmän lämmönsäätöjärjestelmää ole kytketty pois toiminnasta tai rajoitettu.  
2.2. Tämän alaliitteen mukaisesti testattavilla NOVC-FCHV-ajoneuvoilla on oltava ajettu vähintään 300 km 
polttokennojärjestelmä asennettuna, sanotun kuitenkaan rajoittamatta alaliitteessä 6 olevan 1.2.3.3 kohdan 
vaatimusten soveltamista.FI L 175/574 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3. Testausmenettely  
3.1. Yleiset vaatimukset  
3.1.1. Kaikkiin OVC-HEV-, NOVC-HEV-, täyssähköajoneuvoihin ja NOVC-FCHV-ajoneuvoihin sovelletaan tapauk ­
sen mukaan seuraavaa:  
3.1.1.1. Ajoneuvot testataan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdassa kuvattujen sovellettavien testisyklien mukaisesti.  
3.1.1.2. Jos ajoneuvo ei pysty noudattamaan sovellettavaa testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 1.2.6.6 kohdassa annet ­
tujen nopeuskäyräpoikkeamien mukaisesti, säädetään – ellei toisin mainita – kaasunsäädin täysin auki, 
kunnes ajoneuvo jälleen saavuttaa vaaditun nopeuskäyrän.  
3.1.1.3. Aloitetaan voimalaitteen käynnistämismenettely tarkoitukseen varatuilla laitteilla valmistajan ohjeiden mu ­
kaisesti.  
3.1.1.4. OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja täyssähköajoneuvojen pakokaasupäästöjen näytteenotto ja sähköenergiankulutuk ­
sen mittaaminen aloitetaan kussakin sovellettavassa testisyklissä ennen ajoneuvon käynnistysmenettelyn 
aloittamista tai sitä aloitettaessa ja lopetetaan kunkin sovellettavan testisyklin päättyessä.  
3.1.1.5. OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen kaasupäästöjen yhdisteet analysoidaan kunkin yksittäisen testivaiheen 
osalta. Analyysiä ei tarvitse tehdä vaiheissa, joissa polttomoottori ei käy.  
3.1.1.6. Hiukkasten lukumäärä määritetään kustakin yksittäisestä vaiheesta ja hiukkasmassa kustakin sovellettavasta 
testisyklistä.  
3.1.2. Alaliitteessä 6 olevassa 1.2.7.2 kohdassa kuvattua pakotettua jäähdyttämistä sovelletaan vain tämän ala ­
liitteen 3.2 kohdan mukaisesti tehtävässä OVC-HEV-ajoneuvon varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä ja 
NOVC-HEV-ajoneuvon testaamisessa tämän alaliitteen 3.3 kohdan mukaisesti.  
3.2. OVC-HEV-ajoneuvot  
3.2.1. Ajoneuvot testataan varausta purkavassa (CD) ja varausta ylläpitävässä toimintatilassa (CS).  
3.2.2. Ajoneuvon testaamisessa voidaan käyttää neljää mahdollista testisekvenssiä:  
3.2.2.1. Vaihtoehto 1: varausta purkava tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta ylläpitävää tyyppi 1 -testiä.  
3.2.2.2. Vaihtoehto 2: varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta purkavaa tyyppi 1 -testiä.  
3.2.2.3. Vaihtoehto 3: varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi.  
3.2.2.4. Vaihtoehto 4: varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava tyyppi 1 -testi.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/575
 
Kuva A8/1  
OVC-HEV-ajoneuvon testauksessa mahdolliset testisekvenssit
  
3.2.3. Kuljettajan valittavissa oleva ajotila asetetaan seuraavissa testisekvensseissä kuvatulla tavalla (vaihtoehdot 
1–4).  
3.2.4. Varausta purkava tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta ylläpitävää tyyppi 1 -testiä (vaihtoehto 
1) 
Vaihtoehdon 1 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän alaliitteen 3.2.4.1–3.2.4.7 kohdassa, ja vas ­
taava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/1.  
3.2.4.1. Esivakautus  
Ajoneuvo valmistellaan tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2 kohdassa kuvatuilla menettelyillä.  
3.2.4.2. Testausolosuhteet  
3.2.4.2.1. Testi tehdään niin, että REESS-järjestelmä on ladattu täyteen tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3 
kohdassa kuvattujen latausvaatimusten mukaisesti ja että ajoneuvoa käytetään tämän liitteen 3.3.5 kohdassa 
määritellyissä varausta purkavassa toimintatilassa.  
3.2.4.2.2. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan varausta purkavassa tyyppi 1 
-testissä käytettävä ajotila tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 2 kohdan mukaisesti.  
3.2.4.3. Varausta purkava tyyppi 1 -testausmenettely  
3.2.4.3.1. Varausta purkava tyyppi 1 -testausmenettely koostuu perättäisistä sykleistä, joita kutakin seuraa enintään 30 
minuutin seisotusjakso, kunnes saavutetaan varausta ylläpitävä toimintatila.FI L 175/576 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.4.3.2. Yksittäisten sovellettavien testisyklien välisen seisotuksen aikana kytketään voimalaite pois toiminnasta eikä 
REESS-järjestelmää ladata ulkoisesta sähköenergianlähteestä. Laitteita, joilla mitataan kaikkien REESS-järjes ­
telmien sähkövirta ja määritetään kaikkien REESS-järjestelmien jännite tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukai ­
sesti, ei kytketä pois toiminnasta testisyklien välissä. Ampeerituntimittarilla tehtävissä mittauksissa integroin ­
nin on pysyttävä aktiivisena koko testin ajan testin päättymiseen saakka.  
Kun ajoneuvo käynnistetään uudelleen seisotuksen jälkeen, sitä käytetään tämän alaliitteen 3.2.4.2.2 kohdan 
mukaisessa kuljettajan valittavissa olevassa ajotilassa.  
3.2.4.3.3. Poiketen siitä, mitä alaliitteessä 5 olevassa 5.3.1 kohdassa säädetään, ja rajoittamatta alaliitteessä 5 olevan 
5.3.1.2 kohdan soveltamista analysaattorit voidaan kalibroida ja niiden nolla-arvo tarkastaa ennen varausta 
purkavaa tyyppi 1 -testiä ja sen jälkeen.  
3.2.4.4. Varausta purkavan tyyppi 1 -testin päättyminen  
Varausta purkavan tyyppi 1 -testin katsotaan päättyvän, kun tämän alaliitteen 3.2.4.5 kohdan mukainen 
lopetuskriteeri täyttyy ensimmäisen kerran. Sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä siihen sykliin asti, 
jossa lopetuskriteeri täyttyi ensimmäisen kerran (ja tämä sykli mukaan luettuna), on n+1.  
Soveltuvaa WLTP-testisykliä n nimitetään siirtymäsykliksi.  
Soveltuvaa WLTP-testisykliä n+1 nimitetään vahvistussykliksi.  
Jos ajoneuvo ei pysty ylläpitämään varausta koko sovellettavan WLTP-testisyklin ajan, varausta purkavan 
tyyppi 1 -testin katsotaan päättyvän, kun ajoneuvon vakiovarusteena olevassa kojetaulussa annetaan ilmoitus 
ajoneuvon pysäyttämisestä tai kun ajoneuvo poikkeaa sille määrätystä ajotoleranssista neljän perättäisen 
sekunnin ajan tai pitempään. Tällöin vapautetaan kaasunsäädin ja jarrutetaan ajoneuvo pysähdyksiin 60 
sekunnin kuluessa.  
3.2.4.5. Lopetuskriteeri  
3.2.4.5.1. On arvioitava, täyttyikö lopetuskriteeri kaikissa ajetuissa WLTP-testisykleissä.  
3.2.4.5.2. Varausta purkavan tyyppi 1 -testin lopetuskriteeri täyttyy, kun seuraavasta yhtälöstä laskettu suhteellinen 
sähköenergianmuutos REEC  i on pienempi kuin 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
jossa  
REEC  i on suhteellinen sähköenergianmuutos tarkasteltavassa varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellet ­
tavassa testisyklissä i  
ΔE REESS,i  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos tarkasteltavassa varausta purkavassa tyyppi 
1 -testissä i laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti (Wh)  
E cycle on syklin energiantarve tarkasteltavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä laskettuna alaliitteessä 7 
olevan 5 kohdan mukaisesti (Ws)  
i on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero  
1 
3 600  on syklin energiantarpeeseen sovellettava Wh-muunnoskerroin.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/577
 
3.2.4.6. REESS-järjestelmän lataaminen ja ladatun sähköenergian mittaaminen  
3.2.4.6.1. Kytketään ajoneuvo verkkovirtaan 120 minuutin kuluessa sen sovellettavan WLTP-testisyklin n+1 jälkeen, 
jossa varausta purkavan tyyppi 1 -testin lopetuskriteeri ensimmäisen kerran täyttyi.  
REESS-järjestelmä on ladattu täyteen, kun tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty 
varauksen lopettamiskriteeri täyttyy.  
3.2.4.6.2. Verkosta ladattava sähköenergia E  AC ja syöttöaika mitataan verkkovirtapistokkeen ja ajoneuvon latauslaitteen 
väliin sijoitetuilla sähköenergianmittauslaitteilla. Sähköenergian mittaaminen voidaan lopettaa, kun tämän 
alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty varauksen lopettamiskriteeri täyttyy.  
3.2.4.7. Kaikissa varausta purkavan tyyppi 1 -testin yksittäisissä sovellettavissa WLTP-testisykleissä on noudatettava 
alaliitteessä 6 olevassa 1.1.2 kohdassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-arvoja.  
3.2.5. Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta purkavaa tyyppi 1 -testiä (vaihtoehto 
2) 
Vaihtoehdon 2 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän alaliitteen 3.2.5.1–3.2.5.3.3 kohdassa, ja 
vastaava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/2.  
3.2.5.1. Esivakautus ja seisotus  
Ajoneuvo valmistellaan tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.1 kohdassa kuvatuilla menettelyillä.  
3.2.5.2. Testausolosuhteet  
3.2.5.2.1. Testit suoritetaan niin, että ajoneuvoa käytetään tämän liitteen 3.3.6 kohdassa määritellyssä varausta ylläpi ­
tävässä toimintatilassa.  
3.2.5.2.2. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä käytettävä toimintatila tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.2.5.3. Tyyppi 1 -testausmenettely  
3.2.5.3.1. Ajoneuvot testataan alaliitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn mukaisesti.  
3.2.5.3.2. Korjataan tarvittaessa CO  2 -päästöjen massa tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.  
3.2.5.3.3. Tämän alaliitteen 3.2.5.3.1 kohdan mukaisessa testissä on noudatettava alaliitteessä 6 olevassa 1.1.2 koh ­
dassa annettuja sovellettavia kriteeripäästöjen raja-arvoja.  
3.2.6. Varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi (vaihtoehto 3)  
Vaihtoehdon 3 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän alaliitteen 3.2.6.1–3.2.6.3 kohdassa, ja vas ­
taava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/3.  
3.2.6.1. Varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä on noudatettava tämän alaliitteen 3.2.4.1–3.2.4.5 ja 3.2.4.7 kohdassa 
kuvattua menettelyä.  
3.2.6.2. Sen jälkeen on toimittava tämän alaliitteen 3.2.5.1–3.2.5.3 kohdassa kuvatun varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin testausmenettelyn mukaisesti. Tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevaa 2.1.1–2.1.2 kohtaa ei sovelleta.FI L 175/578 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2.6.3. REESS-järjestelmän lataaminen ja ladatun sähköenergian mittaaminen  
3.2.6.3.1. Kytketään ajoneuvo verkkovirtaan 120 minuutin kuluessa varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin päättymisestä.  
REESS-järjestelmä on ladattu täyteen, kun tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty 
varauksen lopettamiskriteeri täyttyy.  
3.2.6.3.2. Verkosta ladattava sähköenergia E  AC ja syöttöaika mitataan verkkovirtapistokkeen ja ajoneuvon latauslaitteen 
väliin sijoitetuilla energianmittauslaitteilla. Sähköenergian mittaaminen voidaan lopettaa, kun tämän alaliit ­
teen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty varauksen lopettamiskriteeri täyttyy.  
3.2.7. Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava tyyppi 1 -testi (vaihtoehto 4)  
Vaihtoehdon 4 mukainen testisekvenssi, joka kuvataan tämän alaliitteen 3.2.7.1–3.2.4.7 kohdassa, ja vas ­
taava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/4.  
3.2.7.1. Varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä on noudatettava tämän alaliitteen 3.2.5.1–3.2.5.3 ja 3.2.6.3.1 koh ­
dassa kuvattua menettelyä.  
3.2.7.2. Sen jälkeen on toimittava tämän alaliitteen 3.2.4.2–3.2.4.7 kohdassa kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 
-testin testausmenettelyn mukaisesti.  
3.3. NOVC-HEV-ajoneuvot  
Tämän alaliitteen 3.3.1–3.3.3 kohdassa kuvattu testisekvenssi ja vastaava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili 
esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/5.  
3.3.1. Esivakautus ja seisotus  
3.3.1.1. Ajoneuvot esivakautetaan alaliitteessä 6 olevan 1.2.6 kohdan mukaisesti.  
Näiden 1.2.6 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttämisen lisäksi voidaan ajo-REESS-järjestelmän varaustila 
asettaa varausta ylläpitävää testiä varten ennen esivakauttamista valmistajan suositusten mukaiseksi, jotta testi 
voidaan tehdä varausta ylläpitävässä toimintatilassa.  
3.3.1.2. Ajoneuvoja seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 1.2.7 kohdan mukaisesti.  
3.3.2. Testausolosuhteet  
3.3.2.1. Ajoneuvot testataan tämän liitteen 3.3.6 kohdassa määritellyssä varausta ylläpitävässä toimintatilassa.  
3.3.2.2. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä käytettävä ajotila tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.3.3. Tyyppi 1 -testausmenettely  
3.3.3.1. Ajoneuvot testataan alaliitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn mukaisesti.  
3.3.3.2. Korjataan tarvittaessa CO  2 -päästöjen massa tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/579
 
3.3.3.3. Varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä on noudatettava alaliitteessä 6 olevassa 1.1.2 kohdassa annettuja 
sovellettavia päästöjen raja-arvoja.  
3.4. Täyssähköajoneuvot  
3.4.1. Yleiset vaatimukset  
Sähkökäyttöisen toimintasäteen ja sähköenergiankulutuksen määrittämisessä noudatettava testausmenettely 
valitaan taulukossa A8/3 esitetyn testiajoneuvon arvioidun sähkökäyttöisen toimintasäteen mukaisesti. Jos 
käytetään interpolointia, sovellettava testausmenettely valitaan interpolointiperheeseen kuuluvan ajoneuvon 
H sähkökäyttöisen toimintasäteen perusteella.  
Taulukko A8/3  
Menettelyt sähkökäyttöisen toimintasäteen (PER) ja sähköenergiankulutuksen määrittämiseksi  
Sovellettava testisykli  Arvioitu PER  Sovellettava testausmenettely  
1.4.2.1 kohdan mukainen 
testisykli mukaan luettuna 
moottoritievaihe  Pienempi kuin 3:n sovellettavan 
WLTP-testisyklin pituus  Perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus ­
menettely (tämän alaliitteen 3.4.4.1 
kohdan mukaisesti)  
Suurempi tai yhtä suuri kuin 3:n 
sovellettavan WLTP-testisyklin pituus  Lyhennetty tyyppi 1 -testausmenettely 
(tämän alaliitteen 3.4.4.2 kohdan mu ­
kaisesti)  
1.4.2.1 kohdan mukainen 
testisykli ilman moottoriti ­
evaihetta  Pienempi kuin 4:n sovellettavan 
WLTP-testisyklin pituus  Perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus ­
menettely (tämän alaliitteen 3.4.4.1 
kohdan mukaisesti)  
Suurempi tai yhtä suuri kuin 4:n 
sovellettavan WLTP-testisyklin pituus  Lyhennetty tyyppi 1 -testausmenettely 
(tämän alaliitteen 3.4.4.2 kohdan mu ­
kaisesti)  
1.4.4.2 kohdan mukainen 
kaupunkisykli  Ei käytettävissä sovellettavassa 
WLTP-testisyklissä  Perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus ­
menettely (tämän alaliitteen 3.4.4.1 
kohdan mukaisesti)  
Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä arvioidusta sähkökäyttöisestä toimintasäteestä 
(PER) ennen testiä. Jos käytetään interpolointia, sovellettava testausmenettely valitaan interpolointiperheeseen 
kuuluvan ajoneuvon H arvioidun sähkökäyttöisen toimintasäteen perusteella. Sovelletulla testausmenettelyllä 
määritetyn PER-arvon on osoitettava, että on sovellettu oikeaa testausmenettelyä.  
Tämän alaliitteen 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.1 kohdassa kuvatussa perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenette ­
lyssä sovellettava testisekvenssi ja vastaava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen 
lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/6.  
Tämän alaliitteen 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.2 kohdassa kuvatussa lyhennetyssä tyyppi 1 -testausmenettelyssä 
sovellettava testisekvenssi ja vastaava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 
1 kuvassa A8.App1/7.  
3.4.2. Esivakautus  
Ajoneuvo valmistellaan tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 3 kohdassa kuvatuilla menettelyillä.  
3.4.3. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, testissä käytettävä ajotila valitaan tämän 
alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.FI L 175/580 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.4.4. Täyssähköajoneuvoihin sovellettava tyyppi 1 -testausmenettely  
3.4.4.1. Perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettely  
3.4.4.1.1. Nopeuskäyrä ja tauot  
Testi suoritetaan ajamalla perättäisiä sovellettavia testisyklejä, kunnes tämän alaliitteen 3.4.4.1.3 mukainen 
lopetuskriteeri täyttyy.  
Kuljettaja tai testin suorittaja voivat pitää taukoja vain testisyklien välissä. Taukojen suurin sallittu kokonais ­
pituus esitetään taulukossa A8/4. Voimalaite kytketään tauon ajaksi pois päältä.  
3.4.4.1.2. REESS-järjestelmän virran ja jännitteen mittaaminen  
Kaikkien REESS-järjestelmien sähkövirta mitataan ja jännite määritetään tämän alaliitteen lisäyksen 3 mu ­
kaisesti testin alusta lopetuskriteerin täyttymiseen saakka.  
3.4.4.1.3. Lopetuskriteeri  
Lopetuskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon nopeus ylittää alaliitteessä 6 olevassa 1.2.6.6 kohdassa esitetyn 
sallitun poikkeaman nopeuskäyrästä neljän perättäisen sekunnin ajan tai pitempään. Tällöin vapautetaan 
kaasunsäädin. Ajoneuvo jarrutetaan pysähdyksiin 60 sekunnin kuluessa.  
3.4.4.2. Lyhennetty tyyppi 1 -testausmenettely  
3.4.4.2.1. Nopeuskäyrä  
Lyhennetty tyyppi 1 -testausmenettely koostuu kahdesta dynaamisesta segmentistä (DS  1 ja DS  2 ) sekä kah ­
desta tasaisen nopeuden segmentistä (CSS  M ja CSS  E ) kuvassa A8/2 esitetyllä tavalla.  
Kuva A8/2  
Lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn nopeuskäyrä
  
Dynaamisia segmenttejä DS  1 ja DS  2 käytetään sovellettavan WLTP-testisyklin energiantarpeen määrittämi ­
seen.  
Tasaisen nopeuden segmenttien CSS  M ja CSS  E tarkoituksena on lyhentää testin kestoa purkamalla REESS- 
järjestelmän varausta nopeammin kuin perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyssä.  
3.4.4.2.1.1. Dynaamiset segmentit  
Dynaamiset segmentit DS  1 ja DS  2 koostuvat 1.4.2.1 kohdan mukaisesta sovellettavasta WLTP- testisyklistä ja 
sitä seuraavasta 1.4.2.2 kohdan mukaisesta sovellettavasta WLTP-kaupunkitestisyklistä.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/581
 
3.4.4.2.1.2. Tasaisen nopeuden segmentti  
Segmentit CSS  M ja CSS  E on ajettava samalla tasaisella nopeudella. Jos käytetään interpolointia, interpoloin ­
tiperheessä sovelletaan samaa tasaista nopeutta.  
a) Nopeutta koskevat vaatimukset  
Nopeuden on oltava tasaisen nopeuden segmenteissä vähintään 100 km/h. Valmistajan pyynnöstä ja 
hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan tasaisen nopeuden segmentteihin valita suurempi tasai ­
nen nopeus.  
Kiihdytyksen tasaiseen nopeuteen on oltava tasainen, ja nopeus on saavutettava 1 minuutin kuluessa siitä, 
kun dynaamiset segmentit päättyvät, ja taulukon A8/4 mukaisen tauon tapauksessa siitä, kun voima ­
laitteen käynnistäminen aloitetaan.  
Jos ajoneuvon suurin nopeus on pienempi kuin tässä kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen tasaisen 
nopeuden segmenttien vähimmäisnopeus, tasaisen nopeuden segmenteissä vaadittava nopeus on yhtä 
suuri kuin ajoneuvon suurin nopeus.  
b) Segmenteissä CSS  E ja CSS  M ajettavan matkan määrittäminen  
Tasaisen nopeuden segmentin CSS  E pituus määritetään käyttämällä perustana prosenttiosuutta tämän 
alaliitteen 4.4.2.1 kohdan mukaisesta käytettävissä olevasta REESS-energiasta UBE  STP . Ajo-REESS-järjestel ­
mässä dynaamisen segmentin DS  2 jälkeen olevan energian määrän on oltava enintään 10 prosenttia 
arvosta UBE  STP . Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle testin jälkeen näyttöä siitä, että 
tämä vaatimus täyttyy.  
Tasaisen nopeuden segmentin CSS  M pituus voidaan laskea seuraavasta yhtälöstä:  
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
jossa  
PER  est on tarkasteltavan täyssähköajoneuvon arvioitu sähkökäyttöinen toimintasäde (km)  
d DS1 on dynaamisen nopeuden segmentin 1 pituus (km)  
d DS2 on dynaamisen nopeuden segmentin 2 pituus (km)  
d CSSE  on tasaisen nopeuden segmentin CSS  E pituus (km).  
3.4.4.2.1.3. Tauot  
Kuljettaja tai testin suorittaja voi pitää taukoja vain tasaisen nopeuden segmenteissä taulukossa A8/4 esitetyn 
mukaisesti.  
Taulukko A8/4  
Kuljettajan tai testin suorittajan tauot  
Ajettu matka (km)  Taukojen enimmäispituus (minuuttia)  
Enintään 100  10  
Enintään 150  20  
Enintään 200  30FI L 175/582 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Ajettu matka (km)  Taukojen enimmäispituus (minuuttia)  
Enintään 300  60  
Yli 300  Valmistajan suositusten mukaisesti.  
Huomautus:  Voimalaite kytketään tauon ajaksi pois päältä.  
3.4.4.2.2. REESS-järjestelmän virran ja jännitteen mittaaminen  
Kaikkien REESS-järjestelmien sähkövirta ja kaikkien REESS-järjestelmien jännite määritetään tämän alaliitteen 
lisäyksen 3 mukaisesti testin alusta lopetuskriteerin täyttymiseen saakka.  
3.4.4.2.3. Lopetuskriteeri  
Lopetuskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon nopeus ylittää alaliitteessä 6 olevassa 1.2.6.6 kohdassa esitetyn 
sallitun poikkeaman nopeuskäyrästä neljän perättäisen sekunnin ajan tai pitempään toisessa tasaisen nopeu ­
den segmentissä CSS  E . Tällöin vapautetaan kaasunsäädin. Ajoneuvo jarrutetaan pysähdyksiin 60 sekunnin 
kuluessa.  
3.4.4.3. REESS-järjestelmän lataaminen ja ladatun sähköenergian mittaaminen  
3.4.4.3.1. Kun ajoneuvo on jarrutettu pysähdyksiin tämän alaliitteen 3.4.4.1.3 kohdan mukaisesti perättäisten syklien 
tyyppi 1 -testausmenettelyn tapauksessa ja tämän alaliitteen 3.4.4.2.3 kohdan mukaisesti lyhennetyn tyyppi 
1 -testausmenettelyn tapauksessa, se kytketään verkkovirtaan 120 minuutin kuluessa.  
REESS-järjestelmä on ladattu täyteen, kun tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty 
varauksen lopettamiskriteeri täyttyy.  
3.4.4.3.2. Verkosta ladattava sähköenergia E  AC ja syöttöaika mitataan verkkovirtapistokkeen ja ajoneuvon latauslaitteen 
väliin sijoitetuilla energianmittauslaitteilla. Sähköenergian mittaaminen voidaan lopettaa, kun tämän alaliit ­
teen lisäyksessä 4 olevassa 2.2.3.2 kohdassa määritelty varauksen lopettamiskriteeri täyttyy.  
3.5. NOVC-FCHV-ajoneuvot  
Tämän alaliitteen 3.5.1–3.5.3 kohdassa kuvattu testisekvenssi ja vastaava REESS-järjestelmän varaustilaprofiili 
esitetään tämän alaliitteen lisäyksen 1 kuvassa A8.App1/5.  
3.5.1. Esivakautus ja seisotus  
Ajoneuvot esivakautetaan ja niitä seisotetaan tämän alaliitteen 3.3.1 kohdan mukaisesti.  
3.5.2. Testausolosuhteet  
3.5.2.1. Ajoneuvot testataan tämän liitteen 3.3.6 kohdassa määritellyssä varausta ylläpitävässä toimintatilassa.  
3.5.2.2. Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä käytettävä toimintatila tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.5.3. Tyyppi 1 -testausmenettely  
3.5.3.1. Ajoneuvot testataan alaliitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn mukaisesti, ja niiden polttoaineen ­
kulutus lasketaan tämän alaliitteen lisäyksen 7 mukaisesti.  
3.5.3.2. Polttoaineenkulutusarvo korjataan tarvittaessa tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/583
 
4. Hybridiajoneuvoihin, täyssähköajoneuvoihin ja paineistettua vetyä käyttäviin polttokennoajoneuvoihin sovel ­
lettavat laskelmat  
4.1. Päästöjen kaasumaisten yhdisteiden, hiukkasmassan ja hiukkasmäärän laskeminen  
4.1.1. OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen päästöjen kaasumaisten yhdisteiden massa sekä päästöjen hiukkas ­
massa ja hiukkasmäärä varausta ylläpitävässä toimintatilassa  
Lasketaan varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen hiukkasmassa PM  CS alaliitteessä 7 olevan 3.3 kohdan 
mukaisesti.  
Lasketaan varausta ylläpidettäessä syntyvien päästöjen hiukkasmäärä PN  CS alaliitteessä 7 olevan 3.3 kohdan 
mukaisesti.  
4.1.1.1. NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten tulosten 
laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely  
Lasketaan tulokset taulukossa A8/5 esitetyssä järjestyksessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt so ­
veltuvat tulokset. Prosessi-sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaadittavat lisälaskelmat.  
Taulukon yhtälöissä ja tuloksissa käytetään seuraavia symboleita:  
c täysi sovellettava testisykli  
p sovellettavan syklin kukin vaihe  
i sovellettavat kriteeripäästöjen komponentit paitsi CO  2 
CS varausta ylläpitävä  
CO  2 CO  2 -päästöjen massa.  
Taulukko A8/5  
Varausta ylläpidettäessä syntyvien kaasupäästöjen lopullisten arvojen laskeminen  
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
Alaliite 6  Testin raakatulok ­
set Massapäästöt varausta ylläpidet ­
täessä 
Alaliite 7, 3–3.2.2 kohta  M i,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  1 
Tulos tämän 
taulukon vai ­
heesta 1  M i,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Varausta ylläpitävän syklin yh ­
distettyjen arvojen laskeminen: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
jossa 
M i,CS,c,2  on varausta ylläpidettä ­
essä syntyvien päästöjen massa 
koko syklissä  M i,CS,c,2  , g/km, 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2FI L 175/584 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
M CO2,CS,c,2  on varausta ylläpidet ­
täessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massa koko syklissä 
d p on ajomatkat syklin vaiheissa p  
Tulos tämän 
taulukon vai ­
heista 1 ja 2  M CO2,CS,p,1  , g/km, 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  REESS-järjestelmän sähköenergi ­
anmuutoksen korjaaminen 
Alaliite 8, 4.1.1.2–4.1.1.5 kohta  M CO2,CS,p,3  , g/km, 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3 
Tulos tämän 
taulukon vai ­
heista 2 ja 3  M i,CS,c,2  , g/km 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Varausta ylläpidettäessä synty ­
vien päästöjen massan korjaa ­
minen kaikkien jaksoittaisesti 
regeneroituvalla järjestelmällä 
varustettujen ajoneuvojen osalta 
alaliitteen 6 lisäyksen 1 mukai ­
sesti K  i 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
tai 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
ja 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
tai 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
K i :n määrittämisessä käytettävä 
summaava tai kertova tekijä 
Jos K  i -kerrointa ei sovelleta:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  , g/km. 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  4 a 
Tulos tämän 
taulukon vai ­
heista 3 ja 4 a  M CO2,CS,p,3  , g/km, 
M CO2,CS,c,3  , g/km, 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Jos K  i -kerrointa sovelletaan, lin ­
jataan vaiheittaiset CO  2 -tulokset 
syklin yhdistettyyn arvoon: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
syklin kunkin vaiheen p osalta 
jossa  
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Jos K  i -kerrointa ei sovelleta: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , g/km.  4 bFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/585
 
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
Tulos tämän 
taulukon vai ­
heesta 4  M i,CS,c,4  , g/km, 
M CO2,CS,p,4  , g/km, 
M CO2,CS,c,4  , g/km,  Tehdään ATCT-korjaus alaliit ­
teessä 6 a olevan 3.8.2 kohdan 
mukaisesti. 
Lasketaan huononemiskertoimet 
ja sovelletaan niitä liitteen VII 
mukaisesti.  M i,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5 
yhden testin 
tulos  
Tulos tämän 
taulukon vai ­
heesta 5  Kaikissa testeissä: 
M i,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,c,5  , g/km, 
M CO2,CS,p,5  , g/km  Keskiarvotetaan testiarvot ja il ­
moitetut arvot alaliitteessä 6 
olevan 1.1.2–1.1.2.3 kohdan 
mukaisesti.  M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,p,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6 
testiajoneu ­
vonM  iCS -tu ­
lokset tyyppi 
1 -testistä  
Tulos tämän 
taulukon vai ­
heesta 6  M CO2,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,p,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Yhdenmukaistetaan vaihekohtai ­
set arvot. 
Alaliite 6, 1.1.2.4 kohta 
ja 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km,  7 
testiajoneu ­
von M  CO2,CS  
-tulokset 
tyyppi 1 
-testistä  
Tulos tämän 
taulukon vai ­
heista 6 ja 7  Kukin H- ja L- 
konfiguraation tes ­
tiajoneuvo: 
M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km,  Jos H-konfiguraation ajoneuvon 
lisäksi testattiin L-konfiguraation 
ajoneuvo, kriteeripäästötulok ­
seksi otetaan suurempi näistä 
kahdesta arvosta ja kirjataan se 
arvoksi M  i,CS,c  
Yhdistettyjen THC-ja NOx-pääs ­
töjen tapauksessa käytetään 
summan suurinta arvoa, joka 
koskee joko H- tai L-konfigu ­
raation ajoneuvoa. 
Jos L-konfiguraation ajoneuvoa 
ei testattu,  M  i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
CO  2 :n osalta käytetään tämän 
taulukon vaiheessa 7 saatuja ar ­
voja. 
Pyöristetään CO  2 -arvot kahden 
desimaalin tarkkuuteen.  M i,CS,c  , g/km, 
M CO2,CS,c,H  , g/km, 
M CO2,CS,p,H  , g/km, 
ja jos testattiin 
L-konfiguraation 
ajoneuvo 
M CO2,CS,c,L  , g/km, 
M CO2,CS,p,L  , g/km,  8 
interpoloin ­
tiperheen tu ­
los 
lopullinen 
kriteeripääs ­
tötulos  
Tulos tämän 
taulukon vai ­
heesta 8  M CO2,CS,c,H  , g/km, 
M CO2,CS,p,H  , g/km, 
ja jos testattiin L- 
konfiguraation 
ajoneuvo 
M CO2,CS,c,L  , g/km, 
M CO2,CS,p,L  , g/km,  Lasketaan interpolointiperheen 
yksittäisten ajoneuvojen CO  2 - 
päästöjen massa tämän alaliit ­
teen 4.5.4.1 kohdan mukaisesti. 
Pyöristetään CO  2 -arvot taulukon 
A8/2 mukaisesti.  M CO2,CS,c,ind  , g/km, 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km,  9 
yksittäisen 
ajoneuvon 
tulos 
lopullinen 
CO  2 - tulos  
4.1.1.2. Jos tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1.4 kohdan mukaista korjausta ei tehty, käytetään seuraavaa 
varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan arvoa:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbFI L 175/586 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
jossa  
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä taulukon A8/5 vaiheen 3 mukaisesti [g/km]  
M CO2,CS,nb  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta 
ylläpidettäessä suoritettavassa tyyppi 1 -testissä ilman energiatasekorjausta taulukon A8/5 vaiheen 
2 mukaisesti määritettynä [g/km]  
4.1.1.3. Jos tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevassa 1.1.3 kohdassa edellytetään varausta ylläpidettäessä syntyvien 
CO  2 -päästöjen massan korjaamista tai jos tehtiin tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1.4 kohdan mu ­
kainen korjaus, CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin määritetään tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2 
kohdan mukaisesti. Korjattu varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan arvo määritetään seu ­
raavasta yhtälöstä:  
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
jossa  
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä taulukon A8/5 vaiheen 2 mukaisesti [g/km]  
M CO2,CS,nb  on syntyvien CO  2 -päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä ilman energiatasekorjausta taulukon A8/5 vaiheen 2 mukaisesti määritettynä [g/km]  
EC DC,CS  on sähköenergiankulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä laskettuna tämän alaliitteen 4.3 
kohdan mukaisesti [Wh/km]  
K CO2 on tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2.3.2 kohdan mukainen CO  2 -päästöjen massan kor ­
jauskerroin [(g/km)/(Wh/km)].  
4.1.1.4. Jos vaihekohtaisten CO  2 -päästöjen massan korjauskertoimia ei ole määritetty, vaihekohtaisten CO  2 -päästöjen 
massa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
jossa  
M CO2,CS,p  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin vaiheessa p taulukon A8/5 vaiheen 2 mukaisesti [g/km]  
M CO2,CS,nb,p  on syntyvien CO  2 -päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 -tes ­
tin vaiheessa p ilman energiatasekorjausta taulukon A8/5 vaiheen 2 mukaisesti määritettynä 
[g/km]  
EC DC,CS,p  on sähköenergiankulutus varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p laskettuna tämän 
alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
K CO2 on tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2.3.2 kohdan mukainen CO  2 -päästöjen massan kor ­
jauskerroin [(g/km)/(Wh/km)].FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/587
 
4.1.1.5. Jos vaihekohtaisten CO  2 -päästöjen massan korjauskertoimet on määritetty, vaihekohtaisten CO  2 -päästöjen 
massa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
jossa  
M CO2,CS,p  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin vaiheessa p taulukon A8/5 vaiheen 3 mukaisesti [g/km]  
M CO2,CS,nb,p  on syntyvien CO  2 -päästöjen massan tasapainottamaton arvo varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin vaiheessa p ilman energiatasekorjausta taulukon A8/5 vaiheen 2 mukaisesti määritettynä 
[g/km]  
EC DC,CS,p  on sähköenergiankulutus varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin vaiheessa p määritettynä tämän 
alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
K CO2,p  on tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2.3.2.2 kohdan mukainen CO  2 -päästöjen massan 
korjauskerroin [(g/km)/(Wh/km)]  
p on soveltuvan WLTP-testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.  
4.1.2. OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo  
Varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo M  CO2,CD  määritetään seu ­
raavasta yhtälöstä: 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
jossa  
M CO2,CD  on varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo [g/km]  
M CO2,CD,j  on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti määritetty CO  2 -päästöjen massa varausta pur ­
kavan tyyppi 1 testin vaiheessa j [g/km]  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä vaiheessa j  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vai ­
heiden lukumäärä.  
Jos sovelletaan interpolointia, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden 
lukumäärä n  veh_L  
Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  H ja tapauksen mukaan interpolointiperheen 
yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  ind on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun 
siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh_L  , laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen 
ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen CO  2 -päästöjen massa suhteessa 
sähköenergiankulutukseen nolla EC  DC,CD,j  = 0 soveltamalla CO  2 -korjauskerrointa tämän alaliitteen lisäyksen 
2 mukaisesti.FI L 175/588 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.1.3. OVC-HEV-ajoneuvojen päästöjen kaasumaisten yhdisteiden massa sekä päästöjen hiukkasmassa ja hiukkas ­
määrä käyttötekijäpainotettuina.  
4.1.3.1. Päästöjen kaasumaisten yhdisteiden käyttötekijäpainotettu massa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
jossa  
M i,weighted  on päästön yhdisteen i käyttötekijäpainotettu massa [g/km]  
i on tarkasteltavan kaasumaisen päästön yhdisteen tunnus  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä vaiheessa j  
M i,CD,j  on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti määritetty kaasumaisen päästöyhdisteen i massa 
varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j [g/km]  
M i,CS on varausta ylläpidettäessä syntyvän kaasumaisen päästöyhdisteen massa varausta ylläpitävässä 
tyyppi 1 -testissä taulukon A8/5 vaiheen 7 mukaisesti [g/km]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vai ­
heiden lukumäärä.  
Jos sovelletaan interpolointia, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden 
lukumäärä n  veh_L  
Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  H ja tapauksen mukaan interpolointiperheen 
yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  ind on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun 
siirtymäsyklin järjestysnumero n  veh_L  , laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen 
ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kunkin vaiheen CO  2 -päästöjen massa suhteessa 
sähköenergiankulutukseen nolla  EC  DC;CD;j ¼ 0 soveltamalla CO  2 -korjauskerrointa tämän alaliitteen lisäyksen 
2 mukaisesti.  
4.1.3.2. Päästöjen käyttötekijäpainotettu hiukkasmäärä lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
jossa  
PN  weighted  on päästöjen käyttötekijäpainotettu hiukkasmäärä hiukkasina kilometriä kohti  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä vaiheessa jFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/589
 
PN  CD,j on alaliitteessä 7 olevan 4 kohdan mukaisesti määritetty päästöjen hiukkasmäärä varausta pur ­
kavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j hiukkasina kilometriä kohti  
PN  CS on tämän alaliitteen 4.1.1 kohdan mukaisesti määritetty päästöjen hiukkasmäärä varausta ylläpi ­
tävässä tyyppi 1 -testissä hiukkasina kilometriä kohti  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.  
4.1.3.3. Päästöjen käyttötekijäpainotettu hiukkasmassa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
jossa  
PM  weighted  on päästöjen käyttötekijäpainotettu hiukkasmassa [mg/km]  
UF c on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä syklissä c  
PM  CD,c on alaliitteessä 7 olevan 3.3 kohdan mukaisesti määritetty varausta purettaessa syntyvien pääs ­
töjen hiukkasmassa varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa c [mg/km]  
PM  CS on päästöjen hiukkasmassa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä laskettuna tämän alaliitteen 
4.1.1 kohdan mukaisesti [mg/km]  
c on tarkasteltavan syklin järjestysnumero  
n c on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen 
sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.  
4.2. Polttoaineenkulutuksen laskeminen  
4.2.1. OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
4.2.1.1. OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä lasketaan vaiheittaisella 
menettelyllä taulukon A8/6 mukaisesti.  
Taulukko A8/6  
OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen lopullinen polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
Tulos tämän alaliit ­
teen taulukon A8/5 
vaiheista 6 ja 7  M i,CS,c,6  , g/km, 
M CO2,CS,c,7  , g/km, 
M CO2,CS,p,7  , g/km,  Lasketaan poltto ­
aineenkulutus ala ­
liitteessä 7 olevan 
6 kohdan mukai ­
sesti.  FC CS,c,1  , l/100 km, 
FC CS,p,1  , l/100 km,  1 
testiajoneuvon FC  CS 
-tulokset tyyppi 1 
-testistäFI L 175/590 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
Polttoaineenkulu ­
tus lasketaan so ­
veltuvalta sykliltä 
ja sen vaiheilta 
erikseen. 
Tällöin 
a) käytetään sovel ­
tuvan vaiheen 
tai syklin CO  2 - 
arvoja 
b) käytetään koko 
syklin kritee ­
ripäästöjä.  
Tämän taulukon 
vaihe 1  Kukin H- ja L- 
konfiguraation tes ­
tiajoneuvo: 
FC CS,c,1  , l/100 km, 
FC CS,p,1  , l/100 km,  Polttoaineenkulu ­
tuksen osalta käy ­
tetään tämän tau ­
lukon vaiheessa 1 
saatuja arvoja. 
Pyöristetään polt ­
toaineenkulutus ­
arvot kahden desi ­
maalin tarkkuu ­
teen.  FC CS,c,H  , l/100 km, 
FC CS,p,H  , l/100 km, 
ja jos testattiin L- 
konfiguraation ajo ­
neuvo 
FC CS,c,L  , l/100 km, 
FC CS,p,L  , l/100 km,  2 
interpolointiperheen 
tulos 
lopullinen kritee ­
ripäästötulos  
Tämän taulukon 
vaihe 2  FC CS,c,H  , l/100 km, 
FC CS,p,H  , l/100 km, 
ja jos testattiin L- 
konfiguraation ajo ­
neuvo 
FC CS,c,L  , l/100 km, 
FC CS,p,L  , l/100 km,  Lasketaan interpo ­
lointiperheen yksit ­
täisten ajoneuvojen 
polttoaineenkulu ­
tus tämän alaliit ­
teen 4.5.5.1 koh ­
dan mukaisesti. 
Pyöristetään polt ­
toaineenkulutus ­
arvot taulukon 
A8/2 mukaisesti.  FC CS,c,ind  , l/100 
km, 
FC CS,p,ind  , l/100 
km, 3 
yksittäisen ajoneu ­
von tulos 
lopullinen poltto ­
aineenkulutus  
4.2.1.2. NOVC-FCHV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
4.2.1.2.1. NOVC-FCHV-ajoneuvojen varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä saatujen lopullisten polttoaineenkulutus ­
tulosten laskemisessa sovellettava vaiheittainen menettely  
Lasketaan tulokset taulukossa A8/7 esitetyssä järjestyksessä. Kirjataan kaikki Tulos-sarakkeessa esitetyt so ­
veltuvat tulokset. Prosessi-sarakkeessa ilmoitetaan laskelmissa käytettävät kohdat tai vaadittavat lisälaskelmat.  
Taulukon yhtälöissä ja tuloksissa käytetään seuraavia symboleita:  
c: täysi sovellettava testisykli  
p: sovellettavan syklin kukin vaihe  
CS: varausta ylläpitäväFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/591
 
Taulukko A8/7  
NOVC-FCHV-ajoneuvojen lopullinen polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
Lähde  Syöte  Prosessi  Tulos  Vaihe  
Tämän alaliitteen li ­
säys 7.  Tasapainottamaton 
polttoaineenkulu ­
tus varausta ylläpi ­
dettäessä 
FC CS,nb  , kg/100 
km Lasketaan poltto ­
aineenkulutus va ­
rausta ylläpidettä ­
essä tämän alaliit ­
teen lisäyksessä 7 
olevan 2.2.6 koh ­
dan mukaisesti.  FC CS,c,1  , kg/100 
km 1 
Tulos tämän taulu ­
kon vaiheesta 1  FC CS,c,1  , kg/100 
km REESS-järjestelmän 
sähköenergian ­
muutoksen korjaa ­
minen 
Alaliitteessä 8 
oleva 
4.2.1.2.2–4.2.1.2.3 
kohta  FC CS,c,2  , kg/100 
km 2 
Tulos tämän taulu ­
kon vaiheesta 2  FC CS,c,2  , kg/100 
km Tehdään ATCT- 
korjaus alaliitteessä 
6 a olevan 3.8.2 
kohdan mukaisesti. 
Lasketaan huono ­
nemiskertoimet 
liitteen VII mukai ­
sesti.  FC CS,c,3  , kg/100 
km 3 
yhden testin tulos  
Tulos tämän taulu ­
kon vaiheesta 3  Kaikissa testeissä: 
FC CS,c,3  , kg/100 
km Keskiarvotetaan 
testiarvot ja ilmoi ­
tetut arvot alaliit ­
teessä 6 olevan 
1.1.2–1.1.2.3 koh ­
dan mukaisesti.  FC CS,c,4  , kg/100 
km 4 
Tulos tämän taulu ­
kon vaiheesta 4  FC CS,c,4  , kg/100 
km 
FC CS,c,declared  , 
kg/100 km  Yhdenmukaistetaan 
vaihekohtaiset ar ­
vot. 
Alaliite 6, 1.1.2.4 
kohta 
ja 
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/100 
km 5 
testiajoneuvon FC  CS 
-tulokset tyyppi 1 
-testistä  
4.2.1.2.2. Jos tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1.4 kohdan mukaista korjausta ei tehty, käytetään seuraavaa 
varausta ylläpidettäessä tapahtuvan polttoaineenkulutuksen arvoa: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
jossa  
FC CS on varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä 
taulukon A8/7 vaiheen 2 mukaisesti [kg/100 km]  
FC CS,nb  on varausta ylläpidettäessä tapahtuva tasapainottamaton polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä 
tyyppi 1 -testissä ilman energiatasekorjausta taulukon A8/7 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä 
[kg/100 km].FI L 175/592 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.2.1.2.3. Jos tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevassa 1.1.3 kohdassa edellytetään polttoaineenkulutuksen korjaamista 
tai jos tehtiin tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 1.1.4 kohdan mukainen korjaus, polttoaineenkulutuksen 
korjauskerroin määritetään tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2 kohdan mukaisesti. Korjattu varausta 
ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus määritetään seuraavasta yhtälöstä: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
jossa  
FC CS on varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä 
taulukon A8/7 vaiheen 2 mukaisesti [kg/100 km]  
FC CS,nb  on tasapainottamaton polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä ilman energiat ­
asekorjausta taulukon A8/7 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä [kg/100 km]  
EC DC,CS  on sähköenergiankulutus varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä laskettuna tämän alaliitteen 4.3 
kohdan mukaisesti [Wh/km]  
K fuel,FCHV  on tämän alaliitteen lisäyksessä 2 olevan 2.3.1 kohdan mukainen polttoaineenkulutuksen korja ­
uskerroin [(kg/km)/(Wh/km)].  
4.2.2. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa  
Käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa FC  CD lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
jossa  
FC CD on käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa [l/100 km]  
FC CD,j on polttoaineenkulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j määritettynä alaliitteessä 7 
olevan 6 kohdan mukaisesti [l/100 km]  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä vaiheessa j  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden 
lukumäärä.  
Jos sovelletaan interpolointia, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden 
lukumäärä n  veh_L  
Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  H ja tapauksen mukaan interpolointiperheen 
yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  ind on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun 
siirtymäsyklin järjestysnumero n  veh_L  , laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen 
ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kaikkien vaiheiden polttoaineenkulutus suhteessa 
sähköenergiankulutukseen nolla  EC  DC;CD;j ¼ 0 soveltamalla polttoaineenkulutuksen korjauskerrointa tämän 
alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/593
 
4.2.3. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus  
Käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purkavassa ja varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä 
lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
jossa  
FC weighted  on käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus [l/100 km]  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä vaiheessa j  
FC CD,j on polttoaineenkulutus varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j määritettynä alaliitteessä 7 
olevan 6 kohdan mukaisesti [l/100 km]  
FC CS on taulukon A8/6 vaiheen 1 mukaisesti määritetty polttoaineenkulutus [l/100 km]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vai ­
heiden lukumäärä.  
Jos sovelletaan interpolointia, k on ajoneuvolla L siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen vaiheiden 
lukumäärä n  veh_L  
Jos ajoneuvolla H ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  H ja tapauksen mukaan interpolointiperheen 
yksittäisellä ajoneuvolla ajetun siirtymäsyklin järjestysnumero  n veh  ind on pienempi kuin ajoneuvolla L ajetun 
siirtymäsyklin järjestysnumero n  veh_L  , laskelmiin sisällytetään ajoneuvon H ja tapauksen mukaan yksittäisen 
ajoneuvon vahvistussykli. Korjataan sitten vahvistussyklin kaikkien vaiheiden polttoaineenkulutus suhteessa 
sähköenergiankulutukseen nolla  EC  DC;CD;j ¼ 0 soveltamalla polttoaineenkulutuksen korjauskerrointa tämän 
alaliitteen lisäyksen 2 mukaisesti.  
4.3. Sähköenergiankulutuksen laskeminen  
Sähköenergiankulutuksen määrittämiseksi tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti määritetyn virran ja jän ­
nitteen perusteella käytetään seuraavia yhtälöitä: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
jossa  
EC DC,j on sähköenergiankulutus tarkastelujaksolla j perustana REESS-järjestelmän purkautuminen 
[Wh/km]  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos tarkastelujaksolla j [Wh]  
d j on tarkastelujaksolla j ajettu matka [km]  
ja 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iFI L 175/594 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
jossa  
ΔE REESS,j,i  : on REESS-järjestelmän sähköenergianmuutos tarkastelujaksolla j (Wh)  
ja 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
jossa  
U(t)  REESS,j,i  on tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti määritetty REESS-järjestelmän i jännite tarkastelujak ­
solla j [V]  
t 0 on aika tarkastelujakson j alussa [s]  
t end on aika tarkastelujakson j lopussa [s]  
I(t) j,i on tämän alaliitteen lisäyksen 3 mukaisesti määritetty REESS-järjestelmän i sähkövirta tarkaste ­
lujaksolla j [A]  
i on tarkasteltavan REESS-järjestelmän järjestysnumero  
n on REESS-järjestelmien kokonaismäärä  
j on tarkastelujakson järjestysnumero; tarkastelujakso voi olla mikä tahansa vaiheiden tai jaksojen 
yhdistelmä  
1 
3600  on kerroin muutettaessa wattisekunnit wattitunneiksi.  
4.3.1. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus varausta purettaessa perustana sähköver ­
kosta ladattu sähköenergia  
Käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus varausta pu ­
rettaessa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
jossa  
EC AC,CD  on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus 
varausta purettaessa [Wh/km]  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä vaiheessa jFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/595
 
EC AC,CD,j  on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus vaiheessa j [Wh/km]  
ja 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
jossa  
EC DC,CD,j  on REESS-järjestelmän purkautumiseen perustuva sähköenergiankulutus varausta purkavan tyyppi 
1 -testin vaiheessa j laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
E AC on tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti määritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia 
[Wh]  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos jaksolla j määritettynä tämän alaliitteen 4.3 
kohdan mukaisesti (Wh)  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on ajoneuvolla L tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä 
ajettujen vaiheiden lukumäärä n  veh_L  . 
4.3.2. OVC-HEV-ajoneuvojen käyttötekijäpainotettu sähköenergiankulutus perustana sähköverkosta ladattu sähköe ­
nergia  
Käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergiankulutus lasketaan 
seuraavasta yhtälöstä: 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
jossa  
EC AC,weighted  on käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköenergianku ­
lutus [Wh/km]  
UF j on tämän alaliitteen lisäyksen 5 mukainen käyttötekijä vaiheessa j  
EC AC,CD,j  on tämän alaliitteen 4.3.1 kohdan mukainen sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perus ­
tuva sähköenergiankulutus vaiheessa j [Wh/km]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on ajoneuvolla L tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä 
ajettujen vaiheiden lukumäärä n  veh_L  .FI L 175/596 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.3.3. OVC-HEV-ajoneuvojen sähköenergiankulutus  
4.3.3.1. Syklikohtaisen sähköenergiankulutuksen määrittäminen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva sähköe ­
nergiankulutus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC ¼ E AC 
EAER 
jossa  
EC on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perus ­
tuva sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP-testisyklissä [Wh/km]  
E AC on tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti määritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia [Wh]  
EAER on tämän alaliitteen 4.4.4.1 kohdan mukainen vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde [km].  
4.3.3.2. Vaihekohtaisen sähköenergiankulutuksen määrittäminen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan vaihekohtaiseen sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen 
perustuva vaihekohtainen sähköenergiankulutus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
jossa  
EC P : on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen pe ­
rustuva vaihekohtainen sähköenergiankulutus [Wh/km]  
E AC : on tämän alaliitteen 3.2.4.6 kohdan mukaisesti määritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia [Wh]  
EAER  P : on tämän alaliitteen 4.4.4.2 kohdan mukainen vastaava vaihekohtainen sähkökäyttöinen toiminta ­
säde [km].  
4.3.4. Täyssähköajoneuvojen sähköenergiankulutus  
4.3.4.1. Tässä kohdassa määritetty sähköenergiankulutus lasketaan vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo pystyi nou ­
dattamaan sovellettavaa testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 1.2.6.6 kohdassa annettujen nopeuskäyräpoikkea ­
mien mukaisesti koko tarkasteltavan jakson ajan.  
4.3.4.2. Sovellettavan WLTP-testisyklin sähköenergiankulutuksen määrittäminen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva sähköenergianku ­
lutus sovellettavassa WLTP-testisyklissä lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/597
 
jossa  
EC WLTC  on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen 
perustuva sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP-testisyklissä [Wh/km]  
E AC on tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti määritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia 
[Wh]  
PER  WLTC  on sähkökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-testisyklissä laskettuna tämän alaliitteen 
4.4.2.1.1 tai 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti sen mukaan, mitä täyssähköajoneuvon testausmenettelyä 
on käytettävä [km].  
4.3.4.3. Sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin sähköenergiankulutuksen määrittäminen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin sähkökäyttöiseen toimin ­
tasäteeseen perustuva sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä lasketaan seuraavasta 
yhtälöstä: 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
jossa  
EC city on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vastaavaan sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perus ­
tuva sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä [Wh/km]  
E AC on tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti määritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia [Wh]  
PER  city on sähkökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä laskettuna tämän ala ­
liitteen 4.4.2.1.1 tai 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti sen mukaan, mitä täyssähköajoneuvon testausme ­
nettelyä on käytettävä [km].  
4.3.4.4. Vaihekohtaisen sähköenergiankulutuksen määrittäminen  
Sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vaihekohtaiseen sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen perustuva 
sähköenergiankulutus kussakin yksittäisessä vaiheessa lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
jossa  
EC p on sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan ja vaihekohtaiseen sähkökäyttöiseen toimintasäteeseen 
perustuva sähköenergiankulutus kussakin yksittäisessä vaiheessa p [Wh/km]  
E AC on tämän alaliitteen 3.4.4.3 kohdan mukaisesti määritetty sähköverkosta ladattu sähköenergia [Wh]  
PER  p on vaihekohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde laskettuna tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 tai 4.4.2.2.1 
kohdan mukaisesti sen mukaan, mitä täyssähköajoneuvon testausmenettelyä käytetään [km].FI L 175/598 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.4. Sähkökäyttöisten toimintasäteiden laskeminen  
4.4.1. OVC-HEV-ajoneuvojen täyssähköiset toimintasäteet AER ja AER  city 
4.4.1.1. Täyssähköinen toimintasäde AER  
OVC-HEV-ajoneuvojen täyssähköinen toimintasäde AER määritetään tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa 
kuvatusta varausta purkavasta tyyppi 1 -testistä osana vaihtoehdon 1 testisekvenssiä, johon viitataan tämän 
alaliitteen 3.2.6.1 kohdassa osana vaihtoehdon 3 testisekvenssiä, ajamalla tämän alaliitteen 1.4.2.1 kohdan 
mukainen sovellettava WLTP-testisykli. Täyssähköinen toimintasäde AER määritellään matkana, joka ajetaan 
varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta siihen hetkeen, jolloin polttomoottori alkaa kuluttaa polttoainetta.  
4.4.1.2. Täyssähköinen kaupunkiajon toimintasäde AER  city 
4.4.1.2.1. OVC-HEV-ajoneuvojen täyssähköinen kaupunkiajon toimintasäde AER  city määritetään tämän alaliitteen 
3.2.4.3 kohdassa kuvatusta varausta purkavasta tyyppi 1 -testistä osana vaihtoehdon 1 testisekvenssiä, johon 
viitataan tämän alaliitteen 3.2.6.1 kohdassa osana vaihtoehdon 3 testisekvenssiä, ajamalla tämän alaliitteen 
1.4.2.2 kohdan mukainen sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli. Täyssähköinen kaupunkiajon toimintasäde 
AER  city määritellään matkana, joka ajetaan varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta siihen hetkeen, jolloin 
polttomoottori alkaa kuluttaa polttoainetta.  
4.4.1.2.2. Vaihtoehtona tämän alaliitteen 4.4.1.2.1 kohdan menettelylle täyssähköinen kaupunkiajon toimintasäde 
AER  city voidaan määrittää tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatusta varausta purkavasta tyyppi 1 -testistä 
ajamalla tämän alaliitteen 1.4.2.1 mukaiset sovellettavat WLTP-testisyklit. Tällöin jätetään tekemättä sovel ­
lettavalla WLTP-testisyklillä ajettava varausta purkava tyyppi 1 -testi ja lasketaan täyssähköinen kaupunkiajon 
toimintasäde AER  city seuraavasta yhtälöstä:  
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
jossa  
UBE  city on käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia, joka määritetään tämän alaliitteen 3.2.4.3 koh ­
dassa kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin alusta ajamalla soveltuvia WLTP-testisyklejä, 
kunnes polttomoottori alkaa kuluttaa polttoainetta [Wh]  
EC DC,city  on tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin pelkällä sähköllä 
ajettavien sovellettavien WLTP-kaupunkitestisyklien painotettu sähköenergiankulutus, joka määrite ­
tään ajamalla soveltuvat WLTP-testisyklit [Wh/km]  
ja 
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
jossa  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos vaiheessa j [Wh]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on niiden vaiheiden lukumäärä, jotka ajetaan testin alusta vaiheeseen juuri ennen sitä vaihetta, jossa 
polttomoottori alkaa kuluttaa polttoainettaFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/599
 
ja 
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
jossa  
EC DC,city,j  on tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin pelkällä sähköllä 
ajettavan sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin j sähköenergiankulutus, joka määritetään aja ­
malla soveltuvat WLTP-testisyklit [Wh/km]  
K city,j on tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatun varausta purkavan tyyppi 1 -testin pelkällä sähköllä 
ajettavan sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin j sähköenergiankulutus, joka määritetään aja ­
malla soveltuvat WLTP-testisyklit [Wh/km]  
j on tarkasteltavan pelkällä sähköllä ajettavan sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin järjestysnu ­
mero  
n city,pe  on pelkällä sähköllä ajettavien sovellettavien WLTP-kaupunkitestisyklien lukumäärä  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
jossa  
ΔE REESS,city,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos varausta purkavan tyyppi 1 -testin en ­
simmäisessä sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä [Wh]  
ja 
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 kun j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde (Pure electric range, PER)  
Tässä kohdassa määritetyt toimintasäteet lasketaan vain siinä tapauksessa, että ajoneuvo pystyi noudattamaan 
sovellettavaa WLTP-testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 1.2.6.6 kohdassa annettujen nopeuskäyräpoikkeamien 
mukaisesti koko tarkasteltavan jakson ajan.  
4.4.2.1. Sähkökäyttöisten toimintasäteiden määrittäminen sovellettaessa lyhennettyä tyyppi 1 -testausmenettelyä  
4.4.2.1.1. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde soveltuvassa WLTP-testisyklissä PER  WLTC  lasketaan tä ­
män alaliitteen 3.4.4.2 kohdassa kuvatusta lyhennetystä tyyppi 1 -testistä soveltamalla seuraavia yhtälöitä:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
jossa  
UBE  STP on käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia, joka määritetään lyhennetyn tyyppi 1 -testin 
alusta tämän alaliitteen 3.4.4.2.3 kohdassa määritellyn lopetuskriteerin täyttymiseen asti [Wh]FI L 175/600 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
EC DC,WLTC  on painotettu sähköenergiankulutus lyhennetyllä menettelyllä tehtävän tyyppi 1 -testin dynaa ­
misissa segmenteissä DS  1 ja DS  2 sovellettavassa WLTP-testisyklissä [Wh/km]  
ja 
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
jossa  
ΔE REESS ;DS  1 on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn 
dynaamisessa segmentissä DS  1 [Wh]  
ΔE REESS ;DS  2 on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn 
dynaamisessa segmentissä DS  2 [Wh]  
ΔE REESS ;CSS  M on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn 
tasaisen nopeuden segmentissä CSS  1 [Wh]  
ΔE REESS ;CSS  E on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn 
tasaisen nopeuden segmentissä CSS  2 [Wh]  
ja 
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
jossa  
EC DC,WLTC,j  on sähköenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn segmentissä DS  j sovellettavassa 
WLTP-testisyklissä laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
k WLTC,j  on painotuskerroin lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dynaamisessa segmentissä DS  j so ­
vellettavassa WLTP-testisyklissä  
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP and K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
jossa  
K WLTC,j  on painotuskerroin lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dynaamisessa segmentissä DS  j 
sovellettavassa WLTP-testisyklissä  
ΔE REESS,WLTC,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenette ­
lyn dynaamisessa segmentissä DS  1 sovellettavassa WLTP-testisyklissä [Wh]  
4.4.2.1.2. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde soveltuvassa WLTP-kaupunkitestisyklissä PER  city laske ­
taan tämän alaliitteen 3.4.4.2 kohdassa kuvatusta lyhennetystä tyyppi 1 -testistä käyttämällä seuraavia 
yhtälöitä:FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
jossa  
UBE  STP on tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti määritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän 
energia [Wh]  
EC DC,city  on painotettu sähköenergiankulutus lyhennetyllä menettelyllä tehtävän tyyppi 1 -testin dynaa ­
misissa segmenteissä DS  1 ja DS  2 sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä [Wh/km]  
ja 
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
jossa  
EC DC,city,j  on tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti laskettu sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP- 
kaupunkitestisyklissä, jolloin lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn segmentin DS  1 ensimmäi ­
sessä sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 1, segmentin DS  1 toisessa sovellettavassa 
WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 2, segmentin DS  2 ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-kaupun ­
kitestisyklissä j = 3 ja segmentin DS  2 toisessa sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 4 
[Wh/km]  
K city,j on painotuskerroin sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä, jolloin segmentin DS  1 ensimmäi ­
sessä sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 1, segmentin DS  1 toisessa sovellettavassa 
WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 2, segmentin DS  2 ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-kaupun ­
kitestisyklissä j = 3 ja segmentin DS  2 toisessa sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä j = 4  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
jossa  
ΔE REESS,city,1  on kaikkien REESS-järjestelmien energianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dy ­
naamisen segmentin DS  1 ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä [Wh]  
4.4.2.1.3. Täyssähköajoneuvojen vaihekohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde PER  p lasketaan tämän alaliitteen 3.4.4.2 
kohdassa kuvatusta tyyppi 1 -testistä käyttämällä seuraavia yhtälöitä:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
jossa  
UBE  UBE on tämän alaliitteen 4.4.2.1.1 kohdan mukaisesti määritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän 
energia [Wh]  
EC DC,p  on painotettu sähköenergiankulutus lyhennetyllä menettelyllä tehtävän tyyppi 1 -testin dynaamisten 
segmenttien DS  1 ja DS  2 yksittäisissä vaiheissa [Wh/km]FI L 175/602 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Jos vaihe p = hidas tai vaihe p = keskinopea, käytetään seuraavia yhtälöitä:  
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
jossa  
EC DC,p,j  on tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti laskettu sähköenergiankulutus vaiheessa p, jolloin 
lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn segmentin DS  1 ensimmäisessä vaiheessa p j = 1, segmentin 
DS  1 toisessa vaiheessa p j = 2, segmentin DS  2 ensimmäisessä vaiheessa p j = 3 ja segmentin DS  2 
toisessa vaiheessa p j = 4 [Wh/km]  
K p,j on painotuskerroin vaiheessa p, jolloin segmentin DS  1 ensimmäisessä vaiheessa p j = 1, segmentin 
DS  1 toisessa vaiheessa p j = 2, segmentin DS  2 ensimmäisessä vaiheessa p j = 3 ja segmentin DS  2 
toisessa vaiheessa p j = 4  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
jossa  
ΔE REESS,p,1  : on kaikkien REESS-järjestelmien energianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn dynaa ­
misen segmentin DS  1 ensimmäisessä vaiheessa p [Wh]  
Jos vaihe p = nopea tai vaihe p = moottoritie, käytetään seuraavia yhtälöitä:  
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
jossa  
EC DC,p,j  on sähköenergiankulutus lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn segmentin DS  j vaiheessa p las ­
kettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
k p,j on painotuskerroin lyhennetyllä menettelyllä tehtävän tyyppi 1 -testin dynaamisen segmentin DS  j 
vaiheessa p  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
jossa  
ΔE REESS,p,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos lyhennetyn tyyppi 1 -testausmenettelyn 
dynaamisen segmentin DS  1 ensimmäisessä vaiheessa p [Wh]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/603
 
4.4.2.2. Sähkökäyttöisten toimintasäteiden määrittäminen sovellettaessa perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenet ­
telyä  
4.4.2.2.1. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde soveltuvassa WLTP-testisyklissä PER  WLTP  lasketaan tä ­
män alaliitteen 3.4.4.1 kohdassa kuvatusta tyyppi 1 -testistä käyttämällä seuraavia yhtälöitä:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
jossa  
UBE  CCP on käytettävissä oleva REESS-järjestelmän energia, joka määritetään perättäisten syklien tyyppi 1 
-testausmenettelyn alusta tämän alaliitteen 3.4.4.1.3 kohdassa määritellyn lopetuskriteerin täyt ­
tymiseen asti [Wh]  
EC DC,WLTC  on sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP-testisyklissä määritettynä perättäisten syklien 
tyyppi 1 -testausmenettelyn kokonaan ajetuista sovellettavista WLTP-testisykleistä [Wh/km]  
ja 
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
jossa  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos perättäisten syklien tyyppi 1 -testausme ­
nettelyn vaiheessa j [Wh]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on niiden vaiheiden lukumäärä, jotka ajetaan testin alusta sen vaiheen loppuun, jossa polttomoot ­
tori alkaa kuluttaa polttoainetta  
ja 
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
jossa  
EC DC,WLTC,j  on sähköenergiankulutus perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn sovellettavassa WLTP- 
testisyklissä j laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
K WLTC,j  on painotuskerroin perättäisten syklien tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisyklissä j  
j on sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero  
n WLTC  on kokonaan ajettujen sovellettavien WLTP-testisyklien kokonaismääräFI L 175/604 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
ja 
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP and K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 for j ¼ 2 … n  WLTC  
jossa  
ΔE REESS,WLTC,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos perättäisten syklien tyyppi 1 -testaus ­
menettelyn ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-testisyklissä [Wh].  
4.4.2.2.2. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde WLTP-kaupunkitestisyklissä PER  city lasketaan tämän 
alaliitteen 3.4.4.1 kohdassa kuvatusta lyhennetystä tyyppi 1 -testistä käyttämällä seuraavia yhtälöitä:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
jossa  
UBE  CCP on tämän alaliitteen 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti määritetty käytettävissä oleva REESS-järjestel ­
män energia [Wh]  
EC DC,city  on sähköenergiankulutus sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä määritettynä perättäisten 
syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn kokonaan ajetuista sovellettavista WLTP-kaupunkitestisyk ­
leistä [Wh/km]  
ja 
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
jossa  
EC DC,city,j  on sähköenergiankulutus perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn sovellettavassa WLTP- 
kaupunkitestisyklissä j laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
K city,j on painotuskerroin perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn sovellettavassa WLTP-kau ­
punkitestisyklissä j  
j on sovellettavan WLTP-kaupunkitestisyklin järjestysnumero  
n city on kokonaan ajettujen sovellettavien WLTP-kaupunkitestisyklien kokonaismäärä  
ja 
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP and K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 for j ¼ 2 … n  city 
jossa  
ΔE REESS,city,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos perättäisten syklien tyyppi 1 -testausme ­
nettelyn ensimmäisessä sovellettavassa WLTP-kaupunkitestisyklissä [Wh].FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/605
 
4.4.2.2.3. Täyssähköajoneuvojen vaihekohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde PER  p lasketaan tämän alaliitteen 3.4.4.1 
kohdassa kuvatusta tyyppi 1 -testistä käyttämällä seuraavia yhtälöitä:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
jossa  
UBE  CCP on tämän alaliitteen 4.4.2.2.1 kohdan mukaisesti määritetty käytettävissä oleva REESS-järjestelmän 
energia [Wh]  
EC DC,p  on sähköenergiankulutus tarkasteltavassa vaiheessa p määritettynä perättäisten syklien tyyppi 1 
-testausmenettelyn kokonaan ajetuista vaiheista p [Wh/km]  
ja 
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
jossa  
EC DC,p,j  on sähköenergiankulutus perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn tarkasteltavassa vaiheessa 
p, kun vaiheen järjestysnumero on j, laskettuna tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
k p,j on painotuskerroin perättäisten syklien tyyppi 1 -testausmenettelyn tarkasteltavassa vaiheessa p, kun 
vaiheen järjestysnumero on j  
j on tarkasteltavan vaiheen p järjestysnumero  
n p on kokonaan ajettujen WLTC-vaiheiden p kokonaismäärä  
ja 
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 for j ¼ 2 … n  p 
jossa  
ΔE REESS,p,1  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos perättäisten syklien tyyppi 1 -testausme ­
nettelyn ensimmäisessä vaiheessa p [Wh]  
4.4.3. OVC-HEV-ajoneuvojen varausta purkavan syklin toimintasäde  
Varausta purkavan syklin toimintasäde R  CDC määritetään tämän alaliitteen 3.2.4.3 kohdassa kuvatusta vara ­
usta purkavasta tyyppi 1 -testistä osana vaihtoehdon 1 testisekvenssiä, johon viitataan tämän alaliitteen 
3.2.6.1 kohdassa osana vaihtoehdon 3 testisekvenssiä. R  CDC on matka, joka ajetaan varausta purkavan tyyppi 
1 -testin alusta tämän alaliitteen 3.2.4.4 mukaiseen siirtymäsyklin loppuun.FI L 175/606 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.4.4. OVC-HEV-ajoneuvojen vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde  
4.4.4.1. Vastaavan syklikohtaisen sähkökäyttöisen toimintasäteen määrittäminen  
Vastaava syklikohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
jossa  
EAER on vastaava syklikohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde [km]  
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa taulukon A8/5 vaiheen 7 mukaisesti 
[g/km]  
M CO2,CD,avg  on jäljempänä olevan yhtälön mukaisesti määritetty varausta purettaessa syntyvien CO  2 -pääs ­
töjen massan aritmeettinen keskiarvo [g/km]  
R CDC on tämän alaliitteen 4.4.2 kohdan mukainen toimintasäde varausta purkavassa syklissä [km]  
ja 
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
jossa  
M CO2,CD,avg  on varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo [g/km]  
M CO2,CD,j  on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti määritetty CO  2 -päästöjen massa varausta 
purkavan tyyppi 1 testin vaiheessa j [g/km]  
dj on varausta purkavan tyyppi 1 -testin vaiheessa j ajettu matka [km]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä.  
4.4.4.2. Vastaavan vaihekohtaisen sähkökäyttöisen toimintasäteen määrittäminen  
Vastaava vaihekohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
jossa  
EAER  p on tarkasteltavan vaiheen p vastaava vaihekohtainen sähkökäyttöinen toimintasäde [km]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/607
 
M CO2,CS,p  on tarkasteltavan vaiheen p vaihekohtaisten CO  2 -päästöjen massa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 
-testissä taulukon A8/5 vaiheen 7 mukaisesti [g/km]  
ΔE REESS,j  on kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergianmuutos tarkasteltavassa vaiheessa j [Wh]  
EC DC,CD,p  on sähköenergiankulutus tarkasteltavassa vaiheessa p perustana REESS-järjestelmän purkautumi ­
nen [Wh/km]  
j on tarkasteltavan vaiheen järjestysnumero  
k on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen 
vaiheiden lukumäärä  
ja 
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
jossa  
M CO2,CD,avg,p  on tarkasteltavan vaiheen p varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan aritmeetti ­
nen keskiarvo [g/km]  
M CO2,CD,p,c  on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti määritetty CO  2 -päästöjen massa varausta 
purkavan tyyppi 1 testin syklin c vaiheessa p [g/km]  
d p,c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c vaiheessa p ajettu matka [km]  
c on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero  
p on soveltuvan WLTP-testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero  
n c on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen 
sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä  
ja 
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
jossa  
EC DC,CD,P  on sähköenergiankulutus tarkasteltavassa vaiheessa p perustana REESS-järjestelmän purkautumi ­
nen varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä [Wh/km]  
EC DC,CD,P,C  on tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti määritetty sähköenergiankulutus varausta purkavan 
tyyppi 1 -testin syklin c tarkasteltavassa vaiheessa p perustana REESS-järjestelmän purkautumi ­
nen [Wh/km]FI L 175/608 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
d p,c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin syklin c vaiheessa p ajettu matka [km]  
c on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero  
p on soveltuvan WLTP-testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero  
n c on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen 
sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.  
Tarkasteltavat vaihekohtaiset arvot otetaan hitaasta, keskinopeasta, nopeasta ja moottoritievaiheesta sekä 
kaupunkiajosyklistä.  
4.4.5. OVC-HEV-ajoneuvojen todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde varausta purkavassa tilassa  
Todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde varausta purkavassa tilassa lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
jossa  
R CDA on todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde purkavassa tilassa [km]  
M CO2,CS  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa taulukon A8/5 vaiheen 7 mu ­
kaisesti [g/km]  
M CO2,n,cycle  on CO  2 -päästöjen massa varausta purkavan tyyppi 1 -testin soveltuvassa WLTP-testisyklissä 
n [g/km]  
M CO2,CD,avg,n–1  on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä 
testin alusta sovellettavan WLTP-testisyklin n–1 loppuun [g/km]  
d c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisyklissä c ajettu matka [km]  
d n on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisyklissä n ajettu matka [km]  
c on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero  
n on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen 
sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.  
ja 
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/609
 
jossa  
M CO2,CD,avg,n–1  on CO  2 -päästöjen massan aritmeettinen keskiarvo varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä 
testin alusta sovellettavan WLTP-testisyklin n–1 loppuun [g/km]  
M CO2,CD,c  on alaliitteessä 7 olevan 3.2.1 kohdan mukaisesti määritetty CO  2 -päästöjen massa varausta 
purkavan tyyppi 1 testin sovellettavassa WLTP-testisyklissä c [g/km]  
d c on varausta purkavan tyyppi 1 -testin sovellettavassa WLTP-testisyklissä c ajettu matka [km]  
c on tarkasteltavan sovellettavan WLTP-testisyklin järjestysnumero  
n on tämän alaliitteen 3.2.4.4 kohdan mukaiseen siirtymäsyklin n loppuun mennessä ajettujen 
sovellettavien WLTP-testisyklien lukumäärä.  
4.5. Yksittäisten ajoneuvojen arvojen interpolointi  
4.5.1. NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen interpolointialue  
Interpolointimenetelmää saa käyttää vain silloin, kun taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisten varausta ylläpi ­
dettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan M  CO2,CS  ero L- ja H-testiajoneuvon välillä on vähintään 5 g/km ja 
enintään 20 g/km tai 20 prosenttia H-ajoneuvon taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisten varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO  2 -päästöjen massasta M  CO2,CS  sen mukaan, kumpi arvo on pienempi.  
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella voidaan perheen yksittäisten ajoneuvojen 
arvojen interpolointia laajentaa, jos ekstrapolaatio on enintään 3 g/km suurempi kuin H-ajoneuvon varausta 
ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa ja/tai enintään 3 g/km pienempi kuin L-ajoneuvon varausta 
ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa. Laajennus on pätevä vain interpolointialueen tässä kohdassa 
määritettyjen absoluuttisten rajojen puitteissa.  
Suurinta absoluuttista raja-arvoa, jonka mukaan varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan ero 
L- ja H-testiajoneuvon välillä saa olla enintään 20 g/km tai 20 prosenttia H-ajoneuvon varausta ylläpidet ­
täessä syntyvien CO  2 -päästöjen massasta sen mukaan, kumpi arvo on pienempi, voidaan korottaa 10 
g:lla/km, jos testataan M-ajoneuvo. M-ajoneuvo on interpolointiperheeseen kuuluva ajoneuvo, jonka sykli ­
kohtainen energiantarve poikkeaa enintään ± 10 prosenttia L- ja H-ajoneuvon arvojen aritmeettisesta keski ­
arvosta.  
M-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan lineaarisuus on tarkastettava suhteessa 
L- ja H-ajoneuvon lineaarisesti interpoloituun varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massaan.  
M-ajoneuvon lineaarisuuskriteerin katsotaan täyttyvän, jos M-ajoneuvolle mitattu varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO  2 -päästöjen massa eroaa L- ja H-ajoneuvon lineaarisesti interpoloidusta varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO  2 -päästöjen massasta alle 1 g/km. Jos ero on suurempi, lineaarisuuskriteerin katsotaan täytty ­
vän, jos ero on 3 g/km tai 3 prosenttia M-ajoneuvon interpoloidusta varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 - 
päästöjen massasta sen mukaan, kumpi arvo on pienempi.  
Jos lineaarisuuskriteeri täyttyy, L- ja H-ajoneuvon välistä interpolointia sovelletaan kaikkiin interpolointiper ­
heen yksittäisiin ajoneuvoihin.  
Jos lineaarisuuskriteeri ei täyty, interpolointiperhe jaetaan kahteen osaperheeseen, joista yhteen kuuluvien 
ajoneuvojen syklikohtainen energiantarve sijoittuu L- ja M- ajoneuvon väliin ja toiseen kuuluvien ajoneuvo ­
jen syklikohtainen energiantarve M- ja H-ajoneuvon väliin.FI L 175/610 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kun kyse on ajoneuvoista, joiden syklikohtainen energiantarve sijoittuu L- ja M-ajoneuvon väliin, korvataan 
kukin yksittäisten OVC-HEV- ja NOVC-HEV-arvojen interpolointiin tarvittava H-ajoneuvon parametri vastaa ­
valla M-ajoneuvon parametrilla.  
Kun kyse on ajoneuvoista, joiden syklikohtainen energiantarve sijoittuu M- ja H-ajoneuvon väliin, korvataan 
kukin yksittäisten syklikohtaisten arvojen interpolointiin tarvittava L-ajoneuvon parametri vastaavalla M- 
ajoneuvon parametrilla.  
4.5.2. Vaihekohtaisen energiantarpeen laskeminen  
Interpolointiperheen yksittäisten ajoneuvojen energiantarve E  k,p ja ajettu matka d  c,p vaiheessa p lasketaan 
alaliitteessä 7 olevassa 5 kohdassa esitetyllä menettelyllä alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.2.3 kohdan mukaisesti 
ajovastuskertoimien ja massojen sarjoille k.  
4.5.3. Yksittäisten ajoneuvojen interpolointikertoimien laskeminen K  ind,p 
Lasketaan vaihekohtainen interpolointikerroin K  ind,p kullekin tarkasteltavalle vaiheelle p seuraavasta yhtälöstä:  
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
jossa  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin vaiheessa p  
E 1,p on L-ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan 
mukaisesti [Ws]  
E 2,p on H-ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan 
mukaisesti [Ws]  
3,p on yksittäisen ajoneuvon energiantarve tarkasteltavassa vaiheessa laskettuna alaliitteessä 7 olevan 5 
kohdan mukaisesti [Ws]  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.  
Jos tarkasteltava vaihe p on sovellettava WLTP-testisykli, K  ind,p saa nimityksen K  ind . 
4.5.4. Yksittäisten ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massan interpolointi  
4.5.4.1. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon tai NOVC-HEV-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen 
massa  
Yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa lasketaan seuraavasta yhtälös ­
tä: 
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
jossa  
M CO2–ind,CS,p  on yksittäisen ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa tarkastelta ­
vassa vaiheessa p taulukon A8/5 vaiheen 9 mukaisesti [g/km]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  on L-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa tarkasteltavassa vai ­
heessa p taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisesti [g/km]  
M CO2–H,CS,p  on H-ajoneuvon varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa tarkasteltavassa vai ­
heessa p taulukon A8/5 vaiheen 8 mukaisesti [g/km]  
K ind,d on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin vaiheessa p  
p on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.  
Tarkasteltavat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-testisykli.  
4.5.4.2. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu 
arvo  
Yksittäisen ajoneuvon varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo 
lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
jossa  
M CO2–ind,CD  on yksittäisen ajoneuvon varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijä ­
painotettu arvo [g/km]  
M CO2–L,CD  on ajoneuvon L varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu 
arvo [g/km]  
M CO2–H,CD  on ajoneuvon H varausta purettaessa syntyvien CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu 
arvo [g/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.4.3. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo  
Yksittäisen ajoneuvon CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
jossa  
M CO2–ind,weighted  on yksittäisen ajoneuvon CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo [g/km]  
M CO2–L,weighted  on ajoneuvon L CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo [g/km]  
M CO2–H,weighted  on ajoneuvon H CO  2 -päästöjen massan käyttötekijäpainotettu arvo [g/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyk ­
lissä.FI L 175/612 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.5.5. Yksittäisten ajoneuvojen polttoaineenkulutuksen interpolointi  
4.5.5.1. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon tai NOVC-HEV-ajoneuvon polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä  
Yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
jossa  
FC ind,CS,p  on yksittäisen ajoneuvon polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkasteltavassa vaiheessa p 
taulukon A8/6 vaiheen 3 mukaisesti [l/100 km]  
FC L,CS,p  on ajoneuvon L polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkasteltavassa vaiheessa p taulukon 
A8/6 vaiheen 2 mukaisesti [l/100 km]  
FC H,CS,p  on ajoneuvon H polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä tarkasteltavassa vaiheessa p taulukon 
A8/6 vaiheen 2 mukaisesti [l/100 km]  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin vaiheessa p  
p on sovellettavan WLTP-testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.  
Tarkasteltavat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-testisykli.  
4.5.5.2. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa  
Yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa lasketaan seuraavasta 
yhtälöstä: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
jossa  
FC ind,CD  on yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa [l/100 
km]  
FC L,CD on ajoneuvon L käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa [l/100 km]  
FC H,CD  on ajoneuvon H käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus varausta purettaessa [l/100 km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.5.3. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus  
Yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
jossa  
FC ind,weighted  on yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus [l/100 km]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/613
 
FC L,weighted  on ajoneuvon L käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus [l/100 km]  
FC H,weighted  on ajoneuvon H käyttötekijäpainotettu polttoaineenkulutus [l/100 km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.6 Yksittäisten ajoneuvojen sähköenergiankulutuksen interpolointi  
4.5.6.1. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva 
sähköenergiankulutus varausta purettaessa  
Yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköener ­
giankulutus varausta purettaessa lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
jossa  
EC AC–ind,CD  on yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perus ­
tuva sähköenergiankulutus varausta purettaessa [Wh/km]  
EC AC–L,CD  on ajoneuvon L käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva säh ­
köenergiankulutus varausta purettaessa [Wh/km]  
EC AC–H,CD  on ajoneuvon H käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva säh ­
köenergiankulutus varausta purettaessa [Wh/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyklissä.  
4.5.6.2. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva 
sähköenergiankulutus  
Yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva sähköener ­
giankulutus lasketaan seuraavasta yhtälöstä:  
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
jossa  
EC AC–ind,weighted  on yksittäisen ajoneuvon käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan 
perustuva sähköenergiankulutus [Wh/km]  
EC AC–L,weighted  on ajoneuvon L käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva 
sähköenergiankulutus [Wh/km]  
EC AC–H,weighted  on ajoneuvon H käyttötekijäpainotettu sähköverkosta ladattuun sähköenergiaan perustuva 
sähköenergiankulutus [Wh/km]  
K ind on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin sovellettavassa WLTP-testisyk ­
lissä.FI L 175/614 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
4.5.6.3. Yksittäisten OVC-HEV- ja täyssähköajoneuvojen sähköenergiankulutus  
Yksittäisen ajoneuvon sähköenergiankulutus lasketaan OVC-HEV-ajoneuvon tapauksessa tämän alaliitteen 
4.3.3 kohdan ja täyssähköajoneuvojen tapauksessa tämän alaliitteen 4.3.4 kohdan mukaisesti seuraavasta 
yhtälöstä 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
jossa  
EC ind,p on yksittäisen ajoneuvon sähköenergiankulutus tarkasteltavassa vaiheessa p [Wh/km]  
EC L,p on ajoneuvon L sähköenergiankulutus tarkasteltavassa vaiheessa p [Wh/km]  
EC H,p on ajoneuvon H sähköenergiankulutus tarkasteltavassa vaiheessa p [Wh/km]  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin vaiheessa p  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.  
Tarkasteltavat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-kaupunki ­
testisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.  
4.5.7 Yksittäisten ajoneuvojen sähkökäyttöisten toimintasäteiden interpolointi  
4.5.7.1. OVC-HEV-ajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde  
Jos seuraava kriteeri täyttyy:  
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
jossa  
AER  L : on ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-testisyklissä [km]  
AER  H : on ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde sovellettavassa WLTP-testisyklissä [km]  
R CDA,L  : on ajoneuvon L todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde [km]  
R CDA,H  : on ajoneuvon H todellinen sähkökäyttöinen toimintasäde [km],  
yksittäisen ajoneuvon sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
jossa  
AER  ind,p on yksittäisen ajoneuvon sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
AER  L,p on ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
AER  H,p on ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/615
 
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin vaiheessa p  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.  
Tarkasteltavat jaksot ovat sovellettava WLTP-kaupunkitestisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.  
Jos tämän kohdan kriteeri ei täyty, sovelletaan ajoneuvolle H määritettyä sähkökäyttöistä toimintasädettä 
kaikkiin interpolointiperheen ajoneuvoihin.  
4.5.7.2. Täyssähköajoneuvojen sähkökäyttöinen toimintasäde  
Yksittäisen ajoneuvon sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
jossa  
PER  ind,p on yksittäisen ajoneuvon sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
PER  L,p on ajoneuvon L sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
PER  H,p on ajoneuvon H sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin vaiheessa p  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.  
Tarkasteltavat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-kaupunki ­
testisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.  
4.5.7.3. Yksittäisen OVC-HEV-ajoneuvon vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde  
Yksittäisen ajoneuvon vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
jossa  
EAER  ind,p on yksittäisen ajoneuvon vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
EAER  L,p on ajoneuvon L vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
EAER  H,p on ajoneuvon H vastaava sähkökäyttöinen toimintasäde tarkasteltavassa vaiheessa p [km]  
K ind,p on tarkasteltavan yksittäisen ajoneuvon interpolointikerroin vaiheessa p  
p on sovellettavan testisyklin yksittäisen vaiheen järjestysnumero.  
Tarkasteltavat vaiheet ovat hidas, keskinopea, nopea ja moottoritievaihe sekä sovellettava WLTP-kaupunki ­
testisykli ja sovellettava WLTP-testisykli.FI L 175/616 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Alaliite 8  
Lisäys 1  
REESS-järjestelmän varaustilaprofiili  
1. Testisekvenssit ja REESS-profiilit: OVC-HEV-ajoneuvot, varausta purkava ja varausta ylläpitävä testi  
1.1. OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 1:  
Varausta purkava tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta ylläpitävää tyyppi 1 -testiä (A8.App1/1)  
Kuva A8.App1/1  
OVC-HEV-ajoneuvot, varausta purkava tyyppi 1 -testi
  
1.2. OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 2:  
Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ilman sen jälkeen tehtävää varausta purkavaa tyyppi 1 -testiä (A8.App1/2)  
Kuva A8.App1/2  
OVC-HEV-ajoneuvot, varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/617
 
1.3. OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 3:  
Varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi (A8.App1/3)  
Kuva A8.App1/3  
OVC-HEV-ajoneuvot, varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi
FI L 175/618 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
1.4. OVC-HEV-ajoneuvon testisekvenssi vaihtoehdossa 4:  
Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta purkava tyyppi 1 -testi  
Kuva A8.App1/4  
OVC-HEV-ajoneuvot, varausta purkava tyyppi 1 -testi ja sitä seuraava varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/619
 
2. NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen testisekvenssi  
Varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi  
Kuva A8.App1/5  
NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvot, varausta ylläpitävä tyyppi 1 -testi
  
3. Täyssähköajoneuvojen testisekvenssit  
3.1. Perättäisten syklien menettely  
Kuva A8.App1/6  
Täyssähköajoneuvojen perättäisten syklien testisekvenssi
FI L 175/620 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.2. Lyhennetty testausmenettely  
Kuva A8.App1/7  
Täyssähköajoneuvojen lyhennetyn menettelyn testisekvenssi
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/621
 
Alaliite 8  
Lisäys 2  
REESS-järjestelmän energianmuutokseen perustuva korjausmenettely  
Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla korvataan varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä saatu NOVC-HEV- ja OVC- 
HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massa sekä NOVC-FCHV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus REESS-järjestelmän sähköe ­
nergianmuutoksen funktiona.  
1. Yleiset vaatimukset  
1.1. Tämän lisäyksen sovellettavuus  
1.1.1. NOVC-FCHV-ajoneuvojen vaihekohtainen polttoaineenkulutus ja NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen vaihe ­
kohtaisten CO  2 -päästöjen massa on korjattava.  
1.1.2. Jos NOVC-FCHV-ajoneuvojen polttoaineenkulutus tai NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen koko syklistä 
mitattu CO  2 -päästöjen massa korjataan tämän lisäyksen 1.1.3 tai 1.1.4 kohdan mukaisesti, lasketaan tämän 
alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testistä saatava varausta ylläpidettäessä ta ­
pahtuva REESS-järjestelmän energianmuutos ΔE REESS,CS  . Tämän alaliitteen 4.3 kohdassa käytettävä tarkasteltava 
jakso j määritetään varausta ylläpitävän tyyppi 1 -testin perusteella.  
1.1.3. Korjaus tehdään, jos ΔE REESS,CS  on negatiivinen (eli REESS-järjestelmän varaus purkautuu) ja 1.2 kohdan 
mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on suurempi kuin sovellettava taulukossa A8.App2/1 annettu toleranssi.  
1.1.4. Korjaus voidaan jättää tekemättä ja korjaamattomia arvoja voidaan käyttää seuraavissa tapauksissa:  
a) ΔE REESS,CS  on positiivinen (eli REESS-järjestelmää ladataan) ja 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri 
c on suurempi kuin sovellettava taulukossa A8.App2/1 annettu toleranssi.  
b) Jäljempänä olevan 1.2 kohdan mukaisesti laskettu korjauskriteeri c on pienempi kuin sovellettava taulukossa 
A8.App2/1 annettu toleranssi.  
c) Valmistaja voi osoittaa hyväksyntäviranomaiselle, ettei muutoksen ΔE REESS,CS  ja varausta ylläpidettäessä 
syntyvien CO  2 -päästöjen massan eikä muutoksen ΔE REESS,CS  ja polttoaineenkulutuksen välillä ole suhdetta.  
1.2. Korjauskriteeri c on REESS-järjestelmän sähköenergian muutoksen absoluuttisen arvon ΔE REESS,CS  ja poltto ­
aineen energiasisällön suhde, joka lasketaan seuraavasti: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
jossa  
ΔE REESS,CS  on tämän lisäyksen 1.1.2 kohdan mukainen varausta ylläpidettäessä tapahtuva REESS-järjestel ­
män energianmuutos [Wh]  
E fuel,CS  on kulutetun polttoaineen energiasisältö varausta ylläpidettäessä [Wh]. Se lasketaan NOVC-HEV- 
ja OVC-HEV-ajoneuvojen tapauksessa 1.2.1 ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen tapauksessa 1.2.2 koh ­
dan mukaisesti.  
1.2.1. NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen polttoaineen energiapitoisuus varausta ylläpidettäessä  
NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen kuluttaman polttoaineen energiapitoisuus varausta ylläpidettäessä laske ­
taan seuraavasta yhtälöstä: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
jossa  
E fuel,CS  on kulutetun polttoaineen energiapitoisuus varausta ylläpidettäessä varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin sovellettavassa WLTP-testisyklissä [Wh]FI L 175/622 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
HV on taulukossa A6.App2/1 annettu lämpöarvo [kWh/l]  
FC CS,nb  on varausta ylläpidettäessä tapahtuva tasapainottamaton polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä 
tyyppi 1 -testissä ilman energiatasekorjausta määritettynä alaliitteessä 7 olevan 6 kohdan mukaisesti 
käyttäen taulukon A8/5 vaiheen 2 mukaisia päästöjen kaasumaisten yhdisteiden arvoja [l/100 km].  
d CS on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä ajettu matka [km]  
10 on kerroin muutettaessa arvo wattitunneiksi.  
1.2.2. NOVC-FCHV-ajoneuvojen polttoaineen energiapitoisuus varausta ylläpidettäessä  
NOVC-FCHV-ajoneuvojen kuluttaman polttoaineen energiapitoisuus varausta ylläpidettäessä lasketaan seuraa ­
vasta yhtälöstä: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  on kulutetun polttoaineen energiapitoisuus varausta ylläpidettäessä varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testin sovellettavassa WLTP-testisyklissä [Wh]  
121 on vedyn alempi lämpöarvo [MJ/kg]  
FC CS,nb  on varausta ylläpidettäessä tapahtuva tasapainottamaton polttoaineenkulutus varausta ylläpitävässä 
tyyppi 1 -testissä ilman energiatasekorjausta taulukon A8/7 vaiheen 1 mukaisesti määritettynä 
[kg/100 km].  
d CS on vastaavassa sovellettavassa WLTP-testisyklissä ajettu matka [km]  
1 
0,36  on kerroin muutettaessa arvo wattitunneiksi.  
Taulukko A8.App2/1  
Korjauskriteerit  
Sovellettava tyyppi 1 -testisykli  Hidas + keskinopea  Hidas + keskinopea + nopea  Hidas + keskinopea + nopea 
+ moottoritie  
Korjauskriteerisuhde c  0,015  0,01  0,005  
2. Korjauskertoimien laskeminen  
2.1. CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin K  CO2 , polttoaineenkulutuksen korjauskerroin K  fuel,FCHV  sekä valmistajan 
niin pyytäessä vaihekohtaiset korjauskertoimet K  CO2,p  ja K  fuel,FCHV,p  määritetään sovellettavien varausta ylläpi ­
tävän tyyppi 1 -testisyklien perusteella.  
Jos NOVC-HEV- ja OVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massan korjauskertoimen määrittämiseksi testattiin 
ajoneuvo H, kerrointa voidaan soveltaa interpolointiperheessä.  
2.2. Korjauskertoimet määritetään varausta ylläpitävistä tyyppi 1 -testeistä tämän lisäyksen 3 kohdan mukaisesti. 
Valmistajan on tehtävä vähintään viisi testiä.  
Valmistaja voi pyytää, että REESS-järjestelmän varaustila säädetään ennen testiä valmistajan suositusten mukai ­
sesti ja tämän lisäyksen 3 kohdassa kuvatulla tavalla. Tätä menettelyä voidaan käyttää vain sellaisen varausta 
ylläpitävän tyyppi 1 -testin toteuttamiseksi, jossa energianmuutoksen ΔE REESS,CS  etumerkki on vastakkainen, ja 
menettely edellyttää hyväksyntäviranomaisen suostumusta.  
Mittaussarjan on täytettävä seuraavat kriteerit:  
a) Sarjassa on oltava ainakin yksi testi, jossa ΔE REESS,CS  , ja ainakin yksi testi, jossa ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  on 
tämän alaliitteen 4.3 kohdan mukaisesti testissä n määritettyjen kaikkien REESS-järjestelmien sähköenergi ­
anmuutosten summa (Wh).FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/623
 
b) Suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta testistä ja suurimman positiivisen sähköener ­
gianmuutoksen antaneesta testistä saatujen arvojen M  CO2,CS  eron on oltava vähintään 5 g/km. Tätä vaa ­
timusta ei sovelleta kertoimen K  fuel,FCHV  määrittämiseen.  
Määritettäessä kerrointa K  CO2 voidaan testien vaadittua lukumäärää pienentää kolmeen testiin, jos kaikki 
seuraavat kriteerit täyttyvät kriteerien a ja b lisäksi:  
c) Kahdesta perättäisestä testissä tehdystä sähköenergianmuutokseen liittyvästä mittauksesta saatujen arvojen 
M CO2,CS  ero on enintään 10 g/km.  
d) Kriteerin b lisäksi edellytetään, että suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta testistä ja 
suurimman positiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta testistä saadut arvot eivät sijoitu seuraavasti 
määritellylle alueelle:  
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
jossa  
E fuel on kulutetun polttoaineen energiasisältö laskettuna tämän lisäyksen 1.2 kohdan mukaisesti [Wh].  
e) Suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta testistä saadun arvon M  CO2,CS  eron suhteessa 
arvojen keskiarvoon ja suurimman negatiivisen sähköenergianmuutoksen antaneesta testistä saadun arvon 
M CO2,CS  eron suhteessa arvojen keskiarvoon on oltava sama ja mieluiten kriteerissä d määritellyllä alueella.  
Ennen kuin valmistajan määrittämiä korjauskertoimia voidaan soveltaa, hyväksyntäviranomaisen on tarkis ­
tettava ja hyväksyttävä ne.  
Jos vähintään viiden testin sarja ei täytä kriteeriä a tai b tai kumpaakaan niistä, valmistajan on toimitettava 
hyväksyntäviranomaiselle näyttöä siitä, miksi ajoneuvo ei voi täyttää näitä kriteereitä. Jos näyttö ei tyydytä 
hyväksyntäviranomaista, se voi vaatia lisätestien suorittamista. Jos kriteerit eivät lisätestienkään jälkeen täyty, 
hyväksyntäviranomainen määrittää mittauksiin perustuvan varovaisen korjauskertoimen.  
2.3. Korjauskertoimien K  fuel,FCHV  ja K  CO2 laskeminen K  CO2 
2.3.1. Polttoaineenkulutuksen korjauskertoimen määrittäminen K  fuel,FCHV  
NOVC-HEV-ajoneuvojen polttoaineenkulutuksen korjauskerroin K  fuel,FCHV  määritetään ajamalla sarja varausta 
ylläpitäviä tyyppi 1 -testejä ja lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
jossa  
K fuel,FCHV  on polttoaineenkulutuksen korjauskerroin [(kg/100 km)/(Wh/km)]  
EC DC,CS,n  on testistä n saatu varausta ylläpidettäessä tapahtuva sähköenergiankulutus, joka perustuu 
REESS-järjestelmän varauksen purkautumiseen ja määritetään jäljempänä olevasta yhtälöstä 
[Wh/km]  
EC DC,CS,avg  on keskiarvo n  cs testistä saaduista varausta ylläpidettäessä tapahtuvan sähköenergiankulutuksen 
arvoista, jotka perustuvat REESS-järjestelmän varauksen purkautumiseen ja määritetään jäljem ­
pänä olevasta yhtälöstä [Wh/km]  
FC CS,nb,n  on polttoaineenkulutus varausta ylläpidettäessä ilman energiatasekorjausta taulukon A8/7 vai ­
heen 1 mukaisesti määritettynä [kg/100 km]  
FC CS,nb,avg  on n  cs testistä saatujen varausta ylläpidettäessä tapahtuvan polttoaineenkulutuksen energiatase ­
korjaamattomien arvojen aritmeettinen keskiarvo perustana polttoaineenkulutus ja määritettynä 
jäljempänä olevasta yhtälöstä [kg/100 km]  
n on tarkasteltavan testin järjestysnumeroFI L 175/624 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
n cs on testien kokonaismäärä  
ja 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 EC  DC;CS;n 
ja 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 FC CS;nb;n 
ja 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
jossa  
ΔE REESS,CS,n  on tämän lisäyksen 1.1.2 kohdan mukainen varausta ylläpidettäessä tapahtuva REESS-järjes ­
telmän sähköenergianmuutos testissä n [Wh]  
d CS,n on vastaavassa varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä n ajettu matka [km].  
Polttoaineenkulutuksen korjauskerroin pyöristetään neljään merkitsevään numeroon. Hyväksyntäviranomainen 
arvioi polttoaineenkulutuksen korjauskertoimen tilastollisen merkitsevyyden.  
2.3.1.1. Koko sovellettavan WLTP-testisyklin kattavien testien perusteella määritettyä polttoaineenkulutuksen korjaus ­
kerrointa voidaan käyttää kunkin yksittäisen vaiheen osalta tehtävään korjaukseen.  
2.3.1.2. Kullekin yksittäiselle vaiheelle voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella mää ­
rittää erilliset polttoaineenkulutuksen korjauskertoimet K  fuel,FCHV,p  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän 
lisäyksen 2.2 kohdan vaatimuksia. Tällöin on kunkin yksittäisen vaiheen osalta täytettävä samat kriteerit 
kuin tämän lisäyksen 2.2 kohdassa esitetään ja sovellettava tämän lisäyksen 2.3.1 kohdassa kuvattua menettelyä 
kuhunkin yksittäiseen vaiheeseen kunkin vaihekohtaisen korjauskertoimen määrittämiseksi.  
2.3.2. CO  2 -päästöjen massan korjauskertoimen K  CO2 määrittäminen  
OVC-HEV- ja NOVC-HEV-ajoneuvojen CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin K  CO2 määritetään ajamalla sarja 
varausta ylläpitäviä tyyppi 1 -testejä ja lasketaan seuraavasta yhtälöstä: 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
jossa  
K CO2 on CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin [(g/km)/(Wh/km)]  
EC DC,CS,n  on testistä n saatu varausta ylläpidettäessä tapahtuva sähköenergiankulutus, joka perustuu 
REESS-järjestelmän varauksen purkautumiseen ja määritetään tämän lisäyksen 2.3.1 kohdan 
mukaisesti [Wh/km]  
EC DC,CS,avg  on testeistä n  cs saatujen varausta ylläpidettäessä tapahtuvan sähköenergiankulutusten arvo ­
jen aritmeettinen keskiarvo perustana REESS-järjestelmän varauksen purkautuminen ja mää ­
ritettynä tämän lisäyksen 2.3.1 kohdan mukaisesti [Wh/km]  
M CO2,CS,nb,n  on varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massa ilman energiatasekorjausta ja 
taulukon A8/5 vaiheen 2 mukaisesti määritettynä [g/km]  
M CO2,CS,nb,avg  on testeistä n  cs saatujen varausta ylläpidettäessä syntyvien CO  2 -päästöjen massan energiat ­
asekorjaamattomien arvojen aritmeettinen keskiarvo perustana CO  2 -päästöjen massa ja 
määritettynä jäljempänä olevasta yhtälöstä [g/km]  
n on tarkasteltavan testin järjestysnumeroFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/625
 
n cs on testien kokonaismäärä  
ja 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n cs Ü X  n cs 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
CO  2 -päästöjen massan korjauskerroin pyöristetään neljään merkitsevään numeroon. Hyväksyntäviranomainen 
arvioi CO  2 -päästöjen massan korjauskertoimen tilastollisen merkitsevyyden.  
2.3.2.1. Koko sovellettavan WLTP-testisyklin kattavien testien perusteella määritettyä CO  2 -päästöjen massan korjaus ­
kerrointa voidaan käyttää kunkin yksittäisen vaiheen osalta tehtävään korjaukseen.  
2.3.2.2. Kullekin yksittäiselle vaiheelle voidaan valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella mää ­
rittää erilliset CO  2 -päästöjen massan korjauskertoimet K  CO2,p  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän lisäyksen 
2.2 kohdan vaatimuksia. Tällöin on kunkin yksittäisen vaiheen osalta täytettävä samat kriteerit kuin tämän 
lisäyksen 2.2 kohdassa esitetään ja sovellettava tämän lisäyksen 2.3.2 kohdassa kuvattua menettelyä kuhunkin 
yksittäiseen vaiheeseen vaihekohtaisten korjauskertoimien määrittämiseksi.  
3. Korjauskertoimien määrittämiseen käytettävä testausmenettely  
3.1. OVC-HEV-ajoneuvot  
OVC-HEV-ajoneuvoille on tehtävä jokin seuraavista kuvan A8.App2/1 mukaisista testisekvensseistä, jotta voi ­
daan mitata kaikki arvot, joita tarvitaan korjauskertoimien määrittämiseen tämän lisäyksen 2 kohdan mukai ­
sesti.  
Kuva A8.App2/1  
OVC-HEV-ajoneuvojen testisekvenssit
  
3.1.1. Testisekvenssi – vaihtoehto 1  
3.1.1.1. Esivakautus ja seisotus  
Ajoneuvon esivakautus ja seisotus tehdään tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.1 kohdassa kuvatuilla 
menettelyillä.FI L 175/626 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3.1.1.2. REESS-järjestelmän säätäminen  
Valmistaja voi säätää REESS-järjestelmää ennen 3.1.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloittamista. Val ­
mistajan on toimitettava näyttöä siitä, että 3.1.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloittamiseen sovellet ­
tavat vaatimukset täyttyvät.  
3.1.1.3. Testausmenettely  
3.1.1.3.1. Sovellettavassa WLTP-testisyklissä käytettävä kuljettajan valittavissa oleva ajotila valitaan tämän alaliitteen lisä ­
yksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.1.1.3.2. Testissä ajetaan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mukainen sovellettava WLTP-testisykli.  
3.1.1.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan alaliitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn 
mukaisesti.  
3.1.1.3.4. Jotta saadaan korjauskertoimien määrittämiseen riittävä määrä sovellettavia WLTP-testisyklejä, testin jälkeen 
voidaan ajaa tämän lisäyksen 2.2 kohdan mukaisesti vaadittavia perättäisiä sekvenssejä, joissa noudatetaan 
tämän lisäyksen 3.1.1.1–3.1.1.3 kohtaa.  
3.1.2. Testisekvenssi – vaihtoehto 2  
3.1.2.1. Esivakautus  
Testiajoneuvon esivakautus tehdään tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevassa 2.1.1 tai 2.1.2 kohdassa kuvatuilla 
menettelyillä.  
3.1.2.2. REESS-järjestelmän säätäminen  
Esivakautuksen jälkeen jätetään tekemättä tämän alaliitteen lisäyksessä 4 olevan 2.1.3 kohdan mukainen 
seisottaminen ja pidetään enintään 60 minuutin mittainen tauko, jonka aikana REESS-järjestelmän säätäminen 
on sallittua. Ennen kutakin testiä pidetään samanlainen tauko. Välittömästi tauon jälkeen sovelletaan tämän 
lisäyksen 3.1.2.3 kohdan vaatimuksia.  
Ennen REESS-järjestelmän säätämistä voidaan valmistajan pyynnöstä tehdä ylimääräinen lämmitysmenettely sen 
varmistamiseksi, että korjauskertoimen määrittämisessä vallitsevat samanlaiset alkuolosuhteet. Jos valmistaja 
pyytää tällaista lisälämmitystä, testisekvenssissä on kaikissa tapauksissa käytettävä samaa lämmitysmenettelyä.  
3.1.2.3. Testausmenettely  
3.1.2.3.1. Sovellettavassa WLTP-testisyklissä käytettävä kuljettajan valittavissa oleva ajotila valitaan tämän alaliitteen lisä ­
yksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.1.2.3.2. Testissä ajetaan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mukainen sovellettava WLTP-testisykli.  
3.1.2.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan alaliitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn 
mukaisesti.  
3.1.2.3.4. Jotta saadaan korjauskertoimien määrittämiseen riittävä määrä sovellettavia WLTP-testisyklejä, testin jälkeen 
voidaan ajaa tämän lisäyksen 2.2 kohdan mukaisesti vaadittavia perättäisiä sekvenssejä, joissa noudatetaan 
tämän lisäyksen 3.1.2.2–3.1.2.3 kohtaa.  
3.2. NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvot  
NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvoille on tehtävä jokin seuraavista kuvan A8.App2/2 mukaisista testisek ­
vensseistä, jotta voidaan mitata kaikki arvot, joita tarvitaan korjauskertoimien määrittämiseen tämän lisäyksen 
2 kohdan mukaisesti.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/627
 
Kuva A8.App2/2  
NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen testisekvenssit
  
3.2.1. Testisekvenssi – vaihtoehto 1  
3.2.1.1. Esivakautus ja seisotus  
Testiajoneuvo esivakautetaan ja sitä seisotetaan tämän alaliitteen 3.3.1 kohdan mukaisesti.  
3.2.1.2. REESS-järjestelmän säätäminen  
Valmistaja voi säätää REESS-järjestelmää ennen 3.2.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloittamista. Val ­
mistajan on toimitettava näyttöä siitä, että 3.2.1.3 kohdan mukaisen testausmenettelyn aloittamiseen sovellet ­
tavat vaatimukset täyttyvät.  
3.2.1.3. Testausmenettely  
3.2.1.3.1. Kuljettajan valittavissa oleva ajotila valitaan tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.2.1.3.2. Testissä ajetaan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mukainen sovellettava WLTP-testisykli.  
3.2.1.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan alaliitteessä 6 kuvatun varausta ylläpitävän tyyppi 1 
-testausmenettelyn mukaisesti.  
3.2.1.3.4. Jotta saadaan korjauskertoimien määrittämiseen riittävä määrä sovellettavia WLTP-testisyklejä, testin jälkeen 
voidaan ajaa tämän lisäyksen 2.2 kohdan mukaisesti vaadittavia perättäisiä sekvenssejä, joissa noudatetaan 
tämän lisäyksen 3.2.1.1–3.2.1.3 kohtaa.  
3.2.2. Testisekvenssi – vaihtoehto 2  
3.2.2.1. Esivakautus  
Testiajoneuvo esivakautetaan tämän alaliitteen 3.3.1 kohdan mukaisesti.  
3.2.2.2. REESS-järjestelmän säätäminen  
Esivakautuksen jälkeen jätetään tekemättä tämän alaliitteen 3.3.1.2 kohdan mukainen seisottaminen ja pidetään 
enintään 60 minuutin mittainen tauko, jonka aikana REESS-järjestelmän säätäminen on sallittua. Ennen kutakin 
testiä pidetään samanlainen tauko. Välittömästi tauon jälkeen sovelletaan tämän lisäyksen 3.2.2.3 kohdan 
vaatimuksia.FI L 175/628 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Ennen REESS-järjestelmän säätämistä voidaan valmistajan pyynnöstä tehdä ylimääräinen lämmitysmenettely sen 
varmistamiseksi, että korjauskertoimen määrittämisessä vallitsevat samanlaiset alkuolosuhteet. Jos valmistaja 
pyytää tällaista lisälämmitystä, testisekvenssissä on kaikissa tapauksissa käytettävä samaa lämmitysmenettelyä.  
3.2.2.3. Testausmenettely  
3.2.2.3.1. Sovellettavassa WLTP-testisyklissä käytettävä kuljettajan valittavissa oleva ajotila valitaan tämän alaliitteen lisä ­
yksessä 6 olevan 3 kohdan mukaisesti.  
3.2.2.3.2. Testissä ajetaan tämän alaliitteen 1.4.2 kohdan mukainen sovellettava WLTP-testisykli.  
3.2.2.3.3. Ellei tässä lisäyksessä toisin mainita, ajoneuvo testataan alaliitteessä 6 kuvatun tyyppi 1 -testausmenettelyn 
mukaisesti.  
3.2.2.3.4. Jotta saadaan korjauskertoimien määrittämiseen riittävä määrä sovellettavia WLTP-testisyklejä, testin jälkeen 
voidaan ajaa tämän lisäyksen 2.2 kohdan mukaisesti vaadittavia perättäisiä sekvenssejä, joissa noudatetaan 
tämän lisäyksen 3.2.2.2–3.2.2.3 kohtaa.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/629
 
Alaliite 8  
Lisäys 3  
REESS-järjestelmän virran ja jännitteen määrittäminen – NOVC-HEV-, OVC-HEV-, täyssähkö- ja NOVC-FCHV- 
ajoneuvot  
1. Johdanto  
1.1. Tässä lisäyksessä määritellään menettely ja vaadittavat laitteet, joilla määritetään NOVC-HEV-, OVC-HEV-, täys ­
sähkö- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen REESS-järjestelmän virta ja jännite.  
1.2. REESS-järjestelmän virran ja jännitteen mittaaminen alkaa samalla hetkellä kun testauskin ja päättyy välittömästi, 
kun ajoneuvolle tehtävä testi päättyy.  
1.3. REESS-järjestelmän virta ja jännite määritetään kustakin vaiheesta.  
1.4. Hyväksyntäviranomaiselle on toimitettava luettelo laitteista (mukaan luettuna laitteen valmistaja, mallinumero, 
sarjanumero ja viimeisimmät kalibrointipäivät (tapauksen mukaan)), joita valmistaja käyttää REESS-järjestelmän 
jännitteen ja virran mittaamiseen seuraavien aikana:  
a) tämän alaliitteen 3 kohdan mukainen tyyppi 1 -testi  
b) menettely, jolla määritetään tämän alaliitteen lisäyksen 2 mukaiset korjauskertoimet (tapauksen mukaan)  
c) alaliitteessä 6 a kuvattu ATCT-testi.  
2. REESS-järjestelmän virta  
REESS-järjestelmän varauksen purkautumisen katsotaan olevan negatiivista virtaa.  
2.1. REESS-järjestelmän virran ulkoinen mittaaminen  
2.1.1. REESS-järjestelmän virrat mitataan testeissä käyttämällä pihtityypistä tai suljettua virta-anturia. Virranmittausjär ­
jestelmän on täytettävä tämän alaliitteen taulukossa A8/1 esitetyt vaatimukset. Virta-anturien on kestettävä moot ­
torin käynnistämisen yhteydessä syntyvät virtapiikit ja mittauspaikan lämpötila.  
2.1.2. Virta-anturit kytketään johonkin REESS-järjestelmistä liittämällä ne johtoon, joka on kytketty suoraan REESS- 
järjestelmään, ja niihin on johdettava REESS-järjestelmän koko virta.  
Jos johtimet on eristetty, käytetään sopivia menetelmiä, joista on sovittu hyväksyntäviranomaisen kanssa.  
Jotta REESS-järjestelmän virta voidaan helposti mitata käyttämällä ulkoisia laitteita, valmistajan olisi varustettava 
ajoneuvo soveltuvilla, turvallisilla ja helposti saavutettavilla kytkentäpisteillä. Jos se ei ole mahdollista, valmistajan 
on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle välineet, joilla virta-anturi voidaan kytkeä REESS-järjestelmän johtoihin 
edellä tässä kohdassa kuvatulla tavalla.  
2.1.3. Virta-anturin antama tulos otetaan vähintään 20 Hz:n taajuudella. Mitattu virta integroidaan ajan suhteen, jolloin 
saadaan Q:n mitattu arvo ampeeritunteina (Ah). Integrointi voidaan tehdä virranmittausjärjestelmässä.  
2.2. Ajoneuvon sisäiset REESS-järjestelmän virtaa koskevat tiedot  
Vaihtoehtona tämän lisäyksen 2.1 kohdassa esitetylle menettelyllä valmistaja voi käyttää ajoneuvon sisäisiä vir ­
ranmittaustietoja. Tietojen paikkansapitävyys on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle.FI L 175/630 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
3. REESS-järjestelmän jännite  
3.1. REESS-järjestelmän jännitteen ulkoinen mittaaminen  
REESS-järjestelmän jännite on tämän alaliitteen 3 kohdassa kuvattujen testien aikana mitattava tämän alaliitteen 
1.1 kohdassa esitettyjen laite- ja tarkkuusvaatimusten mukaisesti. Jotta hyväksyntäviranomainen voisi mitata 
REESS-järjestelmän jännitteen ulkoisilla mittauslaitteilla, valmistajien on järjestettävä sen käyttöön REESS-järjestel ­
män jännitteen mittauspisteet.  
3.2. REESS-järjestelmän nimellisjännite  
NOVC-HEV-, NOVC-FCHV- ja OVC-HEV- ajoneuvojen tapauksessa voidaan tämän lisäyksen 3.1 kohdan mukai ­
sesti mitatun REESS-järjestelmän jännitteen asemesta käyttää standardin DIN EN 60050-482 mukaisesti mää ­
ritettyä REESS-järjestelmän nimellisjännitettä.  
3.3. Ajoneuvon sisäiset REESS-järjestelmän jännitettä koskevat tiedot  
Vaihtoehtona tämän lisäyksen 3.1 ja 3.2 kohdassa esitetylle menettelyllä valmistaja voi käyttää ajoneuvon sisäisiä 
jännitteenmittaustietoja. Tietojen paikkansapitävyys on osoitettava hyväksyntäviranomaiselle.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/631
 
Alaliite 8  
Lisäys 4  
Täyssähköajoneuvojen ja OVC-HEV-ajoneuvojen esivakautus, seisotus ja REESS-järjestelmän lataaminen  
1. Tässä lisäyksessä kuvaillaan REESS-järjestelmän testausmenettely ja polttomoottorin esivakautus valmisteltaessa 
seuraavia:  
a) sähkökäyttöisen toimintasäteen mittaaminen sekä varausta purettaessa ja varausta ylläpidettäessä tehtävät 
mittaukset OVC-HEV-ajoneuvoja testattaessa ja  
b) sähkökäyttöisen toimintasäteen ja sähköenergiankulutuksen mittaaminen täyssähköajoneuvoja testattaessa.  
2. OVC-HEV-ajoneuvon esivakautus ja seisotus  
2.1. Esivakautus ja seisotus, kun testausmenettely alkaa varausta ylläpitävällä testillä  
2.1.1. Polttomoottorin esivakauttamiseksi ajoneuvolla ajetaan vähintään yksi sovellettava WLTP-testisykli. Kussakin 
ajetussa esivakautussyklissä määritetään REESS-järjestelmän varaustaso. Esivakautus lopetetaan sen sovellettavan 
WLTP-testisyklin päättyessä, jonka aikana tämän alaliitteen 3.2.4.5 kohdan mukainen lopetuskriteeri täyttyy.  
2.1.2. Vaihtoehtona tämän lisäyksen 2.1.1 kohdalle voidaan REESS-järjestelmän varaustila valmistajan pyynnöstä ja 
hyväksyntäviranomaisen suostumuksella asettaa varausta ylläpitävää tyyppi 1 -testiä varten valmistajan suositus ­
ten mukaisesti, jotta testi voidaan tehdä varausta ylläpitävässä toimintatilassa.  
Tällöin on suoritettava esivakautusmenettely, kuten alaliitteessä 6 olevassa 1.2.6 kohdassa kuvattu tavanomaisiin 
ajoneuvoihin sovellettava menettely.  
2.1.3. Ajoneuvoa seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 1.2.7 kohdan mukaisesti.  
2.2. Esivakautus ja seisotus, kun testausmenettely alkaa varausta purkavalla testillä  
2.2.1. OVC-HEV-ajoneuvoilla ajetaan vähintään yksi sovellettava WLTP-testisykli. Kussakin ajetussa esivakautussyklissä 
määritetään REESS-järjestelmän varaustaso. Esivakautus lopetetaan sen sovellettavan WLTP-testisyklin päättyessä, 
jonka aikana tämän alaliitteen 3.2.4.5 kohdan mukainen lopetuskriteeri täyttyy.  
2.2.2. Ajoneuvoa seisotetaan alaliitteessä 6 olevan 1.2.7 kohdan mukaisesti. Tyyppi 1 -testiä varten esivakautetuille 
ajoneuvoille ei saa tehdä pakotettua jäähdytystä. Seisotuksen aikana REESS-järjestelmä ladataan tämän lisäyksen 
2.2.3 kohdassa määritetyllä normaalilla latausmenettelyllä.  
2.2.3. Normaali latausmenettely  
2.2.3.1. REESS-järjestelmä ladataan alaliitteessä 6 olevassa 1.2.2.2.2 kohdassa määritetyssä ympäristön lämpötilassa joko  
a) käyttämällä ajoneuvossa olevan latauslaitetta, jos sellainen on asennettu, tai  
b) käyttämällä valmistajan suosittelemaa ulkoista latauslaitetta normaalin latausmenettelyn mukaisesti.  
Tämän kohdan mukaisten menettelyjen yhteydessä ei sallita mitään automaattisesti tai manuaalisesti käynnistyviä 
erikoislatauksia, kuten tasauslatauksia tai huoltolatauksia. Valmistajan on vakuutettava, että testin aikana ei ole 
käytetty mitään erikoislatausta.FI L 175/632 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
2.2.3.2. Latauksen lopettamiskriteeri  
Latauksen lopettamiskriteeri täyttyy, kun ajoneuvon sisäinen tai ulkoinen laite ilmoittaa, että REESS-järjestelmä 
on ladattu täyteen.  
3. Täyssähköajoneuvon esivakautus  
3.1. REESS-järjestelmän alkulataus  
REESS-järjestelmän alkulataus koostuu järjestelmän varauksen purkamisesta ja normaalista latausmenettelystä.  
3.1.1. REESS-järjestelmän varauksen purkaminen  
Varaus puretaan valmistajan suositusten mukaisesti. Valmistajan on vakuutettava, että REESS-järjestelmän varaus 
on purettu niin tyhjäksi kuin purkamismenettelyllä voidaan tehdä.  
3.1.2. Normaali latausmenettely  
REESS-järjestelmä ladataan tämän liitteen 2.2.3.1 kohdan mukaisestiFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/633
 
Alaliite 8  
Lisäys 5  
OVC-HEV-ajoneuvoihin sovellettavat käyttötekijät  
1. Käyttötekijöillä (utility factor, UF) tarkoitetaan suhteita, jotka perustuvat ajotilastoihin ja käyttösäteisiin ulkopuolelta  
ladattavien hybridisähköajoneuvojen varausta purkavassa ja varausta ylläpitävässä toimintatilassa ja joita käytetään 
päästöjen, CO  2 -päästöjen ja polttoaineenkulutuksen painottamiseen.  
Jäljempänä 2 kohdassa esitettyjen käyttötekijöiden laskennassa käytetty tietokanta perustui ennen muuta tavanomaisten 
ajoneuvojen käytön ominaispiirteisiin (esim. käyttötiheys, päivittäinen ajomatka ja eri ajoneuvoluokkien osuudet). 
Käyttötekijöitä ja lataustiheyttä on arvioitava uudelleen asiakastutkimuksella, kunhan Euroopan markkinoilla on mer ­
kittävä määrä ulkopuolelta ladattavia hybridisähköajoneuvoja.  
2. Kunkin vaihekohtaisen käyttötekijän laskemiseen käytetään seuraavaa yhtälöä:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
jossa  
UF  i vaiheen i käyttötekijä  
d i vaiheen i loppuun mennessä ajettu matka kilometreinä  
C j kerroin numero j (ks. taulukko A8.App5/1)  
d n normalisoitu matka j (ks. taulukko A8.App5/1)  
k termien ja kertoimien määrä eksponentissa (ks. taulukko A8.App5/1)  
i tarkasteltavan vaiheen numero  
j tarkasteltavan termin tai kertoimen numero  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l laskettujen käyttötekijöiden summa vaiheeseen (i–1) asti.  
Seuraaviin taulukossa A8.App5/1 annettuihin parametreihin perustuva käyrä on pätevä matkalla 0 km:stä normali ­
soituun matkaan  d n , jossa käyttötekijä UF lähestyy arvoa 1,0 (kuten näkyy kuvasta A8/App5/1).  
Taulukko A8.App5/1  
Yhtälössä käytettävät parametrit  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21FI L 175/634 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Jäljempänä kuvassa A8.App5/1 esitetty käyrä esitetään vain havainnollisuuden vuoksi. Se ei ole säädöstekstin osa.  
Kuva A8.App5/1  
Taulukossa A8.App5/1 esitettyyn yhtälön parametriin perustuva käyttötekijäkäyrä
FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/635
 
Alaliite 8  
Lisäys 6  
Kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta  
1. Yleinen vaatimus  
1.1. Valmistajan on valittava tyyppi 1 -testausmenettelyyn tämän lisäyksen 2–4 kohdan mukaisesti kuljettajan valittavissa 
oleva ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan asianomaista testisykliä alaliitteessä 6 olevassa 1.2.6.6 kohdassa 
annettujen toleranssien mukaisesti.  
1.2. Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle näyttöä seuraavista:  
a) onko asianomaisissa olosuhteissa käytettävissä pääajotila  
b) testattavan ajoneuvon suurin nopeus  
sekä tarvittaessa  
c) paras ja huonoin ajotila, joka määritetään polttoaineenkulutuksesta ja tapauksen mukaan CO  2 -päästöjen massasta 
kaikissa ajotiloissa (ks. alaliitteessä 6 oleva 1.2.6.5.2.4 kohta)  
d) ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin  
e) syklin energiantarve (alaliitteessä 7 olevan 5 kohdan mukaisesti, kun tavoitenopeuden asemesta käytetään todel ­
lista nopeutta).  
1.3. Erityisiä kuljettajan valittavissa olevia ajotiloja, kuten vuoristoajo- tai huoltotila, joita ei ole tarkoitettu tavanomai seen 
päivittäiseen ajoon vaan tiettyihin erityistarkoituksiin, ei oteta huomioon.  
2. Kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla varustetut OVC-HEV-ajoneuvot varausta purkavassa toimintatilassa  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan varausta purkavassa tyyppi 1 -testissä 
käytettävä ajotila tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 2 kohdan mukaisesti.  
Kuvassa A8.App6/1 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisesti.  
2.1. Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä varausta purkavassa toimin ­
tatilassa, valitaan tämä ajotila.  
2.2. Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa tai jos pääajotila on sellainen, jossa ajoneuvo ei pysty noudattamaan vertailutes ­
tisykliä varausta purkavassa toimintatilassa, testissä käytettävä ajotila valitaan seuraavien ehtojen mukaisesti:  
a) Jos käytettävissä on vain yksi ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä varausta purkavassa 
toimintatilassa, valitaan tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä varausta purkavassa 
toimintatilassa, valitaan eniten sähköenergiaa kuluttava ajotila.  
2.3. Jos tämän lisäyksen 2.1 ja 2.2 kohdan mukaisesti käytettävissä ei ole ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
vertailutestisykliä, muutetaan vertailutestisykliä alaliitteessä 1 olevan 9 kohdan mukaisesti ja toimitaan seuraavasti:FI L 175/636 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
a) Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua vertailutestisykliä varausta pur ­
kavassa toimintatilassa, valitaan tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa vaan sen sijaan muita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua 
vertailutestisykliä varausta purkavassa toimintatilassa, valitaan ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin.  
c) Jos käytettävissä ei ole yhtään ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua vertailutestisykliä varausta 
purkavassa toimintatilassa, kartoitetaan ne ajotilat, joissa syklin energiantarve on suurin, ja valitaan niistä se, jossa 
sähköenergiankulutus on suurin.  
Kuva A8.App6/1  
OVC-HEV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta purkavassa toimintatilassa
  
3. Kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla varustetut OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvot varausta yllä ­
pitävässä toimintatilassa  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan varausta ylläpitävässä tyyppi 1 -testissä 
käytettävä ajotila tämän alaliitteen lisäyksessä 6 olevan 2 kohdan mukaisesti.  
Kuvassa A8.App6/2 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta tämän lisäyksen 3 kohdan mukaisesti.  
3.1. Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä varausta ylläpitävässä toimin ­
tatilassa, valitaan tämä ajotila.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/637
 
3.2. Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa tai jos pääajotila on sellainen, jossa ajoneuvo ei pysty noudattamaan vertailutes ­
tisykliä varausta ylläpitävässä toimintatilassa, testissä käytettävä ajotila valitaan seuraavien ehtojen mukaisesti:  
a) Jos käytettävissä on vain yksi ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä varausta ylläpitävässä 
toimintatilassa, valitaan tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä varausta ylläpitävässä 
toimintatilassa, valmistaja voi valita joko huonoimman ajotilan tai sekä parhaimman että huonoimman ajotilan ja 
määrittää saatujen testitulosten aritmeettisen keskiarvon.  
3.3. Jos tämän lisäyksen 3.1 ja 3.2 kohdan mukaisesti käytettävissä ei ole ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
vertailutestisykliä, muutetaan vertailutestisykliä alaliitteessä 1 olevan 9 kohdan mukaisesti ja toimitaan seuraavasti:  
a) Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua vertailutestisykliä varausta ylläpi ­
tävässä toimintatilassa, valitaan tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa vaan sen sijaan muita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua 
vertailutestisykliä varausta ylläpitävässä toimintatilassa, valitaan näistä huonoin ajotila.  
c) Jos käytettävissä ei ole yhtään ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua vertailutestisykliä varausta 
ylläpitävässä toimintatilassa, kartoitetaan ne ajotilat, joissa syklin energiantarve on suurin, ja valitaan niistä 
huonoin.FI L 175/638 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Kuva A8.App6/2  
OVC-HEV-, NOVC-HEV- ja NOVC-FCHV-ajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta varausta 
ylläpitävässä toimintatilassa
  
4. Kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla varustetut täyssähköajoneuvot  
Jos ajoneuvo on varustettu kuljettajan valittavissa olevalla ajotilalla, valitaan testissä käytettävä ajotila seuraavien 
edellytysten mukaisesti.  
Kuvassa A8.App6/3 olevassa kaaviossa havainnollistetaan ajotilan valinta tämän lisäyksen 3 kohdan mukaisesti.  
4.1. Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä, valitaan tämä ajotila.  
4.2. Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa tai jos pääajotila on sellainen, jossa ajoneuvo ei pysty noudattamaan vertailutes ­
tisykliä, testissä käytettävä ajotila valitaan seuraavien ehtojen mukaisesti:  
a) Jos käytettävissä on vain yksi ajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä, valitaan tämä ajotila.  
b) Jos käytettävissä on useita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan vertailutestisykliä, valitaan eniten 
energiaa kuluttava ajotila.  
4.3. Jos tämän lisäyksen 4.1 ja 4.2 kohdan mukaisesti käytettävissä ei ole ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan 
vertailutestisykliä, muutetaan vertailutestisykliä alaliitteessä 1 olevan 9 kohdan mukaisesti. Tuloksena olevaa testisyk ­
liä nimitetään sovellettavaksi WLTP-testisykliksi. Toimitaan seuraavasti:  
a) Jos käytettävissä on pääajotila, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua vertailutestisykliä, valitaan tämä 
ajotila.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/639
 
b) Jos käytettävissä ei ole pääajotilaa vaan sen sijaan muita ajotiloja, joissa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua 
vertailutestisykliä, valitaan ajotila, jossa sähköenergiankulutus on suurin.  
c) Jos käytettävissä ei ole yhtään ajotilaa, jossa ajoneuvo pystyy noudattamaan muutettua vertailutestisykliä, kartoi ­
tetaan ne ajotilat, joissa syklin energiantarve on suurin, ja valitaan niistä se, jossa sähköenergiankulutus on suurin.  
Kuva A8.App6/3  
Täyssähköajoneuvojen kuljettajan valittavissa olevan ajotilan valinta
FI L 175/640 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Alaliite 8  
Lisäys 7  
Paineistettua vetyä käyttävien polttokennohybridiajoneuvojen polttoaineenkulutuksen mittaaminen  
1. Yleiset vaatimukset  
1.1. Polttoaineenkulutus mitataan tämän lisäyksen 2 kohdan mukaisella gravimetrisella menetelmällä.  
Valmistajan pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen suostumuksella polttoaineenkulutus voidaan mitata joko 
paine- tai virtausmenetelmällä. Tässä tapauksessa valmistajan on esitettävä teknistä näyttöä siitä, että menetelmä 
antaa vastaavat tulokset. Painemenetelmä ja virtausmenetelmä selostetaan standardissa ISO 23828.  
2. Gravimetrinen menetelmä  
Polttoaineenkulutus lasketaan mittaamalla polttoainesäiliön massa ennen testiä ja testin jälkeen.  
2.1. Laitteet ja järjestelyt  
2.1.1. Kuvassa A8.App7/1 esitetään esimerkki käytettävistä laitteista. Polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytetään 
yhtä tai useampaa ajoneuvon ulkopuolista säiliötä. Ajoneuvon ulkopuoliset säiliöt liitetään ajoneuvon polttoai ­
neputkeen ajoneuvoon asennetun polttoainesäiliön ja polttokennojärjestelmän väliin.  
2.1.2. Esivakautuksessa voidaan käyttää ajoneuvoon alun perin asennettua säiliötä tai ulkoista vedynlähdettä.  
2.1.3. Täyttöpaine säädetään valmistajan suosittelemaan arvoon.  
2.1.4. Kaasun syöttöpaineen erot putkissa on minimoitava, kun syöttö vaihdetaan putkesta toiseen.  
Jos odotettavissa on paine-erosta syntyviä vaikutuksia, valmistajan ja hyväksyntäviranomaisen on päätettävä, 
tarvitaanko korjausta.  
2.1.5. Tarkkuusvaaka  
2.1.5.1. Polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytettävän tarkkuusvaa’an on täytettävä taulukossa A8.App7/1 esitetyt 
vaatimukset.  
Taulukko A8.App7/1  
Analyysivaa’an varmennuskriteerit  
Mittaus  Resoluutio (luettavuus)  Toistotarkkuus  
Tarkkuusvaaka  Enintään 0,1 g  Enintään 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Testinaikainen polttoaineenkulutus (REESS-järjestelmän lataustaso = 0) massasta, standardipoikkeama.  
2.1.5.2. Tarkkuusvaaka on kalibroitava laitteen valmistajan ohjeiden mukaan tai vähintään taulukossa A8.App7/2 esite ­
tyin välein.  
Taulukko A8.App7/2  
Laitteiden kalibrointivälit  
Laitteiden tarkastukset  Suorittamisväli  
Toistotarkkuus  Vuosittain ja merkittävien kunnossapitotoimenpiteiden 
yhteydessä  
2.1.5.3. Käytössä on oltava sopivat järjestelyt tärinän ja konvektion vaikutusten vaimentamiseen. Tällaisia ovat esimer ­
kiksi vaimennusalusta ja tuulisuoja.FI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/641
 
Kuva A8.App7/1  
Esimerkki käytettävistä laitteista
  
jossa  
1 on esivakautuksessa käytettävä ulkoinen polttoaineenlähde  
2 on paineensäädin  
3 on ajoneuvoon alun perin asennettu polttoainesäiliö  
4 on polttokennojärjestelmä  
5 on tarkkuusvaaka  
6 on yksi tai useampi polttoaineenkulutuksen mittaamiseen käytettävä ajoneuvon ulkopuolinen säiliö.  
2.2. Testausmenettely  
2.2.1. Mitataan ajoneuvon ulkopuolisen säiliön massa ennen testiä.  
2.2.2. Liitetään ajoneuvon ulkopuolinen säiliö ajoneuvon polttoaineputkeen kuvan A8.App7/1 mukaisesti.  
2.2.3. Tehdään testi syöttämällä polttoainetta ajoneuvon ulkopuolisesta säiliöstä.  
2.2.4. Kytketään ajoneuvon ulkopuolinen säiliö irti putkesta.  
2.2.5. Mitataan säiliön massa testin jälkeen.  
2.2.6. Lasketaan tasapainottamaton varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus FC  CS,nb  ennen testiä ja sen 
jälkeen mitatusta massasta käyttämällä seuraavaa yhtälöä:  
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
jossa  
FC CS,nb  on testissä mitattu tasapainottamaton varausta ylläpidettäessä tapahtuva polttoaineenkulutus 
[kg/100 km]  
g 1 on säiliön massa testin alussa [kg]  
g 2 on säiliön massa testin lopussa [kg]  
d on testissä ajettu matka [km].  
FC CS,nb,pFI L 175/642 Euroopan unionin virallinen lehti 7.7.2017
 
Alaliite 9  
Menetelmän vastaavuuden määrittäminen  
1. Yleinen vaatimus  
Hyväksyntäviranomainen voi valmistajan pyynnöstä hyväksyä muita mittausmenetelmiä, jos ne antavat vastaavat 
tulokset tämän alaliitteen 1.1 kohdan mukaisesti. Ehdotetun menetelmän vastaavuus on osoitettava hyväksyntäviran ­
omaiselle.  
1.1. Vastaavuudesta päättäminen  
Ehdotetun menetelmän katsotaan olevan vastaava, jos sen tarkkuus ja toistotarkkuus ovat samat tai paremmat kuin 
vertailumenetelmän.  
1.2. Vastaavuuden määrittäminen  
Menetelmän vastaavuus määritetään ehdotetun ja vertailumenetelmän välillä tehdyn korrelaatiotutkimuksen perus ­
teella. Korrelaatiotestaukseen käytettävien menetelmien on oltava tyyppihyväksyntäviranomaisen hyväksymiä.  
Ehdotetun ja vertailujärjestelmän tarkkuuden ja toistotarkkuuden määrittämisen perusperiaatteen on oltava standar ­
din ISO 5725 osan 6 liitteessä 8 ”Comparison of alternative Measurement Methods” annettujen ohjeiden mukainen.  
1.3. Täytäntöönpanovaatimukset  
VarattuFI 7.7.2017 Euroopan unionin virallinen lehti L 175/643