Komission asetus (EY) N:o 690/95, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1995, yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1091/94 muuttamisesta



Virallinen lehti nro L 071 , 31/03/1995 s. 0025 - 0046



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 690/95, annettu 30 päivänä maaliskuuta 1995, yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1091/94 muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön metsien suojelusta ilmansaasteilta 17 päivänä marraskuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3528/86 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2157/92 (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 artiklan 1 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti yhteisön toimintasuunnitelman tavoitteena on auttaa jäsenvaltioita toteuttamaan metsien ekojärjestelmien tehokasta ja jatkuvaa valvontaa pysyvillä näytealoilla, asetuksen (ETY) N:o 3528/86 2 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava tehokkaan ja jatkuvan valvonnan näytealaverkostosta kerätty tieto komissiolle, jäsenvaltiot ovat aikaansaaneet tämän verkoston komission asetuksen (EY) N:o 1091/94 (3) liitteen I mukaisesti ; yhteiset menetelmät ja yhteinen tietojen tallennusmuoto latvusten kunnon jatkuvaa inventointia, maaperän tilan kartoittamista, lehtien ja neulasten kunnon inventointia ja kasvun mittausta varten on määritelty asetuksen (EY) N:o 1091/94 liitteissä III-VI, tuoton mittauksesta ja säämuuttujien valvonnasta on jo säädetty ja niitä koskevien yhteisten menetelmien ja yhteisten tietojen tallennusmuodon määrittely lisätään asetukseen (EY) N:o 1091/94, ja tämän asetuksen toimenpiteet ovat pysyvän metsäkomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1091/94 seuraavasti: 1. Lisätään liitteessä II olevaan lomakkeeseen 2a seuraavat toimenpiteet: "Tehdään ja toteutetaan toimenpiteet tuoton mittaukseksi Tehdään ja toteutetaan säämuuttujien valvonta". 2. Korvataan liitteessä III oleva II.5 kohta seuraavasti: "II.5 Tietojen siirtäminen Jäsenvaltioiden tulee toimittaa komissiolle kutakin alaa koskeva mainittu tieto yhdenmukaisessa muodossa (katso liite VII, lomakkeet 3a ja 3b)." 3. Muutetaan liitettä VIIa tämän asetuksen liitteen mukaisesti. 4. Lisätään tämän asetuksen II ja III liitteinä VIII ja IX. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 1995. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL N:o L 326, 21.11.1986, s. 2 (2) EYVL N:o L 217, 31.7.1992, s. 1 (3) EYVL N:o L 125, 18.5.1994, s. 1 LIITE I Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1091/94 liite VIIa seuraavasti: - Lisätään I. kohtaan (kartoituskohtainen tiedostonimien tarkistus) seuraava: >TAULUKON PAIKKA> - Korvataan viimeinen alakohta seuraavasti: "Kukin tiedostonimi koostuu kaksikirjaimisesta maan koodista (jota nimiluettelossa vastaa XX), sitä seuraavasta arviointivuodesta (esimerkissä 1995) tai merkkijonosta GENER, kun tieto annetaan vain kerran, pisteestä sekä siitä seuraavasta kolmikirjaimisesta koodista. Tämä kolmikirjaiminen koodi koostuu näytealojen osalta kirjaimista PL ja arvointilajin ensimmäisestä kirjaimesta: Soil 1. maaperä, Foliage 1. lehdet, Increment 1. kasvu, Deposition 1. laskeumat ja Meteorology 1. säätiedot. Tämä kolmen kirjaimen koodi koostuu tiedot sisältävien tiedostojen osalta kahdesta (tai yhdestä) kirjaimesta, jotka viittaavat maaperään (SOil), lehtiin (FOliage), kasvuun (INcrement), laskeumiin (DEposition) tai sääoloihin (MEteorology) ja yhdestä (tai kahdesta) kirjaimesta, joka viittaa pakollisuuteen (Mandatory), vapaaehtoisuuteen (Optional) tai kasvun arvioinnin eri osiin (EValuation), laskeumien arviointiin (Air) tai sääoloihin (Climate, Damage). Jos 16 x 16 kilometrin verkon näytealojen tietoja kootaan samaan paikkaan, tiedot saattavat sekoittua, jos niissä käytetään samoja tiedostonimiä. Tällöin yllä olevien tiedostonimien vuosikoodeihin voidaan lisätä 1000 (esim. XX2995.SOM)." - Seuraavat 10 kaavaketta (XX1995.PLD, XX1995.DEM, XX1995.DEO, XX1995.DEA, XX1995.PLM, XX1995.MEM, XX1995.MEC, Kaavake 8d, XX1995.MEO, XX1995.MED) lisätään: >KAAVION ALKU> Kaavake 7a XX1995.PLD Suppean näytealatiedoston sisältö - käytetään yhdessä laskeutumamittausten kanssa Sarake Selityskohta 1 P4 Alojen järjestysluku (1-9999) 6 P7 Maan tunnus (Ranska = 01, Belgia = 02 jne.) (1) 9 P12 Havaintoalan numero (2) 14 Näytteiden tunnus (37) 16 P22 Leveys, +AAMMSS (esim. +505852) (4) 24 P30 Pituus, + tai P AAMMSS (esim. +035531) (4) 32 P33 Korkeus (50 metrin tarkkuudella luokissa 1-51) (7) 35 P40 Havaintojakson aloituspäivämäärä (38) 42 P47 Havaintojakson lopetuspäivämäärä (38) 49 P50 (yhtä pitkien) mittausjaksojen määrä (39) 52 P62 Muita huomioita (sanallisesti) (12) >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> > KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> Kaavake 8a XX1995.PLM Suppean näytealatiedoston sisältö - käytetään yhdessä laskeutumamittausten kanssa Sarake Selityskohta 1 P4 Alojen järjestysluku (1-9999) 6 P7 Maan tunnus (Ranska = 01, Belgia = 02 jne.) (1) 9 P12 Havaintoalan numero (2) 14 P15 Paikan tunnus (41) 17 P18 Välineen tunnus (42) 20 P26 Leveysasteet, +AAMMSS (esim. + 505852) (4) 28 P34 Pituusasteet, + tai P AAMMSS (esim. + 035531) (4) 36 P37 Korkeus (50 metrin tarkkuudella luokissa 1-51) (7) 39 P44 Tarkkailujakson aloituspäivämäärä (38) 46 P51 Tarkkailujakson lopetuspäivämäärä (38) 53 P54 (yhtä pitkien) mittausjaksojen määrä (39) 56 P66 Muita havaintoja (sanallisesti) (99) >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> Kaavake 8d Havaitut mahdolliset vahingolliset tapahtumat ja ilmiöt aloittain ja lajeittain Maa: Leveys: Asennuspvm: Ala: Pituus: Päälaji: Korkeus: Asennuksen yhteydessä saadut tiedot Tapahtuma/ilmiö Tapahtuman tai ilmiön kuvaus ja määrittely 1 2 3 4 5 6 >KAAVION ALKU> Kaavake 8e XX1995.MEO Havaittujen tapahtumien/ilmiöiden esiintymätiedostojen sisältö Sarake Katso selityskohta 1 P5 Esiintymien järjestysluku (1-99 999) 7 P10 Vastaava alan numero (enint. 9 999) (2) 12 P13 Paikan tunnus (41) 15 P16 Havaitun tapahtuman/ilmiön numero (katso kaavake 9d) 18 P19 Viikon numero, jolloin tapahtuma tai ilmiö tapahtui/alkoi (enint. 99) (48) 21 P22 Viikon numero, jona tapahtuma tai ilmiö tapahtui/päättyi (enint. 99) (48) 24 Ankaruusaste (1=määritelmän mukaan erittäin lähellä, 2=erittäin pitkä kesto, 3=erittäin voimakas, 4=erittäin pitkä ja erittäin voimakas) (*) (7) 26 P35 Sanallisesti (*) Yksityiskohdat on lisättävä liitteenä sääoloja koskevaan raporttiin. >KAAVION LOOPU> >KAAVION ALKU> Kaavake 8f XX1995.MED Alakohtaisten vauriotiedostojen sisältö Sarake Katso selityskohta 1 P4 Alojen järjestysluku (1-9999) 6 P7 Maan tunnus (Ranska = 01, Belgia = 02 jne.) (1) 9 P12 Havaintoalan/paikan numero (2) 14 P20 Leveys, +AAMMSS (esim. +505852) (4) 22 P28 Pituus, + tai P AAMMSS (esim. + 035531) (4) 30 P31 Korkeus (50 metrin tarkkuudella luokissa 1-51) (7) 33 P44 Numero tapahtuma/ilmiöluettelossa (mikäli on ; katso kaavake 9d) (50) 36 P53 Havaitun vaurion kuvaus (sanallisesti) (50) 55 P56 Arvioitu tapahtuman alku (viikosta numero) (48) 58 P59 Arvioitu tapahtuman loppu (viikkoon numero) (48) 61 P71 Muita havaintoja (sanallisesti) (99) >KAAVION LOOPU> - Seuraavat kohdat lisätään luetteloon: "Laskeumien tarkkailua koskevat tiedot (37) Keräyspisteen tunnus Laskeumien keräyspisteiden yhteydessä on käytettävä seuraavia tunnuksia. 1: Metsikkösadanta 2: Kokonaislaskeuma 3: Märkälaskeuma 4: Runkovalunta 5: Sumu 6: Jäinen sumu (kuura) 7: Laskeuman määrä ilmassa 9: Muut Käytetyn laitteiston yksityiskohdat ja taustatiedot tulee selvittää asiakirjan liitteessä. (37a) Näytteiden määrät Näytteen tai näytteiden kokonaismäärät tulee jakaa kerääjän tai kerääjien keruualtaiden määrällä ja ilmoittaa millimetreinä. (38) Tarkkailujakson aloitus- ja lopetuspäivämäärät Kunkin tarkkailujakson aloitus- ja lopetuspäivämäärät on ilmoitettava kaavakkeissa samassa muodossa kuin havainto-, arviointi- ja analysointipäivämäärät (katso kohta 3). Valvontajakson on koostuttava yhdestä tai useammasta mittausjaksosta. Yhden valvontajakson mittausjaksojen on oltava saman pituiset. Mittausjakson vähimmäispituus on viikko, enimmäispituus kuukausi. Jos on tarpeen käyttää vuoden aikana eri pituisia mittausjaksoja (esimerkiksi viikon mittaisia kesäisin ja kuukauden mittaisia talvisin), kyseiset jaksot on yksilöitävä ja niistä saadut tulokset on merkittävä kaavakkeisiin erikseen. (39) Mittausjaksojen määrä Kunkin tarkkailujakson sisältämien mittausjaksojen määrä on merkittävä kaavakkeisiin. (40) Jakso Sen mittausjakson numero, jona näyte on kerätty, on merkittävä kaavakkeeseen. Uusi mittausjaksosarja aloitetaan jokaisen vuoden alussa (noin 1. päivänä tammikuuta). Jos usean mittausjakson näytteitä sekoitetaan ennen analysointia, sekoitusta koskevat yksityiskohdat on lisättävä taustatiedot sisältävän asiakirjan liitteeksi. Ensimmäisen mittausjakson numeroa käytetään ilmaisemaan analysointijaksoa (esimerkiksi jos näytteet jaksoilta 9, 10, 11 ja 12 yhdistetään yhdeksi näytteeksi analysointia varten, näytteelle annetaan jaksonumero 9.) Sääolojen tarkkailua koskevat tiedot (41) Paikan tunnus Alan sisältä ja sen ympäriltä voidaan yksilöidä tietty määrä paikkoja. Koska säähavaintolaitteita voidaan asentaa eri paikkoihin, jokainen paikka on yksilöitävä. Kunkin paikan yksityiskohtaiset tiedot on lisättävä sääoloja koskevat arviot sisältävän asiakirjan liitteeksi. Esimerkkejä mahdollisista paikan tunnuksista ovat seuraavat: Alalla 1: Latvuston alla säähavainnoissa käytetyllä vakiokorkeudella (1,50m) 2: Latvuston alla 2 metrin korkeudella (2,00 m) 3: Latvuston alla maan pinnan tasolla (0,10 m) 4: Latvuston tasolla 5: Latvuston yläpuolella 6: Latvuston alla 20 senttimetrin syvyydessä ( P0,20 m) Alan ulkopuolella 7: Avoimella paikalla säähavainnoissa käytetyllä vakiokorkeudella (1,50 m) 8: Avoimella paikalla maan pinnan tasolla (0,10 m) 9: Avoimella paikalla 10 metrin korkeudella (10,00 m) jne. (42) Välineen tunnus Säähavaintopisteiden yhteydessä käytetään seuraavia tunnuksia: 10: Käsin suoritettava luenta 20: Mekaaninen tallennus 30: Tallennus paperille 40: Sähköinen tallennus (irrallinen) 50: Sähköinen tallennus (integroitu tietojenkeruulaite) Jos käytössä on useamman tyyppisiä tai merkkisiä laitteita, voidaan käyttää lisätunnuksia (esim. 11: hiuskosteusmittari, 12: kuiva/kostea-ilmapuntari). Laitteiston yksityiskohdat on lisättävä sääoloja koskevat arviot sisältävän raportin liitteeksi. (43) Lämpötilat Lämpötilat ilmoitetaan Celsiusasteina käyttäen + ja P -merkkejä, kahta numeroa ja yhtä desimaalinumeroa (esim. P12,5). (44) Suhteellinen kosteus Suhteellinen kosteus ilmoitetaan jakson keskiarvona käyttäen kahta numeroa ja yhtä desimaalinumeroa (esim. 62,5). (45) Tuulen nopeus Tuulen nopeus ilmoitetaan keskituulennopeutena. Yksikkönä käytetään metrejä sekunnissa (m/s) ja luku ilmoitetaan enintään kolminumeroisena (esim. 25). (46) Tuulen suunta Yleinen tuulen suunta ilmoitetaan kompassin astelukuina (pohjoinen = 0°, Itä = 90°, Etelä = 180° ja Länsi = 270°). (47) Auringon säteily Auringon kokonaissäteily jakson aikana ilmoitetaan watteina neliömetrillä (W/m2). (48) Esiintymäviikot Esiintymät ilmoitetaan viikkoina käyttäen tavanomaista viikkojen numerointia. Viikko 1 alkaa noin 1. päivänä tammikuuta. Jos esiintymä kestää ainoastaan päivän, alkamis- ja loppumisviikko on sama. (49) Ankaruus Esiintymän ankaruus ilmoitetaan tunnuksella. 1: (hyvin) lähellä tapahtuman/ilmiön määritelmän mukaan 2: Erittäin pitkäkestoinen 3: Erittäin voimakas 4: Erittäin pitkäkestoinen ja erittäin voimakas (50) Havaitut vauriot Nimi ja numero, jota vahingosta on käytetty kaavakkeessa 8d (jos niitä voidaan käyttää), tai lyhyt kuvaus ja viittaus laajempaan selitykseen katsauksessa tai arviointiraportissa (katso liite IX, kappale II.8). Raporttiin tulisi kirjata myös vaurioiden ankaruutta, merkkejä ja laajuutta koskevat yksityiskohdat. ". LIITE II Lisätään asetukseen (EY) N:o 1091/94 seuraava liite VIII: "LIITE VIII PYSYVILLÄ HAVAINTOALOILLA TEHDYN KERTYMIEN MITTAUKSEN YLEISET MENETELMÄT I Yleisiä huomioita Mittausten on tapahduttava pysyvillä havaintoaloilla ja niiden on oltava luonteeltaan jatkuvia. Jäsenvaltioiden on valittava vähintään 10 % havaintoaloista kertymien valvontaa varten. Metsikkösadannan (metsän sisällä), runkovalunnan (metsän sisällä, pyökkien osalta) sekä märkä- ja kokonaislaskeuman (avoimella metsäalueella) mittaukset ovat pakollisia. Pakollisissa mittauksissa käytettävien laitteiden on oltava asennettu vuoden 1995 joulukuuhun mennessä. Muut mittaukset, kuten runkovalunta (muiden lajien kuin pyökin osalta) ovat vapaaehtoisia. Kertymiä valvotaan tasaisin väliajoin (esimerkiksi viikoittain tai kuukausittain). Tutkimuskustannuksia voidaan vähentää yhdistämällä usean perättäisen jakson näytteet. Seuraavat tekniset yksityiskohdat perustuvat ICP-metsien kertymiä koskevan asiantuntijapaneelin aikaansaamiin tuloksiin. Niissä viitataan paneelin laatimaan käsikirjaan erityisesti keräysvälineistöä, keräysmenetelmiä, laadun varmistamista ja tietojen käsittelyä koskevien yksityiskohtien osalta. II Tarkkailumenetelmät II.1 Metsän sisällä tapahtuva valvonta Jos mahdollista, metsikkösadannan mittauslaitteisto tulisi sijoittaa itse alalle. Jotta juuristolle ei aiheutuisi vahinkoa, ne laitteet, jotka on sijoitettava kuoppaan (kokoojat, rekisteröintilaitteet jne.), voidaan sijoittaa alan ulkopuoliselle puskurivyöhykkeelle. Pyökkimetsissä alalle on sijoitettava laitteisto myös runkovalunnan keräämistä varten. Koska nämä kokoojat voidaan myös sijoittaa samaan tai eri kuoppaan, on suositeltavaa valita puut varsinaisen alan ulkopuolelta, esimerkiksi puskurivyöhykkeeltä. Metsikkösadannan ja runkovalunnan mittaukset on suoritettava niin, että tulokset edustavat koko havaintoalaa. Tämän johdosta tulisi käyttää riittävää määrää keräyspisteitä. II.2 Avoimella metsäalueella tapahtuva valvonta Varsinaisen alan lähelle (enintään 2 kilometrin päähän) sijoitetaan märkä- ja kokonaislaskeuman keräyslaitteet. Tähän tarkoitukseen tulee valita paikka, jossa olevat esineet ovat vähintään kaksi kertaa oman mittansa päässä laitteista. II.3 Mittausjakso Mittaukset suoritetaan kuukausittain, viikoittain tai viikon ja kuukauden välisinä ajanjaksoina, esim. kahden tai kolmen viikon välein, riippuen alan yleisistä sääolosuhteista (haihtumista tai levän kasvua näyteastioissa tulee välttää). Jos on tarpeen käyttää eri mittausjaksoja vuoden aikana (esimerkiksi viikoittaisia mittauksia kesällä ja kuukausittaisia talvella), kyseiset kaksi eri jaksoa on yksilöitävä ja niiden tulokset on ilmoitettava kaavakkeissa erikseen. Yhden tarkkailujakson aikana mittausjaksojen on oltava yhtä pitkät. Samaa mittausjaksoa on käytettävä sekä metsän sisällä että avoimella metsäalueella tapahtuvassa valvonnassa. II.4 Näytteiden keräys ja niiden käsittely Näytteiden keräyksessä on käytettävä puhtaita mitta- ja näyteastioita. Välineistön huuhtelussa on käytettävä deionisoitua vettä. Näyteastiat on tärkeätä pitää viileinä ja valolta suojattuina näytteiden keräyksen ja niiden kuljetuksen aikana. Lämpimissä ja aurinkoisissa olosuhteissa voidaan levien kasvu ehkäistä lisäämällä säilöntäaineita. Tällöin tulee käyttää ainoastaan sellaisia säilöntäaineita, jotka eivät vaikuta minkään oleellisen ionin analysointiin. II.5 Näytteiden ennakkokäsittely, kuljetus ja varastointi Kunkin metsikkösadanta-, runkovalunta- tai avoimen paikan keräyspisteen kullekin näytteelle on määriteltävä oma tunnus. Näytteet voidaan analysoida erikseen, tai ne voidaan sekoittaa vastaavilla laitteilla kerättyihin saman tyyppisiin näytteisiin. Metsikkösadanta-, runkovalunta- ja avoimen paikan näytteet on analysoitava erikseen. Runkovaluntanäytteet voidaan sekoittaa ainoastaan näytteisiin, jotka on kerätty samaan puulajiin kuuluvista ja vastaavan kokoisista puista. Lyhyen aikavälin näytteet voidaan analysoida erikseen tai ne voidaan sekoittaa kuukausittaisiin näytteisiin ennen analysointia. Jos näytteitä sekoitetaan, ne tulisi sekoittaa oikeassa suhteessa näytteiden koko määrään nähden. Näytteet on kuljetettava laboratorioon niin nopeasti kuin mahdollista (mieluiten kylmälaukuissa) sekä säilytettävä kylmässä (4 °C) ja pimeässä kunnes ne analysoidaan. II.6 Yleiset taustatiedot Seuraavat tiedot on tallennettava: - alan numero - keräyspisteen tunnus - tarkkailujakson aloituspäivämäärä - tarkkailujakson lopetuspäivämäärä - tarkkailujakson (yhtä pitkien) keräysjaksojen lukumäärä Lisäksi voidaan taltioida muita tietoja, jotka helpottavat tulosten tulkitsemista, esimerkiksi latvuston karkeus, lehvistön pinta-alaluku jne. II.7 Kemiallinen analyysi Kunkin näytteen osalta on määriteltävä pakollisiksi tai vapaaehtoisiksi seuraavat muuttujat: >TAULUKON PAIKKA> II.8 Tiedonsiirto Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot komissiolle yhdenmukaisessa muodossa kunkin laskeuman tarkkailualan osalta (katso liite VII, kaavakkeet 7 a, 7 b, 7 c ja 7 d)." LIITE III Lisätään asetukseen (EY) N:o 1091/94 seuraava liite IX: "LIITE IX PYSYVILLÄ HAVAINTOALOILLA TAPAHTUVAN SÄÄOLOJEN MITTAUKSEN YLEISET MENETELMÄT I Yleisiä huomioita Vuoden 1996 keskivaiheille kestävän koejakson aikana suoritetaan vapaaehtoisuuden pohjalta osassa pysyvistä koealoista (10 %) sääolojen mittauksia. Vuoden 1996 jälkipuoliskolla arvioidaan koejakson tuloksia ja tehdään päätökset sääolojen mittausten jatkon yksityiskohdista ja tiheydestä. Osassa havaintoaloista tehtävien mittausten lisäksi tulisi kaikkien alojen osalta tallentaa havainnot sääilmiöiden aiheuttamista vaurioista. Sääoloja koskevat havainnot jaetaan kolmeen ryhmään: A) alalla tai sen lähellä vallitsevan säätilan mittaukset (osassa aloista) B) pitkäaikaisten ilmasto-olojen (kaikki alat) ja mahdollisten vahingollisten tapahtumien/ilmiöiden (osa aloista) arvioiminen C) ankarien säätilojen alalla aiheuttamien puuston vaurioiden havainnointi (kaikki alat). Säätilan mittaukset suoritetaan osassa aloista, mieluiten aloissa, joita käytetään myös laskeumien valvontaan (katso liite VIII). Jäsenvaltiot voivat koejakson aikana vapaasti valita mittausmenetelmät ja mittausten tiheyden. Arviointijakson aikana laaditaan menetelmiä, laitteistoja ja mittaustiheyttä koskevat suositukset. II Inventointimenetelmät II.1 Näytteidenkeruulaitteiden sijainti Säämuuttujien (A) havainnoinnissa käytetyt mittauslaitteet sijoitetaan koealalle tai sen läheisyyteen. Tiettyjä muuttujia (sademäärä, tuuli, säteily jne.) koskevat mittaukset on tehtävä avoimella metsäalueella. Muita muuttujia (esim. maaperän lämpötilaa) saattaa olla helpompi tarkkailla oksiston alla. Koejakson aikana ei esitetä rajoituksia eikä anneta tarkkoja asennusohjeita. Auringon säteilyn, sademäärän ja muiden vastaavien muuttujien tarkkailua varten on valittava riittävän laaja avoin metsäalue kasvuston ulkopuolelta. Tämän paikan tulisi olla mahdollisimman lähellä, saman tyyppisessä paikassa (kaltevuus, korkeus) ja enintään 2 kilometrin päässä koealasta. Jos mahdollista, laitteet tulisi yhdistää laskeuman mittauslaitteistoon. Maaperän ja juuriston säästämiseksi laitteiston tulisi sijaita paikassa, jossa sitä voidaan käsitellä ja huoltaa menemättä itse alan läpi. II.2 Alan ja sen ympäristön sääolojen mittausmenetelmät (A) Koejakson aikana jäsenvaltiot voivat vapaasti valita mittausten menetelmät, laitteet ja tiheyden. Sääoloja tulisi valvoa osassa koealoista. - Jos mahdollista, osaan koealoista tulisi asentaa mittausasema sääolojen jatkuvaa ja tiivistä havainnointia varten. Seuraavia muuttujia suositetaan jatkuvasti valvottaviksi: >TAULUKON PAIKKA> Paikkoihin, joissa lumen esiintyminen on yleistä, tulisi asentaa erityiset lumenkeruulaitteet. - Mikäli edellä kuvattuja, jatkuvaan sääolojen tarkkailuun tarkoitettuja asemia ei voida asentaa, suositetaan osaan koealoista asennettavaksi laitteita, joilla voidaan valvoa seuraavia muuttujia seuraavin aikavälein: >TAULUKON PAIKKA> Joissakin tapauksissa tuulta ja auringon säteilyä koskevat tiedot voidaan pyytää lähimmältä sääasemalta. II.3 Tietojen tallentaminen, säilytys ja luovutus Seuraavat tiedot on tallennettava: - alan numero - käytetyn laitteiston tarkat yksityiskohdat - alojen sijainti (pituusasteet, leveysasteet, korkeus merenpinnasta) ja laitteiston sijainti (alaan nähden) - mittausten aloitus- ja lopetuspäivämäärät - mittausten tiheys (mittausjaksojen määrä) Tarkkoja mittaustuloksia (lämpötila, sademäärä, tuuli jne.) ei ilmoiteta komissiolle, vaan jäsenvaltioiden on tallennettava ne varmaan säilöön. Jokaisen alan osalta, jossa mittauksia suoritetaan, kootaan mittaustulosten yhteenveto, joka toimitetaan komissiolle vuoden 1996 puoliväliin mennessä. Tähän yhteenvetoon kootaan tiedot kuukausittain tai neljän viikon jaksoissa käyttäen kaavakkeita XX1993.PLM (8a) ja XX1993.MEM (8b). II.4 Pitkän aikavälin sääolojen arviointi (B) Kullakin alalla vallitsevat pitkän aikavälin sääolot on havainnoitava niin tarkasti kuin mahdollista. Koska alaa koskevia varsinaisia tietoja ei voida kerätä, on alalla vallitsevat pitkän aikavälin sääolot (avoimella metsäalueella) arvioitava olemassa olevien tietojen perusteella. Tämä tehdään ainoastaan kerran. Tulokset toimitetaan komissiolle kaavakkeella XX1995.MEC (8c). II.5 Mahdollisten vahingollisten tapahtumien ja ilmiöiden arvioiminen (B) Kunkin sellaisen alan osalta, jossa aloitetaan sääolojen mittauksia, ryhdytään valmistelemaan luetteloa mahdollisista vahingollisista tapahtumista ja ilmiöistä. Jokainen tapahtuma ja ilmiö määritellään sääolojen suhteen käyttäen alan sääoloja koskevia muuttujia. Jäsenvaltioiden on pidettävä näitä luetteloja ajan tasalla aina, kun uutta tietoa on saatavilla. Tapahtumia ja ilmiöitä koskevat tiedot toimitetaan komissiolle kaavakkeella XX1995.MEL (8d). II.6 Ennalta määriteltyjen tapahtumien ja ilmiöiden sekä niiden esiintymisen/ankaruuden raportointi (A ja B) Niiden alojen osalta, joita koskevaa tietoa on saatavissa, arvioidaan ennalta määriteltyjen tapahtumien ja ilmiöiden esiintyminen ja ankaruus (II.5). Kunkin luetellun tapahtuman ja ilmiön esiintymiskerrat ja ankaruus merkitään ylös. Nämä tiedot toimitetaan komissiolle kaavakkeella XX1995.MEO (8e). Jos luetteloon on lisätty tapahtumia tai ilmiöitä tai niitä on muutettu, se saatetaan ajan tasalle myös edellisten vuosien esiintymiskertojen ja ankaruuden osalta. II.7 Havaittujen vaurioiden raportointi Jos alalla käytäessä havaitaan vaurioita, jotka ovat selkeästi sääilmiöiden aiheuttamia, ne on raportoitava komissiolle vuoden 1996 puoliväliin mennessä kaavakkeella XX1995.MED (8 f). Raportin tulee sisältää vahingon syy (kuivuus, myrsky, routa, rakeet), havaitut vahingot (lehtien irtoaminen, oksien tai versojen katkeaminen tai kuolema, jne.) sekä arvio vaurion tapahtuma-ajankohdasta. II.8 Sääoloja koskeva arviointiraportti Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaavakkeilla (tai sähköisessä muodossa) annettujen, kohdissa II.3, II.4, II.6 ja II.7 kuvattujen tietojen lisäksi arviointiraportti, joka sisältää käytettyjä menetelmiä, malleja ja tulosten tulkintaa koskevaa taustatietoa. Ennalta määriteltyjä tapahtumia ja ilmiöitä koskevien raporttien osalta (II.5) on suositeltavaa käyttää esimerkkikaavakkeen 8d mukaista kaavaketta. Nämä kaavakkeet voidaan lisätä liitteinä sääoloja koskevaan arviointiraporttiin."