2001/685/EY: Komission päätös, tehty 13 päivänä helmikuuta 2001, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt KataLeuna GmbH Catalysts -nimiselle yritykselle (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 403)



Virallinen lehti nro L 245 , 14/09/2001 s. 0026 - 0039



Komission päätös, tehty 13 päivänä helmikuuta 2001, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt KataLeuna GmbH Catalysts -nimiselle yritykselle (tiedoksiannettu numerolla K(2001) 403) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2001/685/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon niiden lausunnot, sekä katsoo seuraavaa: I Menettely (1) Saksa ilmoitti 8. tammikuuta 1999 päivätyssä kirjeessään KataLeuna GmbH Catalysts -yrityksen tukitoimenpiteistä ja niiden toteuttamisesta. Saksa antoi komissiolle täydentäviä tietoja 19. maaliskuuta 1999, 7. toukokuuta 1999, 26. elokuuta 1999, 28. syyskuuta 1999, 26. lokakuuta 1999, 8. joulukuuta 1999 ja 30. joulukuuta 1999 päivätyissä kirjeissään. (2) Komissio ilmoitti Saksalle 16. maaliskuuta 2000 päivätyssä kirjeessään päätöksestään aloittaa tuen vuoksi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. (3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksia kyseisestä tuesta. (4) Komission asianomaisilta saamat kannanotot toimitettiin Saksalle, joka esitti niistä huomautuksensa 24. heinäkuuta 2000 päivätyssä kirjeessä. Saksa antoi komissiolle täydentäviä tietoja 11. elokuuta 2000, 4. syyskuuta 2000 ja 30. marraskuuta 2000 päivätyissä kirjeissään. II TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS (5) KataLeuna GmbH Catalysts(3) (jäljempänä "KataLeuna") perustettiin 1. lokakuuta 1994, jolloin yritys irtaantui LEUNA-WERKE GmbH:sta. (6) Katalysaattorien valmistaja KataLeuna toimii Leunassa (Sachsen-Anhaltin osavaltiossa), EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla alueella. Vuonna 1999 yrityksessä oli 85 työntekijää. Ilmoituksen mukaan KataLeuna keskittyy toiminnassaan teollisten katalysaattorijärjestelmien tutkimukseen ja kehitykseen. (7) Katalysaattoreita käytetään kemianteollisuudessa (24 prosenttia) ja petrokemian teollisuudessa (24 prosenttia), ympäristönsuojelussa (36 prosenttia) ja polymeroinnissa (16 prosenttia). (8) KataLeunalle erityisen tärkeä on kemiallisten katalysaattorien markkinasegmentti ja siitä varsinkin hydrauskatalysaattorien ja selektiivisen hydrauksen liiketoiminta-alue, jonka maailmanlaajuinen volyymi oli 600 miljoonaa Saksan markkaa vuonna 1998. (9) Vuonna 1998 KataLeuna valmisti kolmea tuotetta: nikkelipohjaisia hydrauskatalysaattoreita, palladiumpohjaisia selektiivisiä hydrauskatalysaattoreita ja nikkelipohjaisia absorptiomassoja. Tuotteista [...](4) prosenttia myytiin Saksassa, [...](5) prosenttia muualla Euroopassa ja [...](6) prosenttia Euroopan ulkopuolella. (10) KataLeunan yksityistämisen toinen osa, jota tämä päätös koskee(7), tapahtui, kun BvS (Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben) myi 24. heinäkuuta 1998 tehdyn sopimuksen nojalla koko osuutensa (100 prosenttia) CRI Deutschland GmbH:lle (jäljempänä "CRI"), joka on yhdysvaltalaisen CRI Internationalin tytäryhtiö. Maksettu kauppahinta oli 1,3 miljoonaa Saksan markkaa. (11) Etsittäessä sijoittajaa yksityistämisen toista osaa varten käytiin keskusteluja 15 kiinnostuneen kemian alan yrityksen kanssa. Näistä kolmen yrityksen kanssa käytiin yksityiskohtaisia keskusteluja ja kahden kanssa aloitettiin neuvottelut. Kun toinen näistä kahdesta yrityksestä vetäytyi tarjouksestaan, CRI jäi ainoaksi tarjoajaksi, ja sen tarjous oli siten myös korkein. (12) CRI International on Royal Dutch Shell -yritysryhmän kokonaan omistama tytäryhtiö, jonka kotipaikka on Yhdysvalloissa. Se perustettiin 1. tammikuuta 1995 tarkoituksena koota yhteen ainoaan yritykseen Shellin koko katalysaattoriliiketoiminta, mukaan luettuna sen omistusosuudet kolmessa yhteisyrityksessä Criterionissa (49 prosenttia), Zeolyst Internationalissa (50 prosenttia) ja CRI-METissä (50 prosenttia). CRI Internationalin tärkeimmät toimialat ovat öljy- ja kemianteollisuuden tutkimus ja kehitys, valmistus ja myynti, huoltopalvelu ja jälleenkäsittely. CRI Catalysts toimii maailmanlaajuisesti voidakseen reagoida nopeasti asiakkaiden tarpeisiin ja tarjota kulloinkin uusimpia katalysaattorituotteita ja vastaavia palveluja. Vuonna 1998 CRI Internationalin konsolidoitu liikevaihto oli [...](8) miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja voitto [...](9) miljoonaa dollaria. (13) CRI on esittänyt KataLeunaa koskevan rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyvät seuraavat toimenpiteet: - CRI sitoutuu työllistämään 31. joulukuuta 2002 mennessä vähintään 75 työntekijää, joista vähintään [...](10) tutkimuksen ja kehityksen alalla. Heistä vähintään [...](11) on oltava tutkinnon suorittaneita luonnontieteilijöitä tai heillä on oltava vastaava akateeminen tutkinto. Jos työntekijöiden määrä jää alle sovitun, on 31. joulukuuta 2002 maksettava sopimussakko. - Markkinointi- ja myyntistrategian avulla on määrä laajentaa asiakaspiiriä ja tuotevalikoimaa ja avata uusia markkinoita hyödyntämällä Shellin ja CRI:n yhteyksiä. KataLeunan liikevaihdosta on tulevaisuudessa määrä tuottaa Euroopassa ja Yhdysvalloissa kummassakin [...](12) prosenttia ja Aasiassa [...](13) prosenttia. - Rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillaan yhteistyötä Shell-konsernin muiden yhtiöiden kanssa nykyisen tekniikan ja osaamisen hyödyntämisessä. Myös konsernin sisäisille toimitussuhteille annetaan paljon painoarvoa. [...](14) - Rakenneuudistussuunnitelman mukaan on määrä uudistaa tuotantolaitokset ja samalla lisätä huomattavasti kokonaiskapasiteettia. Investoinnit on määrä saada päätökseen vuoden 2000 loppuun mennessä, ja uuden kapasiteetin on määrä olla käytettävissä vuoden 2001 alusta. - Rahoitussuunnitelman mukaan kassavirta olisi positiivinen vuodesta 2001 lähtien ja yritys tuottaisi voittoa vuodesta 2003 lähtien. Ilmoituksessa selvitetään, että kun suunnitellut investoinnit ja jakeluverkoston laajennus on toteutettu, liikevaihto voidaan nostaa nykyisellä tuotevalikoimalla enimmillään [...](15) miljoonaan Saksan markkaan vuodessa. Valikoiman suunnitellun laajennuksen avulla pitäisi olla mahdollista saavuttaa noin [...](16) miljoonan Saksan markan vuotuinen liikevaihto noin kymmenen vuoden kuluessa. (14) Kapasiteetin kehityksestä ilmoituksessa todetaan, että nykyinen kapasiteetti mahdollistaa 200-300 tonnin vuosituotannon. (15) Tällä hetkellä KataLeunalla on käytössä kolme tuotantolaitosta: - nikkelikontaktori, jonka kapasiteetti on [...](17) tonnia vuodessa (tuotanto vuonna 1997 [...](18) tonnia), - savikontaktori, jonka maksimikapasiteetti on tuotteesta ja käytetystä materiaalista riippuen [...](19) tonnia vuodessa (käyttöaste vuonna 1997 [...](20) prosenttia), - jalometallikontaktori, jonka kapasiteetti on [...](21) tonnia vuodessa (tuotanto vuonna 1997 [...](22) tonnia). Laitosten kokonaiskapasiteetti on siten tällä hetkellä enintään [...](23) tonnia vuodessa. (16) CRI suunnittelee uuden raskasmetallikatalysaattorien tuotantolaitoksen rakentamista (kapasiteetti [...](24) tonnia vuodessa) ja jalometallikatalysaattorien tuotantolaitosta (kapasiteetti [...](25) tonnia vuodessa). Jälkimmäiseen laitokseen on tarkoitus käyttää nykyisiä rakennuksia ja - perusteellisen uudenaikaistamisen jälkeen - osittain nykyistä teknistä laitteistoa. Osa laitoksesta toteutetaan uudisrakennuksena. Kaiken kaikkiaan rakenneuudistussuunnitelmassa kaavaillaan [...](26) tonnin vuotuista kapasiteettia. Rakenneuudistus johtaisi siten yli sataprosenttiseen kapasiteetin lisäykseen. (17) Rakenneuudistuksen rahoituksesta todettakoon, että sopimusten mukaiset investoinnit ovat laajuudeltaan 70 miljoonaa Saksan markkaa. Investoinnit on toteutettava vuoden 1998 ja joulukuun 31. päivän 2002 välillä (30 miljoonaa 31. joulukuuta 1999 mennessä ja 40 miljoonaa 31. joulukuuta 2002 mennessä, vahvistettu sopimussakoin). Ilmoituksen mukaan uudistusinvestoinnit on määrä toteuttaa vuoden 2000 loppuun mennessä. (18) Yksityistämisen toisen osan rahoitus jaetaan Saksan ilmoituksen yhteydessä annettujen saksalaisten asiakirjojen mukaan julkisten lähteiden ja sijoittajan välillä seuraavasti: Sijoittajan rahoitus: >TAULUKON PAIKKA> BvS:n (Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben) rahoitus: >TAULUKON PAIKKA> Muut julkisista varoista maksettavat taloudelliset tuet: >TAULUKON PAIKKA> (19) Ilmoituksen ja Saksan sen jälkeen toimittamien asiakirjojen mukaan julkisten varojen osuus on siten kaikkiaan 86,284 miljoonaa Saksan markkaa, josta 81,284:ää miljoonaa Saksan markkaa on pidettävä tukena(27), ja sijoittajan osuus on 26,8 miljoonaa Saksan markkaa. Yksityistämisen toisen osan kokonaiskustannukset ovat siten 113,084 miljoonaa Saksan markkaa. (20) Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että KataLeunan kokonaiskapasiteetti nousee [...](28) tonnista [...](29) tonniin vuodessa, toisin sanoen yli sata prosenttia. (21) Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen(30) (jäljempänä "suuntaviivat") mukaan tukea saa kuitenkin käyttää ainoastaan kannattavuuden palauttamiseen - vaikkei asian kannalta merkittävillä markkinoilla olisikaan ylikapasiteettia - eikä se saa mahdollistaa yrityksen tuotantokapasiteetin laajentamista rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen aikana paitsi siinä määrin kuin on välttämätöntä kannattavuuden palauttamiseksi ja ilman kilpailun kohtuutonta vääristymistä. (22) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että se ei käytössään olevien asiakirjojen perusteella pysty toteamaan, ettei niillä katalysaattorimarkkinoiden sektoreilla, joilla KataLeuna pyrkii toimimaan rakenneuudistuksensa jälkeen, vallitse ylikapasiteettia. Tiedot eivät myöskään riitä sen toteamiseen, että tuki ei aiheuta kohtuutonta kilpailun vääristymistä näillä KataLeunan tulevilla toimintasektoreilla markkinarakenteen vuoksi. (23) Komissio totesi lisäksi, että sijoittajan osuus rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista on 24 prosenttia ja tuen intensiteetti on 72 prosenttia(31). Sen vuoksi komissio epäili, ettei tuki rajoitu suunniteltuun rakenneuudistukseen tarvittavaan vähimmäismäärään eikä sijoittajan osuutta voida luokitella suuntaviivojen tarkoittamaksi huomattavaksi osuudeksi. Koska investointi vaikuttaa pikemmin uusinvestoinnilta kuin rakenneuudistukselta, komissio piti lisäksi investoinnin todellista luonnetta kyseenalaisena. (24) Näiden seikkojen vuoksi komissio epäili tuen kohtuullisuutta ja piti mahdollisena, että tuki voisi vääristää kilpailua kohtuuttomasti. III OSAPUOLTEN LAUSUNNOT (25) Komissio sai menettelyn aloittamista koskevia huomautuksia Yhdistyneeltä kuningaskunnalta ja CRI Catalysts-yritykseltä. (26) Yhdistynyt kuningaskunta suhtautui myönteisesti komission suorittamaan tutkimukseen ja korosti, että on varmistettava, että jäsenvaltiot noudattavat suuntaviivoja asianmukaisesti. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti olevansa kemian alan kanssa neuvoteltuaan sitä mieltä, että Saksan KataLeunalle myöntämä tuki aiheutti kielletyn kilpailuedun ja vaikutti vääristävästi Euroopan teollisuuden kilpailuun. (27) CRI Catalysts tukeutui lausunnossaan hydrauskatalysaattorien markkinoita koskeviin tietoihin, jotka yritys oli saanut kolmansilta tai jotka olivat julkisesti saatavissa. Tiedoissa puhuttiin 4-5 prosentin vuosittaisista kasvuluvuista. Tällä hetkellä KataLeunan markkinaosuus on lausunnon mukaan vain [...](32) prosenttia. KataLeunan pitkän aikavälin liiketoimintasuunnitelmassa pyritään lisäksi myynnin nostamiseen enintään [...](33) miljoonaan dollariin, mikä vastaa vain [...](34) prosentin markkinaosuutta. Tämä tukee johtopäätöstä, jonka mukaan KataLeunan suunnitelmilla yrityksen kehittämiseksi on vain erittäin vähäinen vaikutus kilpailuun näillä laajoilla kasvumarkkinoilla. CRI Catalystsin mukaan yrityksen asiakkaat ovat huolissaan alan keskittymisestä ja lukuisista yritysostoista, joita viime vuosina on tapahtunut. Ne näkevät KataLeunan perustamisen voittona kilpailulle ja käänteenä suuntaukseen, joka on johtanut kohti yhä harvempien kilpailijoiden markkinoita, sekä keinona välttää tähän liittyvä hintojen nousun vaara. Lisäksi KataLeunan vuoden 2000 liikevaihto oli 50 prosenttia suurempi kuin vuonna 1999. Tämäkin viittaa siihen, että markkinoilla on yllin kyllin tilaa vielä ainakin yhdelle pienehkölle kilpailijalle. (28) CRI Catalysts kiisti myös komission toteamuksen, jonka mukaan sijoittajan osuus on 24 prosenttia. Sen mukaan Saksan hallituksen laskelma, jossa sijoittajan osuudeksi saatiin 33 prosenttia, on tarkempi. Mitä toimenpiteen luonteeseen tulee, ei ole pienintäkään epäilystä, että kyseessä on yksinkertainen rakenneuudistus, joka ei sisällä uusia elementtejä: tekniikka, asiakkaat, tuotantoprosessit, laitteiston tyyppi, alihankkijat ja työntekijät ovat rakenneuudistuksen jälkeen samat kuin sitä ennen. Rakennusten muutokset olivat tarpeen työntekijöiden terveyden ja työturvallisuuden vuoksi. Uusissa laitoksissa on suurelta osin kysymys jo ennen yksityistämistä käytössä olleiden laitosten uudemmista versioista. Yritys ei voi toimia vaarallisin ja ympäristölle vahingollisin rakennuksin ja konein. IV SAKSAN HUOMAUTUKSET (29) Saksa keskittyi huomautuksissaan neljään kohtaan: markkinatilanteeseen, hankkeen rakenneuudistuksen omaiseen luonteeseen, tuen laskentaan ja suurempaan sijoittajan osuuteen. Argumenttiensa tueksi Saksa toimitti komissiolle lisää asiakirjoja. (30) Markkinatilanteen osalta Saksa myönsi, että joillakin katalysaattorimarkkinoiden segmenteillä on ehdottomasti ylikapasiteettia - kuten komissio totesi aloittaessaan menettelyn. Tämä koskee esimerkiksi moottoriajoneuvoteollisuuden katalysaattoreita. KataLeuna ei kuitenkaan toimi tällä hetkellä kyseisillä markkinasegmenteillä, eikä se kuulu suunnitelmiin rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen jälkeenkään. KataLeunan liiketoiminta rajoittuu kemiallisiin katalysaattoreihin ja erityisesti hydrauskatalysaattorien liiketoiminta-alaan, jolla ei ole ylikapasiteettia. KataLeuna keskittyy erityistuotteisiin ja yksittäisten asiakkaiden mittatilaustyönä teettämiin katalysaattoreihin. (31) Saksa totesi lisäksi, että laskelmat, joilla komissio selvitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään KataLeunan markkinaosuuden käyttäen apunaan sen markkinaosuuksia hydrauskatalysaattorimarkkinoiden eri osasegmenteillä, olivat epätarkkoja ja voivat johtaa vääriin johtopäätöksiin. Markkinaosuuksien tarkka määrittäminen on tämän perusteella erittäin vaikeaa, koska käytettävissä olevia tuotantokapasiteetteja ei voida kohdistaa riittävän tarkasti eri osasegmenteille. Markkinaosuudet voidaan selvittää realistisesti vain suurehkojen markkinasegmenttien, kuten hydrauskatalysaattorien osalta. (32) Saksa ilmoitti, että eräät katalysaattorien valmistajat ovat viime vuosina lisänneet kapasiteettiaan erityisesti kemiallisten katalysaattorien alalla ja lisäävät sitä edelleen lähitulevaisuudessa. Tämä todistaa, että KataLeunan kannalta olennaisilla markkinoilla ei voi olla ylikapasiteettia, vaan pikemminkin tarvittiin lisäkapasiteettia kemiallisiin prosesseihin tarvittavien katalysaattorien kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi. Tätä näkemystä tukevat äärimmäisen myönteiset markkinaennusteet ja kemiallisten katalysaattorien kysynnän odotettavissa oleva kasvu. Näin ollen markkinat kasvavat tulevaisuudessa edelleen, ja kasvu ylittää selvästi KataLeunan suunnitellun liikevaihdon. (33) Lisäksi Saksa ilmoitti, että katalysaattorimarkkinat ovat erittäin keskittyneet, ja niitä hallitsevat muutamat suuret tarjoajat, joilla on suuri markkinaosuus. Mahdollisuus, että uusi tarjoaja voisi vakiinnuttaa asemansa markkinoilla, voisi vaikuttaa kilpailuun vain myönteisesti ja hyödyttäisi myös kuluttajia. (34) Saksan mukaan KataLeunan kapasiteetin laajennus rajoittuu vähimmäistasoon, joka on ehdottoman välttämätön yrityksen kannattavuuden varmistamiseksi. Tämän suuruusluokan laajennus kuului alusta alkaen rakenneuudistussuunnitelmaan. Lisäksi katalysaattoriteollisuudessa ei Saksan mukaan voida koskaan hyödyntää tuotantokapasiteettia sataprosenttisesti. Tämä johtuu tuotantomenetelmistä, joissa säännölliset keskeytykset ovat välttämättömiä laitteiston säätämiseksi uudelleen asiakaskohtaisen tuotantoerän valmistuttua. Hydrauskatalysaattorien valmistus tapahtuu pääasiassa pienissä erissä eikä samankaltaisten tuotteiden massatuotantona. On myös epätaloudellista valmistaa suuria määriä tämänkaltaisia tuotteita varastoon, ja lisäksi tuotannossa tarvitaan tiettyä joustavuutta sesonkiluonteisten kysynnän vaihtelujen vuoksi. (35) Hankkeen luonteesta Saksa esitti, että sitä on pidettävä suuntaviivojen vaatimusten mukaisena aitona rakenneuudistuksena. Kun CRI osti KataLeunan, sen toimintaa jatkettiin keskeytyksettä entiseltä pohjalta. Samat työntekijät jatkoivat samoissa tehtävissä, yritys säilytti samat tilaukset ja samat sopimukset samojen toimittajien kanssa, tuotanto ja tuotevalikoima pysyivät samoina, samoin laitteisto, jota käytettiin samoin teknisin edellytyksin, samoin menetelmin ja samoin materiaalein. Samanaikaisesti toiminnan jatkamisen kanssa toteutettiin asteittain CRI:n rakenneuudistussuunnitelma. (36) Saksan mukaan rakenneuudistussuunnitelma kattaa seuraavat osa-alueet: 1. Yrityksen sisäiset toimenpiteet - Henkilöstön vähentäminen, tieteellisten alojen vahvistaminen, uusien sopivaa kokemusta omaavien työntekijöiden ottaminen markkinointiin; - Markkinointi/myynti: uusien strategioiden kehittäminen, CRI:n/Shellin jakelukanavien ja yhteyksien hyödyntäminen, uusille markkinoille tunkeutuminen Shell-konsernin osana, asiakaskunnan laajentaminen; - Tuotevalikoima: nykyisen valikoiman sopeuttaminen luopumalla kannattamattomista tuotteista ja keskittymällä uusiin tuotteisiin ja lupaaviin markkinasegmentteihin; - Yrityksen T & K -toiminnan vahvistaminen tutkimuksen ja kehityksen keskittämiseksi voimakkaammin laadukkaisiin tuotteisiin ja menetelmiin. 2. Investoinnit - Nykyisten laitosten uudenaikaistaminen turvallisuus- ja ympäristömääräyksiin sopeuttamiseksi; - Silloin, kun uudenaikaistaminen ei ole taloudellista, vanhojen laitosten purku ja uusien turvallisuus- ja ympäristömääräysten mukaisten laitosten rakentaminen. 3. Rahoitustoimenpiteet - Pääomasijoitus (CRI:ltä ja BvS:ltä) ja tappioita tasoittava toimintatuki. (37) Saksan mukaan investoinnit ovat vain yksi rakenneuudistussuunnitelman perusteella toteutettu osa yrityksen rakenneuudistusta. Investoinnit eivät voi yksinään varmistaa yrityksen pitkän aikavälin kannattavuutta; siihen tarvitaan lisätoimenpiteitä, kuten tuotevalikoiman uudistamista, uusia markkinointistrategioita ja rahoitusrakenteen uudistusta. Siten rakenneuudistussuunnitelma täyttää suuntaviivojen vaatimukset, ja hanketta on pidettävä aitona rakenneuudistuksena. (38) Saksa esitti lisäksi, että investointeja käytettiin suurelta osin sellaisten vanhojen laitosten korvaamiseen uusilla, joita ei enää voitu käyttää, koska ne olivat vaarallisia työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle. Vanhojen laitosten uudenaikaistaminen ei olisi ollut tarkoituksenmukaista ja se olisi aiheuttanut vielä suuremmat kustannukset kuin uusiin laitoksiin investoiminen. (39) Tuen suuruuden osalta Saksa kiisti osittain komission laatimat laskelmat. (40) Investointien rahoituksesta Saksa ilmoitti, että yksityistämissopimuksen mukaan CRI:n oli investoitava vähintään 70 miljoonaa Saksan markkaa. Lisäksi suunnitelmiin kuului lisäinvestointeja, jotka nostivat kokonaissumman 86,6 miljoonaan Saksan markkaan. CRI investoisi kuitenkin [...](35) miljoonaa Saksan markkaa ja siten enemmän kuin yksityistämissopimuksen mukaisen summan. Nämä investoinnit toteutettaisiin ennen vuoden 2000 loppua. Tästä syystä sijoittajan maksama pääoman täydennys sopeutettiin yksityistämissopimuksen nojalla vastaavasti [...](36) miljoonaan Saksan markkaan. (41) Kahden miljoonan Saksan markan suuruisista infrastruktuuri-investoinneista, jotka yksityistämissopimuksen mukaan rahoittaa BvS, Saksa ilmoitti, että BvS ei tule täyttämään infrastruktuurin rahoittamista koskevaa velvoitettaan. Komission Saksan toteuttamista toimenpiteistä InfraLeuna Infrastruktur und Service GmbH:n hyväksi 25 päivänä marraskuuta 1998 tekemän päätöksen 1999/646/EY(37) mukaan BvS:n infrastruktuuria varten myöntämää rahoitusta ei ole katsottava tueksi, vaan kyseiset toimenpiteet rahoitettaisiin mainitun päätöksen mukaisesti InfraLeunan budjetista. Rakenneuudistussuunnitelman mukaisesta infrastruktuurin kahden miljoonan Saksan markan suuruisesta julkisista varoista maksettavasta rahoituksesta luovuttiin, koska kysymys on yleisistä, InfraLeunan toteuttamista infrastruktuuritoimenpiteistä. (42) Kolmen miljoonan Saksan markan suuruisten purkukustannusten osalta Saksa esitti kaksi perustelua sille, että näitä kustannuksia ei tulisi katsoa rakenneuudistussuunnitelman mukaisiksi rakenneuudistuskustannuksiksi. (43) Ensiksi Saksa ilmoitti 11. toukokuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että purkutoimenpiteet olivat joka tapauksessa välttämättömiä eivätkä liittyneet suoraan rakenneuudistussuunnitelmaan. Toimenpiteisiin sisältyi niiden laitosten ja rakennusten purku, joita ei enää käytetty ennen yksityistämisen toista osaa toteutetun kapasiteetin supistamisen vuoksi. Nämä toimenpiteet kuuluivat julkisen laitoksen toteutettaviksi. Syntyviä kustannuksia ei voida pitää käsiteltävän suunnitelman mukaisina rakenneuudistuskustannuksina, vaan ne tulee kohdistaa yksityistämisen toista osaa edeltäneeseen aikaan. (44) Tämän jälkeen Saksa ilmoitti 30. marraskuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että purkutoimenpiteet koskivat ennen kaikkea rakennuksia 7671 (rakennusvuosi 1940) ja 8320 (rakennusvuosi 1944) ja käsittivät sekä purkamisen että saastuneen maaperän puhdistuksen. Saksa ilmoitti, että rakennuksen 7671 länsipuolinen maaperä on pahasti raskasmetallien saastuttama, ja koska vaaralliset aineet saattoivat levitä maaperän ja ilman kautta, työntekijöille aiheutuvaa vaaraa ei voitu sulkea pois. Rakennusta 8320 käytetään raskasmetallikatalysaattorien tuotantoon, ja myös ne sisältävät vaarallisia aineita. Lisäksi rakennus on äärimmäisen huonossa kunnossa, ja rakennusturvallisuus on heikentynyt niin paljon, että rakennuksessa on sortumisvaara. Rakennusta ei enää voida käyttää yrityksen tuotantotoimintaan. (45) Saksan mukaan KataLeuna päätti elokuussa 1998 lopettaa kaiken tuotantotoiminnan näissä rakennuksissa työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle aiheutuvan vaaran vuoksi. Purkutoimenpiteet ovat siten ehdottoman välttämättömiä terveydensuojelun ja työturvallisuuden vuoksi, ja vaikka ne eivät kuulukaan vanhoja velvoitteita koskeviin vaatimuksiin, julkisen vallan on maksettava tästä syntyvät kustannukset yksityistämisestä huolimatta. Niitä ei näin ollen voida pitää toiseen rakenneuudistukseen kuuluvana tukena. (46) Enintään 2 miljoonan Saksan markan suuruisien tavanomaisesta poikkeavien takauksien Saksa ilmoitti liittyvän toimitussopimuksiin, jotka solmittiin yksityistämisen ensimmäisen osan yhteydessä. Se, että BvS otti nämä kustannukset vastatakseen, liittyi välittömästi yksityistämisen ensimmäiseen osaan, eikä niitä näin ollen tule pitää yksityistämisen toisen osan yhteydessä syntyvinä rakenneuudistuskustannuksina. Sama koskee yksityistämisen ensimmäisen osan yhteydessä myönnettyä 0,827 miljoonaa Saksan markkaa. Nämä kustannukset eivät liittyneet yksityistämisen toiseen osaan vaan johtuivat sen ensimmäisestä osasta. (47) Yksityistämisen ensimmäisen osan yhteydessä sijoittajille varatuista 17,6 miljoonasta Saksan markasta Saksa ilmoitti, että yksityistämisen ensimmäisen osan epäonnistuttua siitä oli käytettävissä vielä 17,6 miljoonaa Saksan markkaa juoksevia varoja. Yksityistämisen ensimmäisen osan tuet soveltuivat yhteismarkkinoille, koska niissä noudatettiin Treuhand-järjestelyjen määräyksiä. Solmiessaan yksityistämissopimusta CRI:n kanssa BvS halusi käyttää näitä juoksevia varoja uuden suunnitelman rahoittamiseen. Tätä summaa ei kuitenkaan tule katsoa tueksi, koska se on peräisin yksityistämisen ensimmäisestä osasta jääneistä varoista eikä siten ole BvS:n yksityistämisen toista osaa varten maksama summa. (48) Suuremmasta sijoittajan osuudesta Saksa ilmoitti, että sijoittaja CRI oli osallistunut rakenneuudistukseen huomattavasti enemmän kuin yksityistämissopimuksessa edellytettiin. (49) Saksa ilmoitti, että ensinnäkin CRI osallistui vuosina 1999 ja 2000 KataLeunan toimintoihin tutkimuksen ja kehityksen alalla ylimääräisellä [...](38) miljoonan Saksan markan summalla. (50) Toiseksi CRI antoi KataLeunan käyttöön muista eurooppalaisista toimipaikoista kaksi markkinoinnin ja myynnin johtohenkilöä ja tukea tietotekniikan, terveydensuojelun ja työturvallisuuden sekä johdon alalla muun muassa siirtämällä markkinointi- ja myyntikoulutusta saaneita työntekijöitä Yhdysvalloista. CRI rahoitti näistä toimenpiteistä vuosina 1999 ja 2000 syntyneet [...](39) miljoonan Saksan markan kustannukset. (51) Kolmanneksi CRI investoi [...](40) miljoonaa Saksan markkaa, toisin sanoen [...](41) miljoonaa Saksan markkaa enemmän kuin yksityistämissopimuksen mukaisen enimmäissumman, joka oli 86,6 miljoonaa Saksan markkaa. (52) Kolmantena kohtana Saksa esitti, että kokonaistappiot muodostuvat rakenneuudistuksen aikana odotettua korkeammiksi. CRI maksaisi kokonaan nämä [...](42) miljoonan Saksan markan lisätappiot. Ne johtuivat ennen kaikkea kasvaneista korkokuluista, jotka aiheutuivat siitä, että GA-avustukset rahoitettaisiin pankkilainoilla komission myönteiseen päätökseen asti. (53) Yksityistämissopimuksessa säädetystä tappiota tasoittavasta toimintatuesta Saksa ilmoitti, että myös se osa rakenneuudistuksen aikana tulleista tappioista, joka tulee sijoittajan maksettavaksi, on katsottava sijoittajan osuudeksi. Alkuperäisen suunnitelman mukaan tappioita olisi tullut kaikkiaan [...](43) miljoonaa Saksan markkaa. Yksityistämissopimuksen mukaan BvS:n maksettava rakenneuudistuksen aikainen tappiota tasaava toimintatuki on [...](44) miljoonaa Saksan markkaa. Saksa ilmoitti, että alkuperäisen sopimuksen mukaan sijoittajan maksettavat [...](45) miljoonan Saksan markan tappiot on katsottava sijoittajan osuudeksi rakenneuudistuksesta. V TUEN ARVIOINTI (54) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yhteisön tuomioistuinten oikeuskäytännön mukaan vaikutusta valtioiden väliseen kauppaan katsotaan olevan, jos tukea saava yritys harjoittaa taloudellista toimintaa, jonka yhteydessä käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä. (55) Komissio toteaa, että ilmoitettu tuki myönnetään valtion varoista yksittäiselle yritykselle ja suosii sitä, koska se vähentää kustannuksia, jotka yritys joutuisi normaalisti maksamaan ilmoitetun rakenneuudistushankkeen toteuttamisen yhteydessä. Tuensaaja CRI toimii lisäksi emoyhtiönsä CRI Internationalin kautta sekä öljy- ja kemianteollisuuden katalysaattorien tutkimuksen ja kehityksen että myös niiden valmistuksen ja myynnin alalla ja siten aloilla, joilla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohta koskee siten kyseistä tukea. (56) Ilmoitettu hanke koskee yrityksen rakenneuudistusta sijoittajan esittämän rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti. Komissio toteaa, että vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävät rakenneuudistustuet on tutkittava valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen perusteella. (57) Komissio toteaa, että valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetut yhteisön uudet suuntaviivat tulivat voimaan 9. lokakuuta 1999(46). Suuntaviivojen 101 kohdan mukaisesti komissio tutkii kaikkien ilmoittamattomien tukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille uusien suuntaviivojen perusteella, jos tuki tai sen osa on myönnetty niiden julkistamisen jälkeen, ja kaikissa muissa tapauksissa niiden suuntaviivojen perusteella, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana. Koska kaikki tuet on käsiteltävänä olevassa tapauksessa myönnetty ennen uusien suuntaviivojen julkistamista, ne on tutkittava suuntaviivojen vuoden 1994 version(47) perusteella. (58) Suuntaviivojen perusteella komissio tuli siihen tulokseen, että EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen pelastamis- ja rakenneuudistustoimenpide voi edistää taloudellisen toiminnan kehitystä muuttamatta kaupan olosuhteita yhteisen edun vastaisella tavalla, jos suuntaviivoissa määritetyt ehdot täyttyvät. (59) Suuntaviivojen 2.1 kohdan mukaan vaikeuksissa olevan yrityksen tyypillisiin oireisiin kuuluvat kannattavuuden lasku tai tappioiden kasvu, liikevaihdon supistuminen, kassavirran pienentyminen ja alhainen nettokirjanpitoarvo. Komissio toteaa, että KataLeuna on tuottanut tappiota perustamisestaan eli vuodesta 1994 asti ja että tappio oli noin [...](48) miljoonaa Saksan markkaa vuonna 1998. Yrityksen selvitystila-arvo arvo oli 31. joulukuuta 1997 -4,8 miljoonaa Saksan markkaa. Näin ollen yhtiö katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, ja rakenneuudistustuet on tutkittava suuntaviivojen perusteella. (60) Komissio toteaa, että julkisista varoista annetusta kaikkiaan 86,284 miljoonan Saksan markan suuruisesta avustuksesta toiseen rakenneuudistukseen myönnetään 29,827 miljoonaa Saksan markkaa hyväksyttyjen tukijärjestelyjen perusteella. Tätä summaa on siten pidettävä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun asetuksen (EY) 659/1999(49) 1 artiklan b kohdan ii alakohdan mukaisena voimassa olevana tukena. Komission ei siis tarvitse tämän päätöksen yhteydessä tutkia, soveltuvatko nämä tuet yhteismarkkinoille. Voimassa oleva 29,827 miljoonan Saksan markan tuki otetaan kuitenkin huomioon tutkittaessa suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdan mukaista kohtuullisuutta. (61) Komissio toteaa lisäksi, että sen itäsaksalaisten yritysten rakenneuudistusta koskevan käytännön mukaisesti yrityksen yksityistäminen tulisi toteuttaa avoimella tarjouskilpailumenettelyllä, jottei synny epäilyjä, että se olisi sidottu sijoittajalle myönnettävään valtionapuun. Komissio korostaa, että tässä päätöksessä on kysymys vain KataLeunan rakenneuudistustuesta riippumatta mahdollisista itse ostajan hyväksi myönnettävistä tuista. Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen (62) Suuntaviivojen mukaan tuki ei saa johtaa kilpailun kohtuuttomaan vääristymiseen. Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan ii alakohdan mukaan rakenneuudistus on yhdistettävä kyseisen yrityksen kapasiteetin supistamiseen, jos alalla esiintyy rakenteellista ylikapasiteettia. Jos kyseisillä markkinoilla ei esiinny rakenteellista ylikapasiteettia, tukea saa käyttää yksinomaan kannattavuuden palauttamiseen, eikä se saa mahdollistaa yrityksen tuotantokapasiteetin laajentamista rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen aikana paitsi siinä määrin kuin on välttämätöntä kannattavuuden palauttamiseksi ja ilman kilpailun kohtuutonta vääristymistä. (63) Kapasiteetin laajennus on käsiteltävänä olevassa tapauksessa yli 100 prosenttia ja laajennettu kapasiteetti olisi käytettävissä vuoden 2001 alusta lähtien. (64) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, ettei se tuolloin käytettävissä olevien tietojen perusteella pystynyt toteamaan, ettei niillä katalysaattorimarkkinoiden sektoreilla, joilla KataLeuna pyrkii toimimaan rakenneuudistuksensa jälkeen, ole ylikapasiteettia eikä tuki näillä markkinoilla johtaisi kohtuuttomaan kilpailun vääristymiseen. (65) Komissio toteaa, että KataLeuna toimii kemiallisten katalysaattorien markkinoilla hydrauskatalysaattorien liiketoiminta-alalla, jonka maailmanlaajuinen volyymi on noin 600 miljoonaa Saksan markkaa. Kolme suurinta tuottajaa (Engelhard, Süd-Chemie ja SYNETIX) kattavat nämä markkinat 75-prosenttisesti ja neljä suurinta (mukaan luettuna Degussa-Hüls) 82-prosenttisesti. Loput 18 prosenttia jakautuvat useille yrityksille, joita ovat muun muassa Procatalyse SA, BASF, W.R. Grace, Activated Metals & Chemicals, Boreskov Institute, Kawaken Fine Chemicals, Nikki Universal ja N.E. Chemcat. (66) Komission käytettävissä olevat tiedot vahvistavat toteamuksen, jonka mukaan katalysaattoriala on voimakkaasti keskittynyt. Vuonna 1997 kemiallisten katalysaattorien alalla toimi 31 yritystä, vuonna 1999 enää 27. Tämä keskittymissuuntaus jatkunee ja ehkä jopa kiihtyy entisestään, koska on yhä vaikeampaa säilyttää teknisessä palvelussa vaadittava taso palveltaessa yhä harvempia ja yhä suurempia asiakkaita, jos ei saavuteta kriittistä massaa eikä välttämätöntä monipuolisuutta. Vaikutukset ovat kaikille katalysaattoriteollisuuden toimijoille samat - hengissä pysyäkseen niiden on toimittava maailmanlaajuisesti useilla erilaisilla markkinasegmenteillä ja toimialoilla. (67) Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan hydraus on yleisimmin käytetty teollinen katalyysiprosessi. Polymerointi ei rajoitu tiukasti määritettyihin loppukäyttäjäsektoreihin, vaan sillä on suuri merkitys sekä öljyteollisuudessa että kemian-, hienokemikaali- ja lääketeollisuudessa, ja sitä käytetään myös polymeeriteollisuudessa. Kemiallisten hydrauskatalysaattorien markkinat jakaantuvat puolestaan kahteen osa-alueeseen: petrokemiallisiin ja teollisiin hydrausprosesseihin. Yhdessä niiden kasvunopeus on lähes 4,5 prosenttia(50). Yhdysvalloissa odotetaan kemiallisten katalysaattorien markkinoilla yli 8 prosentin vuotuista kasvua. Kemiallisten katalysaattorimarkkinoiden keskimääräinen kasvuvauhti oli 4,5 prosenttia vuosina 1990-1998. (68) Kemiallisten aineiden hydraukseen käytettävien katalysaattorien maailmanlaajuisesta markkinakehityksestä vuosina 1999-2005 on käytettävissä seuraavat tiedot (luvut miljoonaa Yhdysvaltain dollaria)(51): >TAULUKON PAIKKA> (69) Saksan antamien tietojen mukaan KataLeuna on erikoistunut voimakkaasti markkinoiden erikoisalueiden palvelemiseen. Näihin kuuluvat ennen kaikkea asiakkaiden toiveiden mukaan "räätälöidyt" katalysaattorit. Valittujen valmistustekniikoiden vuoksi KataLeuna ei voi tuottaa petrokemiallisen hydrauksen osa-alueen tuotteita. Sen vuoksi yritys keskittyy teollisen hydrauksen alaan, jolla on parhaat kasvunäkymät. (70) Komissio toteaa, että KataLeunan vuonna 1999 saavuttama [...](52) miljoonan Saksan markan liikevaihto vastaa [...](53) prosentin osuutta hydrauskatalysaattorien kokonaismarkkinoista ja [...](54) prosentin osuutta teollisen hydrauksen markkinoista. Vuodelle 2005 odotettu [...](55) miljoonan Saksan markan liikevaihto vastaisi [...](56) prosentin osuutta kokonaismarkkinoista ja [...](57) prosentin osuutta teollisten hydrauskatalysaattorijärjestelmien markkinoista. (71) Komissio toteaa, että kemiallisten katalysaattorien alalla voidaan maailmanlaajuisen vuotuisen tuotannon odottaa olevan 90000 tonnia ± 10 prosenttia. Maailmanlaajuisen käytettävän tuotantokapasiteetin arvioidaan olevan 120000-130000 tonnia vuodessa. Koska valmistajat käsittelevät tuotantokapasiteettia koskevia tietoja erittäin luottamuksellisesti, käytettävissä ei ole valmistajakohtaisia laskelmia tuotantokapasiteetista(58). KataLeunan suunniteltu [...](59) tonnin vuotuinen tuotantokapasiteetti vastaa [...](60) prosentin osuutta maailmanlaajuisesta käytettävissä olevasta kapasiteetista. (72) Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan katalysaattorien valmistajat käyttävät harvoin erityisiä tuotantolinjoja tai -yksiköitä kiinteän kerroksen katalysaattorien valmistukseen. Kemiallisten katalysaattorien valmistuksessa tuotantolinjoja käytetään eräkohtaisesti. Tämä merkitsee, että suuria kustannuksia aiheuttavan tuotantoympäristön ja pienten tuotantomäärien vuoksi tuottaja valmistaa aina vain muutaman tonnin erän kerrallaan, minkä jälkeen laitteisto pysäytetään ja puhdistetaan ennen seuraavan tilauksen käsittelyä. Tästä syystä laitteiston todellinen käyttökapasiteetti on vain 50-70 prosenttia teoreettisesta maksimista. (73) Saksa ilmoitti 21. lokakuuta 1999 päivätyssä kirjeessään, että KataLeunan tulevaa kapasiteettia on tarkoitus hyödyntää seuraavasti: - [...](61) prosenttia uusiin katalysaattorityyppeihin, jotka kehitetään KataLeunan tutkimusosastolla ja joiden kehittämiseen ei ole kapasiteettia muualla. Tällä tavoin on tarkoitus jatkaa uusien katalysaattorityyppien kehittämistä uusiin sovelluksiin ja uusille markkinasegmenteille. - Lisäksi [...](62) prosenttia on tarkoitus käyttää katalysaattorien mittatilausvalmistukseen sellaisten yksittäisten asiakkaiden erityistarpeisiin, joilla on omat tutkimusosastot mutta jotka etsivät riippumattomia katalysaattorinvalmistajia lisätäkseen omaa kapasiteettiaan. - [...](63) prosenttia on lisäksi tarkoitus käyttää vientiin Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan ja Tyynenmeren alueelle. KataLeunan tuotteiden yhdistämisellä muihin CRI:n katalysaattoreihin on tarkoitus parantaa KataLeunan vientimarkkinoita ja tukea sitä uusien markkinoiden avaamisessa. - Suurta osaa (vähintään [...](64)) KataLeunan suunnitellusta kapasiteetista on tarkoitus hyödyntää katalysaattorien valmistukseen yhteistyössä sisaryritysten kanssa Shell/CRI-ryhmän sisällä. (74) Komissio toteaa, ettei tekninen maksimikapasiteetti yksin ratkaise, koska laitteiston todellinen käyttökapasiteetti on katalysaattorien tuotantoprosessista johtuen vain 50-70 prosenttia teoreettisesta maksimista. Komissio toteaa kuitenkin, että kyseisillä markkinoilla ei sen käytettävissä olevien tietojen mukaan ole rakenteellista ylikapasiteettia. Tapauksen erityisolosuhteita ajatellen on lisäksi hyvin tärkeää todeta, että markkinat ovat kasvumarkkinat. Suuntaviivat eivät näin ollen vaadi kapasiteetin supistamista, mutta tukea saa käyttää yksinomaan yrityksen kannattavuuden palauttamiseen, eikä se saa mahdollistaa yrityksen tuotantokapasiteetin laajentamista rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen aikana paitsi siinä määrin kuin on välttämätöntä kannattavuuden palauttamiseksi ja ilman kilpailun kohtuutonta vääristymistä. (75) Komissio toteaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa pyritään nykyisen tuotantokapasiteetin laajentamiseen [...](65) tonnista [...](66) tonniin vuodessa. (76) Saksan 26. elokuuta 1999 päivätyn kirjeen mukaan on suunnitelluilla laitoksilla tarkoitus tuottaa noin [...](67) tonnia vuodessa. Luvussa on otettu huomioon tarvittava tuotannon joustavuus (huippukuormitusajat) ja tuotevalikoima, joka heijastaa asiakkaiden erilaisia tarpeita. Saksan näkemyksen mukaan [...](68) tonnin vuosituotanto ei riittäisi positiivisen liiketuloksen saavuttamiseen. [...](69) tonnin vuosituotannolla voidaan odottaa [...](70) miljoonan Saksan markan voittoa, kun taas 1000 tonnin tuotannolla tulos olisi todennäköisesti saman verran tappiolla. Tämä johtuu siitä, että kiinteät kustannukset, tutkimus- ja kehityskustannukset ja vanhojen koneiden vaihtokustannukset pysyvät samoina - tuotannon määrästä riippumatta. Näiden kustannusten kattamiseksi ja positiivisen tuloksen saavuttamiseksi tarvittaisiin [...](71) tonnin vuotuinen tuotanto. Tästä syystä suunniteltu tuotantokapasiteetin laajennus on ehdottoman välttämätön rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen ja yrityksen pitkän aikavälin kannattavuuden kannalta. (77) Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan laitteiston todellinen käyttökapasiteetti on vain 50-70 prosenttia teoreettisesta enimmäiskapasiteetista. Se, että laitteistolla, jonka kokonaiskapasiteetti on [...](72) tonnia vuodessa, tavoitellaan [...](73) tonnin todellista vuosituotantoa, sopii yhteen näiden komission käytettävissä olevin yleisten tietojen kanssa. Lisäksi liikevoittolaskelma [...](74) tonnin vuosituotannolla perustui KataLeunan vuodesta 2007 lähtien odotettavissa olevan liikevaihdon enimmäisarvoon eli [...](75) miljoonaan Saksan markkaan, kun taas liiketulos [...](76) tonnin vuosituotannolla perustui [...](77) miljoonan Saksan markan liikevaihtoon. Komissio toteaa, että [...](78) miljoonan Saksan markan liikevaihdolla laskettu negatiivinen tulos ja kiinteät kustannuselementit vastaavat ilmoituksessa annettua KataLeunan tulosennustetta vuosiksi 2002-2007. (78) Rakenneuudistussuunnitelman kiinteiden kustannuselementtien komissio toteaa vastaavan kyseisen teollisuudenalan erityispiirteitä. Suhteellisen suuret huoltokustannukset ja suuret tutkimus- ja kehityskulut ovat katalysaattorituotannon normaaleja ja olennaisia elementtejä. Huolto on välttämätöntä jatkuvasti keskeytyvän tuotantoprosessin vuoksi. Tutkimus- ja kehitysinvestointeihin panostaminen on edellytys sille, että näillä maailmanlaajuisilla markkinoilla voi pysyä kilpailukykyisenä ja tarjota tuotteita, jotka täyttävät erilaisten asiakkaiden vaatimukset. (79) Näissä olosuhteissa yrityksen kannattavuuden palauttaminen kiinteitä kustannuselementtejä alentamalla ei näytä mahdolliselta. Komissio ei siten näe syytä epäillä, että [...](79) tonnin todellinen vuosituotanto on vähimmäistaso, jolla yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus voidaan palauttaa. Koska rakenneuudistussuunnitelman mukaan on tarkoitus nostaa tuotantokapasiteetti tasolle, joka on tarpeen yrityksen kannattavuuden palauttamiseksi, komission on tutkittava, johtaako tämä kapasiteetin laajennus kilpailun kohtuuttomaan vääristymiseen. (80) Komissio toteaa, että hydrauskatalysaattorien markkinat ovat erittäin keskittyneet maailmanlaajuiset markkinat, joilla toimi 27 tuottajaa vuonna 1999 ja joista kolme tärkeintä valmistajaa kattaa 75 prosenttia. Komission tietojen mukaan tämän keskittymissuuntauksen voidaan odottaa jatkuvan hydrauskatalysaattorikaupan maailmanlaajuisen suuntautumisen vuoksi. (81) KataLeunan tuotantokapasiteetti vastaa [...](80) prosentin osuutta hydrauskatalysaattorien maailmanlaajuisesti käytettävissä olevasta tuotantokapasiteetista. KataLeunan vuonna 1999 saavuttama [...](81) miljoonan Saksan markan liikevaihto vastaa [...](82) prosentin osuutta hydrauskatalysaattorien kokonaismarkkinoista ja [...](83) prosentin osuutta teollisen hydrauksen markkinoista. Vuodelle 2005 odotetaan [...](84) miljoonan Saksan markan liikevaihtoa, joka vastaa [...](85) prosentin osuutta kokonaismarkkinoista ja [...](86) prosentin osuutta teollisen hydrauksen markkinoista. Liikevaihdosta on tulevaisuudessa määrä tuottaa Euroopassa ja Yhdysvalloissa kummassakin [...](87) ja Aasiassa [...](88). (82) Komissio toteaa, että asian kannalta merkitykselliset markkinat ovat kemiallisten hydrauskatalysaattorien markkinat. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan markkinaosuuksien laskeminen markkinoiden osasegmenttien avulla on erittäin vaikeaa ja saattaa johtaa vääriin johtopäätöksiin, koska käytettävissä olevan tuotantokapasiteetin riittävän tarkka kohdistaminen eri osasegmenteille on käytännöllisesti katsoen mahdotonta. Valmistajat käsittelevät tuotantokapasiteettia koskevia tietoja erittäin luottamuksellisesti, eikä tuotantokapasiteetista ole valmistajakohtaisia laskelmia. Markkinaosapuolet toimivat useilla segmenteillä. Komissio toteaa, että kyseisillä markkinoilla vallitsee tarjonnan korvattavuus. Tarjontapuolen korvattavuus vallitsee, kun yritykset myyvät saman tuotteen hyvin erilaisia tyyppejä ja laatuja. Eri laadut kuuluvat samoihin tuotemarkkinoihin, mikäli useimmat tarjoajat pystyvät myymään erilaisia tuotteita viivytyksettä ja ilman kohtuuttomia lisäkustannuksia. (83) Komissio toteaa, että KataLeunan osuus maailmanlaajuisesti käytettävissä olevasta tuotantokapasiteetista ([...](89) prosenttia) ja asian kannalta merkityksellisistä hydrauskatalysaattorien markkinoista ([...](90) prosenttia) on vaatimaton. Odotettavissa oleva tuleva markkinaosuus vuonna 2005 on noin [...](91) prosenttia. Tämän lisäksi komissio ottaa huomioon myös Saksan esittämän huomautuksen, jonka mukaan KataLeunan läsnäolo markkinoilla lisätoimittajana vaikuttaisi todennäköisesti lähinnä myönteisesti kilpailuun ja markkinoiden rakenteeseen ottaen huomioon näiden markkinoiden voimakkaan maailmanlaajuistumisen ja keskittymisen. (84) Esitetyistä syistä KataLeunan kapasiteetin laajennus [...](92) tonniin vuodessa asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla ei johda kilpailun kohtuuttomaan vääristymiseen. (85) Kohdissa 63-84 esitetyistä syistä komissio on sitä mieltä, että ilmoitettu tuki täyttää suuntaviivojen 3.2.2 kohdan ii alakohdassa esitetyn ehdon, jonka mukaan se ei saa johtaa kilpailun kohtuuttomaan vääristymiseen. Tuen suhteellisuus (86) Suuntaviivojen mukaan tuen on oltava suhteessa rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyyn. Suuntaviivojen 3.2.2 kohdan iii alakohdan mukaan tuki on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi, ja sen on oltava suhteessa yhteisön kannalta odotettavaan hyötyyn. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai ulkoisella rahoituksella. (87) Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että investoijan osuus rakenneuudistuksesta on 24 prosenttia ja tuen intensiteetti 72 prosenttia(93). Sen vuoksi komissio epäili, että tuki ei rajoitu suunniteltuun rakenneuudistukseen tarvittavaan vähimmäismäärään eikä sijoittajan osuutta voida luokitella suuntaviivojen tarkoittamaksi huomattavaksi osuudeksi. (88) Komissio toteaa, että Saksa on esittänyt useita huomautuksia tukisumman laskemisesta ja suuremmasta sijoittajan osuudesta. (89) Ensinnäkin Saksa totesi investointien rahoituksesta, että CRI:llä on yksityistämissopimuksen mukaan kylläkin vain velvollisuus investoida vähintään 70 miljoonaa Saksan markkaa, mutta sopimuksessa kaavaillaan lisäinvestointeja, jotka nostavat kokonaissumman 86,6 miljoonaan Saksan markkaan. Yksityistämissopimuksen mukaan tämä investointien laajuus nostaa CRI:n maksettavaksi tulevaa pääoman täydennystä. (90) Komissio toteaa, että Saksa esitti 4. syyskuuta 2000 päivätyssä kirjeessään KataLeunaa koskevan yksityiskohtaisen investointisuunnitelman, jonka mukaan elokuun 2000 loppuun mennessä investoitiin 76 miljoonaa Saksan markkaa, kun suunniteltu kokonaissumma on [...](94) miljoonaa Saksan markkaa. Loput investoinnit, joiden summa oli [...](95) miljoonaa Saksan markkaa, toteutettiin vuoden 2000 loppuun mennessä. (91) Tätä taustaa vasten komissio toteaa, että investointisumma ylittää yksityistämissopimuksessa määritellyn summan (86,6 miljoonaa Saksan markkaa), jolloin investoijan maksettava pääoman lisäys nousee sopimuksen mukaan [...](96) miljoonaan Saksan markkaan, ja että tämä on otettava huomioon laskettaessa sijoittajan osuutta rakenneuudistuksen kustannuksista. (92) Toiseksi Saksa selvitti kahden miljoonan markan infrastruktuuri-investoinneista, että BvS:n velvollisuus rahoittaa infrastruktuuri-investointeja ei ollut voimassa, koska kyseiset toimenpiteet rahoitetaan InfraLeunan talousarviosta päätöksen 1999/646/EY mukaisesti. (93) Komissio toteaa, että päätöksen 1999/646/EY mukaisesti InfraLeuna otti BvS:ltä vastuun Leunan tehtaiden alueella tarvittavista infrastruktuuriyksiköistä ja -palveluista. Päätöksen 1 artiklassa todetaan, että Saksan InfraLeunalle suorittamat maksut eivät 1018 miljoonaan Saksan markkaan saakka merkitse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista tukea. Koska InfraLeuna huolehtii infrastruktuurista ja BvS:n rahoitus jää pois, suunniteltuja 2 miljoonan Saksan markan suuruisia infrastruktuuri-investointeja ei mainitun päätöksen mukaisesti pidetä yksityistämisen toiseen osaan liittyvänä tukena. (94) Kolmen miljoonan Saksan markan suuruisten purkukustannusten osalta Saksa esitti kaksi perustelua sille, että tätä toimenpidettä ei tulisi katsoa toiseen rakenneuudistukseen liittyväksi tueksi. Ensinnäkin toimenpiteiden ja rakenneuudistussuunnitelman välillä ei ole suoraa yhteyttä, ja aiheutuvat kustannukset tulee kohdistaa ajanjaksoon ennen yksityistämisen toista osaa. Toiseksi näiden toimenpiteiden kustannukset olisi joka tapauksessa pitänyt maksaa julkisista varoista, koska rakennusten huono kunto merkitsi vaaraa työntekijöiden terveydelle ja työturvallisuudelle. (95) Komissio toteaa ilmoittaneensa jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että sijoittajan on normaalisti rahoitettava alueella suoritettavat purkutoimenpiteet. Kun toimenpiteet rahoitetaan julkisista varoista, yritys säästää kustannuksia, jotka se joutuisi normaalisti maksamaan itse. Siksi näihin toimenpiteisiin kohdistuvia julkisia maksuja pidetään tukena. Tätä tilannetta ei muuta se, että kyseessä olevat rakennukset täytyi purkaa, koska ne olivat vaarallisia työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle eikä niitä siksi enää voitu käyttää. Päinvastoin KataLeunan velvollisuus työnantajana on huolehtia siitä, ettei alueen laitosten kunto aiheuta työntekijöille tällaisia vaaroja. Turvallisten työolojen takaamiseksi tehtävien toimenpiteiden rahoittaminen on normaalisti yrityksen eikä julkisen vallan tehtävä. Siksi tällaisiin toimenpiteisiin kohdistuvia julkisia maksuja pidetään tukena. (96) Kahden miljoonan Saksan markan suuruisista tavanomaisesta poikkeavista takauksista ja yksityistämisen ensimmäisen osan yhteydessä myönnetyistä 0,872 miljoonasta Saksan markasta Saksa ilmoitti, että nämä kustannukset eivät liittyneet yksityistämisen toiseen osaan vaan johtuivat yksityistämisen ensimmäisestä osasta, eikä niitä näin ollen tulisi pitää yksityistämisen toiseen osaan liittyvinä rakenneuudistuskustannuksina. (97) Komissio toteaa, että CRI osti KataLeunan kaikkine omaisuusarvoineen ja velkoineen. Näihin kuuluvat myös epäonnistuneesta yksityistämisen ensimmäisestä osasta johtuvat tavanomaisesta poikkeavat takaukset ja maksut. Näin ollen nämä kustannukset kuuluisivat oikeastaan sijoittajan maksettavaksi. Kun nämä toimenpiteet rahoittaa julkinen laitos, yritys säästää kustannuksia, jotka se joutuisi normaalisti maksamaan itse. Siksi näihin toimenpiteisiin kohdistuvia julkisia maksuja pidetään tukena. (98) Yksityistämisen ensimmäisestä osasta peräisin olevasta investointeihin käytetyistä 17,6 miljoonasta Saksan markasta Saksa ilmoitti, ettei tätä summaa tule pitää tukena, koska se on peräisin juoksevista varoista, jotka yritys oli muodostanut sovitun yksityistämisen ensimmäiseen osaan liittyvän tuen avulla. Siinä ei siis ole kysymys BvS:n toista rakenneuudistusta varten maksamasta summasta. (99) Komissio toteaa, että rakenneuudistustoimenpiteisiin tarkoitettuja tukia rahoitettaessa on aina oltava olemassa yhdessä sijoittajan kanssa laadittu yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma. Se on kiinteä osa hanketta, johon tuki myönnetään, ja lupa sisältää myös hankkeen hyväksymisen. Jos hanke, johon tukea on myönnetty, epäonnistuu, myös tuen oikeusperusta kumoutuu, eikä sitä voida yksinkertaisesti siirtää hyväksyttynä tukena toiseen hankkeeseen. (100) Lisäksi komissio korostaa, että yksityistämisen ensimmäisessä osassa - kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä on esitetty - oli kysymys suunnitelmasta, joka käsitti toimintoja kahdessa paikassa: KataLeunan alueella Leunassa ja Chemie GmbH:n alueella Bitterfeld-Wolfenissa. Yksityistämisen ensimmäisen osan epäonnistuttua nämä kaksi toimipistettä erotettiin toisistaan, ja ensimmäiseen suunnitelmaan osallistunut sijoittaja jatkoi toimintoja Bitterfeldissä, kun taas BvS jatkoi yrityksiä KataLeunan yksityistämiseksi. Siten yksityistämisen ensimmäisessä ja toisessa osassa oli kyse täysin erilaisista suunnitelmista, jotka koskivat jopa eri yrityksiä. (101) Saksan esittämästä argumentista, jonka mukaan mainitut 17,6 miljoonaa Saksan markkaa olivat yksityistämisen ensimmäisestä osasta peräisin olevia KataLeunan vapaasti käytettäviä juoksevia varoja, komissio toteaa, että tammikuussa 1999 annetun ilmoituksen mukaan tämä summa on osa yhteensä 55,8 miljoonan Saksan markan summasta, joka oli yksityistämisen ensimmäistä osaa koskevan sopimuksen mukaisesti varattu investointeihin ja tappioita tasoittavaan toimintatukeen. Saksa selitti ilmoituksessa, että summa oli siirretty erityistilille, jolta oli maksettu rahaa mainittuihin käyttötarkoituksiin. Koska investointeja ei juurikaan toteutettu, suurinta osaa rahoista ei koskaan otettu käyttöön, mikä merkitsi huomattavia säästöjä BvS:lle. Siksi yksityistämisen ensimmäisen osan epäonnistuessa jäljellä oli vielä suuri osa investointeihin ja tappioita tasoittavaan toimintatukeen tarkoitetusta summasta. (102) Komissio toteaa näin ollen, etteivät mainitut 17,6 miljoonaa Saksan markkaa olleet ilmoituksen mukaan KataLeunan vapaasti käytettäviä juoksevia varoja vaan varoja, jotka oli myönnetty yksityistämisen ensimmäistä osaa koskevan sopimuksen mukaisesti tiettyihin käyttötarkoituksiin liittyen kahteen eri paikoissa toimivaan yhtiöön ja joita ei koskaan maksettu, koska niitä vastaavia investointeja ei toteutettu. Nämä rahat olivat BvS:n valvonnassa ja hallinnassa, ja yksityistämisen ensimmäisen osan epäonnistuttua ne katsottiin BvS:n säästyneiksi rahoiksi. (103) Näistä syistä BvS:n yksityistämisen toisen osan yhteydessä toteutettaviin investointeihin myöntämä 17,6 miljoonan Saksan markan summa katsotaan uudeksi rakenneuudistustueksi. (104) Sijoittajan suurempaan osuuteen liittyen Saksa luetteli neljä lisätoimenpiteiden luokkaa, jotka on sen mukaan katsottava sijoittajan osuudeksi toiseen rakenneuudistukseen. (105) Tutkimukseen ja kehitykseen käytetystä [...](97) miljoonan Saksan markan lisäsummasta, investointeihin käytetystä [...](98) miljoonan Saksan markan lisäsummasta sekä [...](99) miljoonan Saksan markan lisätappioista komissio katsoo, että näitä summia on pidettävä sijoittajan osuutena toisesta rakenneuudistuksesta; ne sisällytetään näin ollen rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiin. (106) Sen sijaan [...](100) miljoonan Saksan markan hallinto- ja henkilöstökustannuksia ja [...](101) miljoonan Saksan markan tappioita, jotka tulevat yksityistämissopimuksen mukaan sijoittajan maksettavaksi, ei komission näkemyksen mukaan pidä katsoa sijoittajan lisäosuudeksi yksityistämisen toisesta osasta. [...](102) miljoonan Saksan markan tappioiden kattaminen ja KataLeunan johdon sekä markkinointi- ja myyntitoimintojen vahvistaminen olivat yksityistämissopimuksen mukaisia ja sisältyvät näin ollen jo alkuperäiseen, tämän sopimuksen mukaiseen sijoittajan osuuteen. (107) Kohdissa 86-103 esitettyjen seikkojen perusteella komissio toteaa, että rakenneuudistuksen kustannukset muodostuvat seuraavasti: Sijoittajan rahoitus: >TAULUKON PAIKKA> BvS:n rahoitus: >TAULUKON PAIKKA> Muut tueksi katsottavat julkisista varoista maksettavat rahoituserät: >TAULUKON PAIKKA> Muut julkisista varoista maksettavat rahoituserät, joita ei tule katsoa tueksi: >TAULUKON PAIKKA> (108) Rakenneuudistuksen kokonaiskustannukset ovat siten 130,924 miljoonaa Saksan markkaa. Julkisista varoista maksettava summa on yhteensä 86,284 miljoonaa Saksan markkaa, josta 79,284 miljoonaa Saksan markkaa on katsottava tueksi(103). Sijoittajan osuus on 44,64 miljoonaa Saksan markkaa. Tuen intensiteetti on siten 60 prosenttia ja sijoittajan osuus 34 prosenttia. (109) Aloittaessaan menettelyn komissio ilmaisi epäilevänsä hankkeen todellista luonnetta, koska kyse näytti olevan pikemmin uusinvestoinnista kuin rakenneuudistuksesta. Komission mielestä tämän tulisi näkyä sijoittajan osuuden suuruudessa niissä tapauksissa, joissa uusinvestointien kustannukset muodostavat merkittävän osan rakenneuudistuskustannuksista. Komissio perustelee tätä sillä, että tukialueilla toteutettaviin puhtaisiin investointihankkeisiin sovelletaan aluetuen ylärajoja, kun taas suuntaviivoissa sallitaan paljon suuremmat tukisummat. (110) Komissio toteaa, että sijoittaja on nostanut osuutensa rakenneuudistuskustannuksista 34 prosenttiin. Komissio tunnustaa myös Saksan ja CRI:n esittämät argumentit, joiden mukaan suurin osa investoinneista toteutettiin, jotta voitiin sopeutua turvallisuus- ja ympäristömääräyksiin uusimalla vanhoja laitteistoja ja samalla mahdollistaa tuotteiden sellainen laatu ja sellaiset valmistusmäärät, joilla yrityksen pitkäaikainen kannattavuus voidaan varmistaa. Silloiset laitteet, jotka olivat osittain peräisin 1960-luvulta, eivät tähän soveltuneet. (111) Komission näkemyksen mukaan käsiteltävänä olevassa tapauksessa sijoittajan 34 prosentin osuus on suuntaviivoissa tarkoitetussa mielessä merkittävä, ja sijoittajan osuutta on pidettävä myös riittävänä ottaen huomioon, että investoinnit muodostavat suuren osan rakenneuudistuskustannuksista. (112) Kohdissa 90-111 esitetyistä syistä ilmoitettu tuki täyttää komission mielestä suuntaviivojen kohdan 3.2.2 alakohdassa ii esitetyn ehdon, jonka mukaan tuen on oltava suhteessa rakenneuudistuksen kustannuksiin ja hyötyyn. (113) Saksa on velvollinen toimittamaan komissiolle vuosittain kertomuksen rakenneuudistuksessa saavutetusta edistyksestä vuosina 2000-2005. Kertomus on esitettävä kutakin vuotta seuraavan maaliskuun loppuun mennessä. Siihen on sisällyttävä kaikki tiedot, jotka komissio tarvitsee valvoakseen tuen vastaanottoa yrityksessä, sovitun rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista ja yrityksen taloudellista tilaa. JOHTOPÄÄTÖKSET (114) Komissio pitää valitettavana, että Saksa on myöntänyt tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti. Koska tuki on kuitenkin valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukainen, komissio toteaa, että se sopii yhteen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Kaikkiaan 25,287 miljoonan euron (49,457 miljoonan Saksan markan) valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt/myöntää Leunassa (Sachsen-Anhaltin osavaltiossa) toimivalle KataLeuna GmbH Catalysts -yritykselle, soveltuu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. 2 artikla Edellä 1 artiklassa mainittua valtiontukea saa käyttää yksinomaan KataLeuna GmbH Catalysts -yrityksen rakenneuudistukseen komissiolle esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti. 3 artikla Saksan on toimitettava komissiolle vuosittain kertomus rakenneuudistuksessa saavutetusta edistyksestä vuosina 2000-2005. Kertomus on esitettävä kutakin vuotta seuraavan maaliskuun loppuun mennessä. Siihen on sisällyttävä kaikki tiedot, jotka komissio tarvitsee valvoakseen tuen vastaanottoa yrityksessä, sovitun rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista ja yrityksen taloudellista tilaa. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 13 päivänä helmikuuta 2001. Komission puolesta Mario Monti Komission jäsen (1) EYVL C 142, 20.5.2000, s. 26. (2) Vrt. alaviite 1. (3) Entinen Leuna-Katalysaroren GmbH. Yritys oli katalysaattoreita valmistava LEUNA-WERKE-yhtiön osayksikkö. (4) Liikesalaisuus. (5) Liikesalaisuus. (6) Liikesalaisuus. (7) Menettelyn aloittamista koskevan komission päätöksen 40-46 kohdissa todetaan, että yksityistämisen ensimmäinen osa soveltui yhteismarkkinoille, koska se oli vuosien 1992 ja 1995 Treuhand-järjestelyn mukainen. Komission päätöksessä tutkittiin siksi vain yksityistämisen toiseen osaan liitettyä tukea. Ks. alaviite 1, s. 31. (8) Liikesalaisuus. (9) Liikesalaisuus. (10) Liikesalaisuus. (11) Liikesalaisuus. (12) Liikesalaisuus. (13) Liikesalaisuus. (14) Liikesalaisuus. (15) Liikesalaisuus. (16) Liikesalaisuus. (17) Liikesalaisuus. (18) Liikesalaisuus. (19) Liikesalaisuus. (20) Liikesalaisuus. (21) Liikesalaisuus. (22) Liikesalaisuus. (23) Liikesalaisuus. (24) Liikesalaisuus. (25) Liikesalaisuus. (26) Liikesalaisuus. (27) Vanhojen velvoitteiden noudattamiseen tarkoitettuja julkisia varoja ei pidetä tukena. Ks. komission tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen 69 kohta. (28) Liikesalaisuus. (29) Liikesalaisuus. (30) Vuoden 1994 versio: EYVL C 368, 23.12.1994, s. 12; vuoden 1999 versio: EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2. (31) Ks. alaviite 10. (32) Liikesalaisuus. (33) Liikesalaisuus. (34) Liikesalaisuus. (35) Liikesalaisuus. (36) Liikesalaisuus. (37) EYVL L 260, 6.10.1999, s. 1. (38) Liikesalaisuus. (39) Liikesalaisuus. (40) Liikesalaisuus. (41) Liikesalaisuus. (42) Liikesalaisuus. (43) Liikesalaisuus. (44) Liikesalaisuus. (45) Liikesalaisuus. (46) Ks. alaviite 11. (47) Ks. alaviite 11. (48) Liikesalaisuus. (49) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. (50) Ks. kohdan 68 taulukko. (51) Lähde: The Catalyst Group. (52) Liikesalaisuus. (53) Liikesalaisuus. (54) Liikesalaisuus. (55) Liikesalaisuus. (56) Liikesalaisuus. (57) Liikesalaisuus. (58) Lähde: The Catalyst Group. (59) Liikesalaisuus. (60) Liikesalaisuus. (61) Liikesalaisuus. (62) Liikesalaisuus. (63) Liikesalaisuus. (64) Liikesalaisuus. (65) Liikesalaisuus. (66) Liikesalaisuus. (67) Liikesalaisuus. (68) Liikesalaisuus. (69) Liikesalaisuus. (70) Liikesalaisuus. (71) Liikesalaisuus. (72) Liikesalaisuus. (73) Liikesalaisuus. (74) Liikesalaisuus. (75) Liikesalaisuus. (76) Liikesalaisuus. (77) Liikesalaisuus. (78) Liikesalaisuus. (79) Liikesalaisuus. (80) Liikesalaisuus. (81) Liikesalaisuus. (82) Liikesalaisuus. (83) Liikesalaisuus. (84) Liikesalaisuus. (85) Liikesalaisuus. (86) Liikesalaisuus. (87) Liikesalaisuus. (88) Liikesalaisuus. (89) Liikesalaisuus. (90) Liikesalaisuus. (91) Liikesalaisuus. (92) Liikesalaisuus. (93) Viiden miljoonan Saksan markan julkista avustusta edelliseltä omistajalta perittyjen vanhojen velvoitteiden hoitamiseksi ei pidetty tukena. Ks. komission päätös tutkimusmenettelyn aloittamisesta. (94) Liikesalaisuus. (95) Liikesalaisuus. (96) Liikesalaisuus. (97) Liikesalaisuus. (98) Liikesalaisuus. (99) Liikesalaisuus. (100) Liikesalaisuus. (101) Liikesalaisuus. (102) Liikesalaisuus. (103) 29,827 miljoonaa Saksan markkaa myönnetään hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella.