EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,

tehty 17 päivänä heinäkuuta 1996,

väliaikaisen tutkintavaliokunnan asettamisesta (96/C 239/01)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 138 c artiklan,

- ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 19 päivänä huhtikuuta 1995 tekemän päätöksen, joka koskee Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä (1),

- ottaa huomioon työjärjestyksensä 136 artiklan,

- ottaa huomioon tähän päätökseensä liitetyn pyynnön, jonka yli neljännes jäsenistä esittää ja joka koskee väliaikaisen tutkintavaliokunnan asettamista tutkimaan yhteisön oikeutta sovellettaessa BSE:n yhteydessä tapahtuneita väitettyjä rikkomuksia ja epäkohtia,

- ottaa huomioon, että parlamentille on kerrottu, että kansallisissa ja yhteisön tuomioistuimissa on vireillä useita oikeustoimia,

- ottaa huomioon, että tuomioistuimen ja ensimmäisen asteen tuomioistuimen presidentit antoivat 12 ja 13 päivänä heinäkuuta 1996 välipäätökset tapauksissa C-180/96R ja T-76/96R vastaavasti,

- ottaa huomioon puhemieskonferenssin 17 päivänä heinäkuuta 1996 tekemän päätöksen, joka koskee tätä pyyntöä,

1. päättää asettaa väliaikaisen tutkintavaliokunnan tutkimaan yhteisön oikeutta sovellettaessa BSE:n yhteydessä tapahtuneita väitettyjä rikkomuksia ja epäkohtia asian kuitenkaan vaikuttamatta kansallisten ja yhteisön tuomioistuinten lainkäyttöön;

2. päättää, että väliaikaisen tutkintavaliokunnan on annettava selonteko parlamentille kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun tämä päätös on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä;

3. päättää, että väliaikainen tutkintavaliokunta koostuu 19 jäsenestä.

(1) EYVL N:o L 113, 19.5.1995, s. 2

LIITE

Pyyntö väliaikaisen tutkintavaliokunnan asettamiseksi tutkimaan yhteisön oikeutta sovellettaessa BSE:n (bovine spongiform encephalopathy) yhteydessä tapahtuneita rikkomuksia tai epäkohtia

EY:n perustamissopimuksen 138 c artiklan mukaisesti allekirjoittaneet jäsenet pyytävät, että asetettaisiin väliaikainen tutkintavaliokunta, jonka tarkoituksena on tutkia yhteisön oikeutta sovellettaessa BSE:n yhteydessä tapahtuneita väitettyjä rikkomuksia ja epäkohtia

1. Tutkinnan kohde

1.1. BSE-ongelma

Nautojen BSE-tauti, nk. hullun lehmän tauti, havaittiin ensimmäisen kerran Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1986. Vuodesta 1988 brittiläisistä nautakarjoista on havaittu yli 160 000 vahvistettua BSE-tapausta Yhdistyneen kuningaskunnan toukokuussa 1996 toimittamien tietojen mukaan.

BSR-tapauksia on havaittu myös Ranskassa, Irlannisssa, Portugalissa ja Sveitsissä.

Tiettyjä ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä on toteutettu Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuodesta 1988 ja unionin tasolla vuodesta 1990.

Euroopan parlamentti on vuodesta 1990 antanut useita BSE-tautia koskevia päätöslauselmia ja tehnyt lukuisia ehdotuksia taudin hävittämiseksi (1).

Maaliskuussa 1996 Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle BSE-asioissa neuvoa antava riippumaton elin julkaisi uutta tietoa Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastikään ilmaantuneesta muutamasta tavallisesta poikkeavasta Creutzfeld-Jacobin taudin tapauksesta ja totesi, että koska muuta uskottavaa vaihtoehtoa ei ollut, todennäköisin selitys oli, että näiden tapausten ja BSE-taudin välillä oli yhteys.

Euroopan unionin pysyvä eläinlääkintäkomitea myönsi 22 päivänä maaliskuuta 1996, että oli tarpeen tarkistaa yhteisön nykyisten toimenpiteiden asianmukaisuus näiden uusien tietojen perusteella; komitea myönsi lisäksi, että BSE-taudin leviämisvaaraa voitaisiin vähentää entisestään poistamalla ravintoketjusta eläimet, jotka ovat todennäköisimmin alistuneet tartunnalle.

Komissio teki 27 päivänä maaliskuuta 1996 päätöksen 96/239/EY, jossa kielletään elävien nautaeläinten, Yhdistyneessä kuningaskunnassa teurastettujen eläinten lihan, tiettyjen Yhdistyneessä kuningaskunnassa teurastetuista nautaeläimistä saatujen tuotteiden ja luujauhon vienti Yhdistyneestä kuningaskunnasta muihin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin. Tässä yhteydessä komissio totesi, että vaaraa BSE-taudin tarttumisesta ihmisiin ei voitu jättää pois laskuista.

Komission päätöksessä 96/239/EY määrättyjä ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä lievennettiin osittain 11 päivänä kesäkuuta 1996. Nautaeläinten siemennesteen vientikielto poistettiin. Muiden tuotteiden (Cetenkin liivatteen ja talin) osalta vientikiellon poistamisen edellytykseksi asetettiin tiettyjen valmistusolosuhteiden soveltaminen. Tässä uudessa päätöksessä vaaditaan myös, että komissio suorittaa yhteisön tarkastukset ennen liivatteen ja talin viennin jatkamista.

Komission puheenjohtaja Santer ja maatalousasioista vastaava komission jäsen Franz Fischler antoivat 16 päivänä kesäkuuta 1996 Euroopan parlamentin pyynnöstä julkilausumat komission tiedotuspolitiikasta BSE-taudin osalta vuodesta 1988 alkaen sekä toteutetuista toimista vientikiellon tehostamiseksi ja taudin hävittämiseksi.

1.2. Tämänhetkisiä ongelmia

On olemassa selviä osoituksia siitä, että komissio ja kansalliset viranomaiset eivät ole käsitelleet BSE-ongelmaa tarvittavalla valppaudella, kun ne ovat hoitaneet yritysten toiminnan valvontaa koskevaa velvollisuuttaan, ja että toteutetut toimet ja aloitteet eivät ole olleet riittäviä kansalaisten terveyden suojelemiseksi Euroopan unionissa ja "hullun lehmän taudin" tehokkaaksi ehkäisemiseksi.

- Lehdistössä julkaistun komission sisäisen asiakirjan mukaan komissio aliarvioi velvollisuutensa tiedottaa asianmukaisella tavalla jäsenvaltioille BSE-tautiin liittyvistä vaaroista ja kehotti yhtä jäsenvaltiota olemaan julkaisematta tutkimustuloksiaan.

- Äskettäin lehdistössä tehdyt paljastukset antavat syytä olettaa, ettei komission 27 päivänä maaliskuuta 1996 julistamaa vientikieltoa ole noudatettu tietyissä jäsenvaltioissa. Komissio suorittaa parhaillaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tutkimuksia näiden syytösten selvittämiseksi.

- Vaikka Ison-Britannian hallitus kielsi märehtijöiden proteiineja sisältävien ja märehtijöiden ravinnoksi tarkoitettujen rehujen viennin kesäkuussa 1988, hyväksyi neuvosto ensimmäiset tähän asiaan liittyvät toimet vasta vuonna 1990. Lisäksi Euroopan parlamentti oli jo vuonna 1990 pyytänyt komissiota esittämään ehdotuksen eläinten ruhoista peräisin olevia eläinproteiineja sisältävän märehtijöille tarkoitetun rehun käytön kieltämiseksi (2).

- Tauti näyttää tulleen esiin eläinperäisen rehun valmistusprosessissa suoritetun teknisen muutoksen jälkeen ilman, että jäsenvaltiot tai komissio olivat ryhtyneet varotoimiin varmistaakseen tehokkaasti näiden uusien prosessien ja asianosaisten yritysten toiminnan vaarattomuuden.

1.3. Väliaikaisen tutkintavaliokunnan tavoite

Väliaikaisen tutkintavaliokunnan tavoitteena on varmistaa näiden väitteiden paikkansapitävyys ja niiden vaikutukset asianosaisten viranomaisten ja yritysten kannalta, tämän kuitenkaan vaikuttamatta heikentävästi yhteisön tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten toimivaltaan. Komissio voi tarvittaessa muotoilla suosituksia Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämisen yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä huhtikuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 4 artiklan 3 kohdan ja Euroopan parlamentin työjärjestyksen 136 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

2. Perustelut

2.1. Komission suhtautuminen BSE:tä koskevan tiedon levittämiseen

Edellä mainitussa komission sisäisessä asiakirjassa tehdään se johtopäätös, että on tarpeen "antaa disinformaatiota" BSE:n suhteen ja että "oli parempi sanoa, että lehdistöllä on taipumusta liioitteluun". Tutkintavaliokunta tutkii, oliko tämä asenne, ja missä määrin, yleisesti luonteenomaista komission ja asianomaisten jäsenvaltioiden toteuttamalle toiminnalle, joka koski BSE:n leviämistä koskevia todellisia tietoja ja yhteisön oikeuden niille asettamia velvoitteita suojella Euroopan kuluttajien terveyttä ja toteuttaa asianomaisten tuotteiden välttämättömät tarkastukset sisämarkkinoilla.

Se käsittelee myös asian vaikutuksia ja jälkiseurauksia jäsenvaltioiden hallintoihin ja kansallisiin valvonta- ja tutkimusyksiköihin.

2.2. BSE:tä koskevien tutkimustulosten julkaiseminen

Tutkintavaliokunta pyrkii tarkistamaan, joutuivatko jäsenvaltioiden hallinnot, yksittäiset henkilöt tai muut elimet suostuttelun tai suositusten kohteeksi, jotta ne eivät paljastaisi hallussaan olevaa tietoa taudin luonteesta ja vakavuudesta sekä asiaa koskevassa tieteellisessä tiedossa tapahtunutta kehitystä.

2.3. Kierrätetyn eläinproteiinin tuotannon ja viennin valvonta

Heinäkuussa 1988 Ison-Britannian hallitus kielsi karjasta saatua proteiinia sisältävän karjanrehun myynnin. Saatujen tietojen mukaan Yhdistynyt kuningaskunta jatkoi tämän jälkeen ruhoista saadun eläinproteiinin viemistä muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin. Tämän viennin, erityisesti Ranskaan, on väitetty lisääntyneen huomattavasti sen jälkeen, kun näiden eläinproteiinien käyttö Ison-Britannian markkinoilla kiellettiin.

Tutkintavaliokunta tarkastaa ne toimenpiteet, joita komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset yksiköt ovat toteuttaneet eläinrehun laadun ja jakelun valvomiseksi sen jälkeen, kun Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa jäsenvaltioissa on otettu käyttöön uusia eläimistä peräisin olevan ruoan tuotantoprosesseja.

2.4. Karjan, naudanlihan ja lihapohjaisten tuotteiden väliaikaisen vientikiellon valvonta

Komission maaliskuussa 1996 tekemää päätöstä kieltää Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevan naudanlihan vienti muihin jäsenvaltioihin ja kolmansiin maihin ei nähtävästi noudateta. Tutkintavaliokunta tarkastelee uudelleen jäsenvaltioiden tasolla tehtävien hallinnollisten tarkastusten tehokkuutta.

3. Väliaikaisen tutkintavaliokunnan toimeksianto

Väliaikainen tutkintavaliokunta asetetaan, jotta voitaisiin selvittää Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten yhteisön oikeutta sovellettaessa BSE:n yhteydessä tekemiä väitettyjä rikkomuksia ja epäkohtia tämän kuitenkaan vaikuttamatta kansallisten ja yhteisön tuomioistuinten lainkäyttöön.

Se tutkii mahdollisia epäkohtia ja laatii johtopäätöksensä yleisen terveydentilan kannalta. Se suosittelee parannuksia erityisesti seuraavien asioiden suhteen:

- BSE:n vastaisten toimien avoimuus levittämällä mahdollisimman laajasti asiaan liittyvää tutkimustietoa ja havaintoja

- kyseisten tuotteiden vientikiellon valvontamenettelyt

- kaikkien kysymykseen tulevien keinojen käyttäminen kansalaisten terveyden suojelemiseksi ja markkinoiden sujuvan toiminnan palauttamiseksi.

4. Väliaikaisen tutkintavaliokunnan toimikausi

Väliaikainen tutkintavaliokunta antaa selonteon kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun Euroopan parlamentin valiokunnan asettamista koskeva päätös on julkaistu.

(1) Istunnon pöytäkirja 6.6.1996, osa II, kohta 11.

EYVL N:o C 117, 22.4.1996, s. 55

EYVL N:o C 42, 15.2.1993, s. 273

EYVL N:o C 175, 16.7.1990, s. 173

(2) EYVL N:o C 175, 16.7.1990, s. 173