ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.

Videoneuvottelu on hyödyllinen väline, joka tarjoaa monia mahdollisuuksia paitsi kansallisesti myös etenkin rajatylittävissä tilanteissa, joissa on osallisina eri jäsenvaltioita tai jopa kolmansia maita. Rajatylittävissä tilanteissa sujuva yhteydenpito jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten välillä on ratkaisevan tärkeää. Videoneuvottelu on yksi tapa yksinkertaistaa tällaista yhteydenpitoa ja kannustaa siihen. Videoneuvottelun edut on tunnustettu unionin lainsäädännössä, jossa sen käyttöön kannustetaan muun muassa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa tapahtuvassa todisteiden vastaanottamisessa (5) ja eurooppalaisessa vähäisiin vaatimuksiin sovellettavassa menettelyssä (6) tai jossa säädetään käyttöä koskevia menettelyjä rikosoikeudenkäynneissä (7).
(14)

Kahden lisävuoden myöntäminen liiallisen alijäämän korjaamiselle merkitsisi sitä, että julkisen sektorin alijäämälle asetettaisiin välitavoitteet, jotka ovat 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2015–2016 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016–2017. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että rakenteellinen rahoitusasema paranee suhteessa BKT:hen ensimmäisenä budjettivuonna 0,5 prosenttia ja toisena budjettivuonna 1,1 prosenttia. Komission kevään 2015 tarkistetussa talousennusteessa on perusskenaario, joka sisältää aiemmin ilmoitetut päätösperäiset toimenpiteet, joiden vaikutus on 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuosina 2015–2016 ja 2016–2017. Tästä noin kolme neljäsosaa on menoleikkauksia. Tämä sopeutusura tarjoaa riittävän varmuusmarginaalin suhteessa alijäämän viitearvoon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja sen oletetaan olevan kasvulle vähiten haitallinen. Samalla se myös antaa mahdollisuuden pitää kiinni rakenteellisen rahoitusaseman vaaditusta vuotuisesta vähimmäisparannuksesta, jonka ohjearvona on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Voidakseen saavuttaa nämä tavoitteet Yhdistyneen kuningaskunnan on toteutettava oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti toimenpiteet, joista on ilmoitettu ennen vuoden 2015 budjettia ja sen yhteydessä niin, että nykyisiin suunnitelmiin tehtävät mahdolliset muutokset ovat budjettineutraaleja. Siinä tapauksessa ei tarvitse toteuttaa lisätoimia jo ilmoitettujen toimenpiteiden lisäksi,
(3)

Henkilöiden uudelleensijoitusta koskevissa jäsenvaltioiden sitoumuksissa on nykyisin suuri epätasapaino. Ainoastaan 15 jäsenvaltiolla ja kolmella assosioituneella valtiolla on uudelleensijoitusohjelma (minkä lisäksi yksi jäsenvaltio on ilmoittanut uudelleensijoitusohjelman aloittamisesta), kolme jäsenvaltiota ja yksi assosioitunut valtio on osallistunut uudelleensijoitukseen tapauskohtaisesti, ja muut eivät ole osallistuneet uudelleensijoitukseen lainkaan.
Seuraava analyysimenetelmä antaa luotettavia tuloksia:

”Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1” Tämä menetelmä on saatavissa osoitteesta: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf.

Lisäksi olisi noudatettava artikkelia ”Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS”, jossa kerrotaan, miten ympäristöepäpuhtaus perkloraatti integroidaan edellä mainittuun QuPPe-monijäämämenetelmään. Artikkeli on saatavissa osoitteesta: http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf

Analyysissä käytettävän määritysrajan (LOQ) tulisi olla enintään 2 μg/kg perkloraattia imeväisille ja pikkulapsille tarkoitetuissa elintarvikkeissa, 10 μg/kg muissa elintarvikkeissa ja 20 μg/kg kuivatuissa yrteissä, mausteissa, teessä ja yrtti- ja hedelmäuutejuomissa.
(8)

Luxemburgiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota. Hallitus esittää vuoden 2015 vakausohjelmassaan, että julkisen sektorin ylijäämää supistetaan vuoden 2014 0,6 prosentista suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttiin vuonna 2015. Sen jälkeen ylijäämää on tarkoitus kasvattaa siten, että se on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2018. Hallitus aikoo pysyä koko ohjelmakauden ajan keskipitkän aikavälin tavoitteessa, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen ylijäämä suhteessa BKT:hen. Hallitus aikoo vakausohjelman mukaan pitää julkisen talouden velan selvästi alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velan odotetaan pysyvän noin 24 prosentissa suhteessa BKT:hen koko ohjelmakauden ajan, enimmillään hieman yli 24 prosentissa vuonna 2016 ja alle 24 prosentissa viimeistään vuonna 2019. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2015 suotuisa ja tämän jälkeen uskottava. Vuodesta 2016 alkaen julkisen talouden toimenpiteiden täytäntöönpanoon liittyy kuitenkin riskejä. Komission kevään 2015 talousennusteessa odotetaan rakenteellisen rahoitusaseman pysyvän keskipitkän aikavälin tavoitteessa vuosina 2015 ja 2016. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella, että Luxemburgin odotetaan noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Luxemburgin julkinen talous on vahvistunut merkittävästi julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehyksen hyväksymisen ja finanssipoliittisen neuvoston perustamisen myötä. Merkittäviin heikkouksiin olisi kuitenkin puututtava julkaisemalla vuoden aikana säännöllisesti julkisen talouden tilastoja, mikä on keskeinen osa julkisen talouden kehityksen reaaliaikaista seurantaa.
(8)

Espanjaan sovelletaan tällä hetkellä vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota. Hallitus aikoo vuoden 2015 vakausohjelmassaan saavuttaa liiallisen alijäämän menettelyn mukaiset yleiset alijäämätavoitteet 4,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 2,8 % suhteessa BKT:hen vuonna 2016. Hallitus aikoo saavuttaa vuonna 2019 keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema. Julkisen velan odotetaan vakausohjelmassa olevan suurimmillaan eli 98,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja supistuvan vähitellen niin, että se on 93,2 prosenttia vuonna 2018. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuonna 2015 uskottava ja tämän jälkeen suotuisa. Komission kevään 2015 talousennusteen mukaan on odotettavissa, että alijäämä on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015 ja 3,5 prosenttia vuonna 2016. Tämän vuoksi on olemassa riski, ettei vuosien 2015 ja 2016 julkisen talouden alijäämätavoitetta saavuteta. Lisäksi Espanjan julkisen talouden ennustetun sopeutuksen vuosina 2013–2016 odotetaan jäävän alle suosituksen tason, ja vuosina 2015 ja 2016 tarvitaan lisää rakenteellisia toimenpiteitä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Espanja ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä. Espanja on edistynyt jonkin verran julkisen sektorin maksurästien poistamisessa. Se edistyi vuonna 2014 jonkin verran myös sellaisten ehdotusten kartoittamisessa, joilla järkeistetään terveydenhuolto-, koulutus- ja sosiaalimenoja aluetasolla, vaikka näitä ehdotuksia ei lopulta hyväksytty. Laki menosäännön asettamisesta alueellisille lääke- ja terveydenhuoltomenoille hyväksyttiin kuitenkin 28 päivänä toukokuuta 2015.
(12)

Puolan työmarkkinat ovat edelleen segmentoituneet. Määräaikaisten työsopimusten osuus on unionin korkein, siirtyminen määräaikaisista pysyviin työsuhteisiin on vähäistä ja palkkaero on unionin suurin. Jäykät irtisanomissäännökset, pitkät oikeudenkäynnit sekä muut työnantajia rasittavat tekijät edistävät määräaikaisten ja epätyypillisten työsopimusten käyttöä. Lisäksi havaittu työlainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien sopimusten kalleus johtaa yksityisoikeudellisten sopimusten (umowy cywilnoprawne) liialliseen käyttöön (työnantajille edullisempia alhaisempien sosiaaliturvamaksujen vuoksi). Tällaisten sopimusten suuri määrä voi kuitenkin heikentää erityisesti nuorten työntekijöiden työpaikkojen laatua. Nuorisotyöttömyysaste on korkea osittain siksi, että työnhakijoiden pätevyys ja osaaminen eivät edelleenkään vastaa työmarkkinoiden tarpeita. Sen vuoksi on edelleen jatkettava ammattikoulutusjärjestelmän uudistamista ja lisättävä osallistumista elinikäiseen oppimiseen. Naisten osallistuminen työmarkkinoille on edelleen vähäistä. Ongelman korjaamiseksi Puolassa on lisätty esiopetuksen saatavuutta, mutta maa kuuluu päivähoitopalvelujen saatavuudessa edelleen heikoimmin suoriutuviin jäsenvaltioihin.
(12)

Aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden kattavuutta ja kohdentamista ei ole kehitetty riittävästi. Työvoimapalvelujen hajanaisuus muodostaa keskeisen esteen etujen ja palvelujen tarjoamiselle työttömille ja työmarkkinoiden ulkopuolella oleville. Työvoimatoimistojen ja sosiaaliturvatoimiston välistä koordinointia ei ole suunniteltu siten, että voitaisiin varmistaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien auttamiseen tähtäävien toimenpiteiden tehokas ja integroitu täytäntöönpano. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten osuus on Bulgariassa suuri. Myöskään työvoimatoimistot eivät tavoita näitä nuoria, ja he jäävät sen vuoksi myös perinteisten työvoimapoliittisten aktivointitoimien ulkopuolelle. Työttömyys on Bulgariassa etupäässä pitkäaikaista eli paremminkin rakenteellista kuin suhdannetyöttömyyttä. Vaikka Bulgarian vähimmäispalkka on nimellisarvoltaan EU:n pienimpiä, se on kasvanut merkittävästi vuodesta 2011. Lisäksi hallitus suunnittelee lähivuosina vähimmäispalkkaan merkittäviä lisäkorotuksia. Tällaiset äkilliset harkinnanvaraiset muutokset hallituksen palkanmuodostuspolitiikassa saattavat vääristää työmarkkinoiden rakennetta. Vähimmäispalkan määrittelyä varten ei myöskään ole selviä suuntaviivoja. Näin ollen järjestelmä aiheuttaa epävarmuutta siitä, löydetäänkö toisaalta työllisyyden ja kilpailukyvyn tukemisen ja toisaalta työtulon turvaamisen välille asianmukainen tasapaino. Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat edelleen ongelmia, sillä aineellisessa puutteessa elävän väestön osuus on Bulgariassa EU:n suurimpia. Köyhien ja sosiaalisesti syrjäytyneiden osuus on erityisen suuri romaniväestön keskuudessa. Suurin osa romaninuorista on sekä työelämän että koulutuksen ulkopuolella. Vain harvat romanilapset käyvät esikoulua tai ovat lastentarhassa, ja lähes neljännes 7–15-vuotiaista romaneista on koulujärjestelmän ulkopuolella.
(11)

Pankkisektori on vakautunut edelleen Abankan ja Banka Celjen vuonna 2014 toteutetun pääomapohjan vahvistamisen myötä. Pankkeja koskeva kattava toimintaohjelma on saatu valmiiksi ja toimitettu pääministerin kansliaan tammikuussa 2015. Slovenian keskuspankki on huolehtinut vuonna 2013 toteutetussa omaisuuserien laadun tarkastelussa havaittuja puutteita koskevista jatkotoimista ja jatkaa paikalla tehtäviä tarkastuksia vuoden 2015 ensimmäisen neljänneksen aikana selvittääkseen, ovatko pankit panneet suositukset täytäntöön. Suurimmat pankit ovat organisoituneet uudelleen ja vahvistaneet selvitys- ja uudelleenjärjestely-yksiköitään. Pankkisektorin tervehdyttämiseksi on kuitenkin tarpeen lisätä pitkän aikavälin kannattavuutta ja supistaa järjestämättömien lainojen määrää yrityssektorilla. Yritysten uudelleenjärjestelyä koskeva yleissuunnitelma on laadittu, ja yritysten uudelleenjärjestelyä käsittelevä keskitetty työryhmä on perustettu. Edellytykset yksityisten investointien piristymiselle voisivat palautua, jos yrityssektorin velkavivun purkamista jatketaan, muun muassa pankkien varainhoitoyhtiön kautta ja panemalla uusi maksukyvyttömyyslainsäädäntö kaikilta osin täytäntöön. Pankkien luotonantotoiminta jatkaa supistumistaan, mikä vaikuttaa pääasiassa pk-yrityksiin. Pankkialan pääomapohjan äskettäisen vahvistamisen tulosten odotetaan näkyvän kokonaisuudessaan vasta vuonna 2016. Pankkien vähäinen luotonanto ja korkeat korot rasittavat pk-yritysten rahoituskapasiteettia. Vaikka hylättyjen lainahakemusten osuus on laskenut viimeksi kuluneiden kuuden vuoden aikana, aiempaa huomattavasti useammat pk-yritykset raportoivat pankkien lainanmyöntämishalukkuuden heikenneen, ja tällaisten yritysten määrä on unionin suurimpia.
(10)

Yhdistyneen kuningaskunnan työmarkkinat ovat toimineet viime vuosina hyvin, ja tämä suuntaus jatkuu myös tulevaisuudessa. Vuonna 2014 työllisyysaste oli 76,5 prosenttia, kun taas työttömyysaste aleni edelleen 6 prosenttiin, ja sen odotetaan alenevan edelleen myös vuonna 2015. Työmarkkinoiden myönteisistä kehityssuuntauksista huolimatta maassa on edelleen sosiaalisia haasteita. Niiden henkilöiden osuus, jotka asuvat erittäin alhaisen työssäkäyntiasteen kotitalouksissa, kasvoi vuosien 2012 ja 2013 välisenä aikana hieman eli 13 prosentista 13,2 prosenttiin. EU:n keskiarvo on 10,7 prosenttia. Ero siinä, miten suuri osa naisista ja miehistä tekee osa-aikatyötä (vuonna 2013 naisista 42,6 prosenttia ja miehistä 13,2 prosenttia) on unionin suurimpia. Sellaisten naisten osuus, jotka eivät ole työelämässä tai jotka tekevät osa-aikatyötä henkilökohtaisten ja perhevelvollisuuksien vuoksi (12,5 prosenttia), oli lähes kaksinkertainen verrattuna EU:n keskiarvoon (6,3 prosenttia) vuonna 2013. Nuorten työllistäminen ja työnantajien sitoutuminen oppisopimuskoulutukseen ovat niin ikään haasteita. Toinen nuorten työllistämiseen liittyvä ala, johon on syytä kiinnittää huomiota, on koulutus ja osaaminen. Suurella osalla nuorista perustaidot ovat verrattain heikolla tasolla. Sosiaaliturvauudistukseen ja lastenhoitopalveluihin liittyvien toimenpiteiden täytäntöönpano on ollut rajallista. Työttömissä kotitalouksissa elävien lasten osuus on Yhdistyneessä kuningaskunnassa edelleen unionin suurimpia. Vaikka lastenhoitopalvelujen tarjonta onkin viime aikoina parantunut, kohtuuhintaisten ja laadukkaiden kokopäiväisten lastenhoitopalvelujen saatavuus on edelleen merkittävä ongelma.
(13)

Latvia on edistynyt huomattavasti oikeusjärjestelmänsä uudistamisessa. Siviili- ja kauppaoikeudellisten asioiden selvitysaste on kuitenkin edelleen alhainen, mikä aiheuttaa yrityksille lisärasitteita. Oikeudellisen neuvoston ja tuomioistuinten puheenjohtajien roolia oikeudellisten uudistusten toteuttamisessa olisi lujitettava. Veronkierron torjunta on riittämätöntä, veronkantoa ei toteuteta riittävän tarkoituksenmukaisesti, ja verojen välttely on yleistä. Vaikka maksukyvyttömyyslainsäädäntö on hyväksytty, haasteena on edelleen luoda asianmukainen maksukyvyttömyyspolitiikka ja tehokas selvittäjien valvontajärjestelmä. Liiketoimintaympäristön ja julkisten palvelujen laadun kannalta olisi hyödyllistä, että eturistiriitoja ja korruptiota torjuttaisiin tiukemmin toimenpitein, erityisesti riskialttiilla aloilla, kuten julkisten hankintamenettelyjen alalla sekä rakennus- ja terveydenhuoltoalalla. Kilpailuneuvoston esittämät ehdotukset kilpailulainsäädäntöön tehtävistä muutoksista, joilla lisättäisiin kilpailuneuvoston institutionaalista ja taloudellista itsenäisyyttä, minkä myötä se voisi ryhtyä vaikuttaviin toimiin julkisia elimiä vastaan, eivät ole edenneet. Parlamentti ei ole vielä hyväksynyt julkisia palveluja koskevaa lakia. On tärkeää, että laki kattaa myös paikallishallinnon.
(9)

Liittohallitus on lisännyt koulutus- ja tutkimusmenoja, mutta julkisten koulutusmenojen osuus suhteessa BKT:hen on edelleen EU:n keskiarvoa alhaisempi, ja koulutus- ja tutkimusalan kokonaismenot saattavat jäädä alle kansallisen tavoitteen, joka on 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2015 mennessä. Saksa aikoo lisätä julkisia investointeja vuoteen 2018 saakka, muun muassa kohdentamalla 10 miljardia euroa lisää varoja infrastruktuuriin ja 5 miljardia euroa lisää tukemaan taloudellisesti heikossa asemassa olevien kuntien investointeja. Nämä myönteiset toimet näyttävät kuitenkin olevan riittämättömiä ratkaisemaan kasaantuneiden investointitarpeiden kokonaistilannetta. Julkisen talouden liikkumavaran hyödyntäminen antaisi Saksalle mahdollisuuden investoida talouden tulevaan kasvupotentiaaliin ja helpottaa julkisten investointitarpeiden sumaa, joka on erityisen ilmeinen infrastruktuurin osalta ja kuntatasolla. Saksa ei ole edistynyt verojärjestelmän tehokkuuden parantamisessa. Yleisesti ottaen mahdollisuudet verotuksen painopisteen siirtämiseksi kasvua tehokkaammin edistäviin tulonlähteisiin näyttävät jääneen vajavaisesti hyödynnetyiksi. Juoksevista kiinteistöveroista saatavat tulot ovat edelleen suhteellisen alhaiset (0,5 % suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kun vastaava osuus koko EU:ssa on 1,5 %). Kiinteistöjen arvon määritys on jäänyt ajastaan jälkeen, sillä se perustuu läntisissä osavaltioissa vuosien 1963–1964 markkina-arvoihin ja itäisissä osavaltioissa vuoden 1935 markkina-arvoihin. Vaikka kunnallisen kiinteistöveron (Grundsteuer) uudistus sisältyi hallitusohjelmaan ja siitä ilmoitettiin vuosien 2014 ja 2015 kansallisissa uudistusohjelmissa, konkreettisia toimia sen toteuttamiseksi ei ole toistaiseksi toteutettu. Sen sijaan, että olisi keskitetty enemmän huomiota vähemmän vääristäviin juokseviin kiinteistöveroihin, maassa on jatkunut suuntaus kiinteistöjen varainsiirtoverojen nostamiseksi. Alueellista yritysveroa (Gewerbesteuer) ei ole tarkistettu. Tehottomuutta aiheutuu siitä, että veropohjaan sisällytetään voittoa tuottamattomia elementtejä. Yrityksille verotuksesta aiheutuva hallinnollinen rasite ja veronkantokustannukset ovat Saksassa edelleen melko suuret, ja sähköinen asiointi on henkilökohtaisen tuloveron ja yhteisöveron yhteydessä vähemmän yleistä kuin unionissa keskimäärin. Käynnissä oleva liittovaltio-, osavaltio- ja paikallistason välisten julkisen talouden suhteiden tarkistus antaa mahdollisuuden lujittaa kestävän finanssipolitiikan kehystä ja muun muassa huolehtia riittävistä julkisista investoinneista kaikilla hallinnon tasoilla. Tarkistus tarjoaa myös tilaisuuden parantaa tulojen ja menojen käyttövaltuuksien jakautumista sekä verotuksen horisontaalisen tasausjärjestelmän ja verohallinnon tehokkuutta.
(9)

Liittovaltio on sopinut mittavasta eläkeuudistuksesta, jolla kavennetaan todellisen ja lakisääteisen eläkeiän välistä eroa ja nostetaan jälkimmäistä. Varhaiseläkeikää on määrä edelleen nostaa vuoden 2016 jälkeen niin, että vuonna 2018 se on 63 vuotta ja edellyttää vähintään 42 vuoden työuraa vuodesta 2019 alkaen. Liittovaltio on sopinut, että pidemmällä aikavälillä lakisääteinen eläkeikä nostetaan 65 vuodesta 66 vuoteen vuonna 2025 ja 67 vuoteen vuonna 2030. Suunnitteilla on ottaa asteittain käyttöön eläkepisteisiin perustuva eläkejärjestelmä, jonka mekanismit mukautuvat väestön ja talouden kehitykseen, kuten elinajanodotteen nousuun tai taloudellisen huoltosuhteen muutoksiin. Väestön ikääntymisen vaikutukset poistavan ja julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden turvaavan vakauttamisstrategian onnistuminen riippuu tämän eläkeuudistuksen nopeasta täytäntöönpanosta. Koska ikääntyneiden työntekijöiden työllistettävyyttä tukevia kannustimia on edelleen vain vähän, eläkeuudistusten rinnalle tarvitaan työllisyystukitoimenpiteitä ja aktiiviseen ikääntymiseen tähtääviä työmarkkinauudistuksia.
(14)

Työmarkkinatilanne on parantunut vuodesta 2013, josta lähtien yksityisellä sektorilla on jälleen luotu uusia työpaikkoja ja työttömyys on vähentynyt tasaisesti. Tästä huolimatta työttömyysaste on edelleen korkea ja pitkäaikaistyöttömyys on vakava ongelma. Riskinä on, että suhdannetyöttömyys muuttuu osin rakennetyöttömyydeksi, koska talouden tasapainottamisen myötä on ilmennyt osaamisen kohtaanto-ongelmia. Nuorisotyöttömyysaste on edelleen huomattavasti korkeampi kuin kriisiä edeltäneellä jaksolla. Aktivointia koskevilla uudistuksilla on viime vuosina saavutettu merkittävästi edistystä, joskin nykyisen aktivointipolitiikan ja nykyisten koulutusohjelmien tehokkuuteen ja työvoimaviranomaisten kykyyn tarjota tarvittavat työvoimapalvelut liittyy edelleen joitakin ongelmia. Äskettäin käynnistetty Job Path -aloite on esimerkki myönteisestä kehityksestä, mutta aloitteen vaikuttavuus on vielä testattava. Täydennyskoulutusjärjestelmä ei ole aikaisemmin pystynyt tuottamaan tasapainotetussa taloudessa tarvittavaa osaamista, ja sen uudistaminen on aloitettu vasta jokin aika sitten.
(9)

Liettuan työikäinen väestö on vähentymässä merkittävästi väestörakenteen kehityksen, muuttoliikkeen ja heikon terveydenhuoltojärjestelmän vuoksi. Vähäisenä pysyvä osallistuminen elinikäiseen oppimiseen ei edistä inhimillisen pääoman vahvistamista eikä työllistyvyyden ja tuottavuuden parantamista. Kouluissa on keskimääräistä enemmän oppilaita, joilla on vajavaiset perustaidot. Tämä viittaa tarpeeseen uudistaa opettajien koulutusta ja tukea jatkuvaa ammatillista kehittymistä. Tarjottava yleissivistävä ja ammatillinen koulutus ei aina vastaa työmarkkinoiden tarpeita. Keskiasteen ammatilliseen koulutukseen osallistuvien oppilaiden osuus on pieni. Liettua on toteuttamassa toimia, joilla parannetaan ja laajennetaan oppisopimuskoulutusta ja työssäoppimista. Näitä ohjelmia on kuitenkin edelleen liian vähän, ja ne ovat heikkolaatuisia. Sairaalapaikkojen määrä henkeä kohti on suurempi kuin muualla unionissa. Tämä voi viitata siihen, että terveydenhuoltopalvelujen tarjonnassa on epätasapainoa. Terveydenhuollon alalla tehtyjen julkisten investointien kokonaismäärä on myös vähäinen. Terveydenhuollon alalla on tehty paljon ilmoituksia epävirallisista maksuista, ja lääkinnällisten tuotteiden julkisissa hankinnoissa epäillään esiintyvän korruptiota. Tämä osoittaa, että terveydenhuoltojärjestelmän hallinnointia on tarpeen parantaa.
(4)

Yksi euroalueen keskeisistä politiikkahaasteista on julkisen velan vähentäminen jatkamalla vastuullista finanssipolitiikkaa. Viime vuosien vakauttamistoimien ansiosta euroalueen julkisen talouden tilanne on parantunut, mutta finanssipolitiikan koordinointia on vielä tehostettava. Joidenkin euroalueen jäsenvaltioiden on edelleen jatkettava julkisen talouden sopeutusta vähentääkseen erittäin suurta julkista velkaansa. Toisilla mailla taas on enemmän liikkumavaraa, ja ne voisivat käyttää sitä edistämään kotimaista kysyntää ja erityisesti investointeja, mikä tukisi sekä kotimaista että koko euroalueen kasvua. Vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöihin sisältyvä jousto antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden tukea rakenteellisia uudistuksia ja investointeja siten, että noudatetaan yhteisesti sovittuja sääntöjä. Julkisen talouden strategiat eivät vielä edistä kasvua riittävän hyvin. Vaikka koordinointia on lisätty euroryhmän puitteissa, tulopuolella verojärjestelmiä on vielä varaa tehostaa, ja työn verokiilaa voidaan vielä kaventaa. Menopuolella on keskityttävä enemmän julkisiin investointeihin, jotka perustuvat asianmukaisiin kustannushyötyanalyyseihin, ja muihin julkisiin menoihin, joilla on vahva myönteinen vaikutus kasvuun. Menojen uudelleenarvioinnissa on korostettu tarvetta saada aikaan tehokkuushyötyjä julkishallinnossa. Tätä prosessia tuetaan hyvin toimivilla kansallisen finanssipolitiikan kehyksillä.