FI Euroopan unionin virallinen lehti C 136/4

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005

Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2010

(2005/C 136/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

1) Neuvosto tarkasteli 17 päivänä helmikuuta 2005 Tanskan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2010. Tarkistettu ohjelma noudattaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä.

2) Ohjelman perustana olevan makrotaloudellisen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu on 2,2 prosenttia vuonna 2004 ja 2,5 prosenttia vuonna 2005. Kokonaistuotanto kasvaa vuosina 2006–2010 keskimäärin 1,7 prosenttia. Tämänhetkisten tietojen perusteella skenaarion kasvuennusteet ovat suhteellisen maltilliset. Ohjelman inflaatioennusteet näyttävät realistisilta.

3) Talousarvionäkymissä on asetettu seuraavat keskipitkän aikavälin tavoitteet: julkisen talouden ylijäämä keskimäärin 1 — 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä ja julkisten reaalimenojen vuotuisen kasvun rajoittaminen 0,5 prosenttiin vuodesta 2005 alkaen. Menoja on tarkoitus supistaa edelleen jatkamalla verojen jäädyttämistä. Sekä paikallishallinnon alasektorin että eläkerahastojen oletetaan olevan vakaasti ylijäämäisiä ohjelmakaudella. Paikallishallinnon ennustetaan saavuttavan tasapainossa olevan rahoitusaseman lainsäädännön velvoitteiden mukaisesti. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa arvioidaan ylijäämän olevan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 2,0 prosenttia vuonna 2005 ja 1,6 prosenttia vuonna 2006. Vuonna 2010 ylijäämän ennustetaan olevan 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sekä meno- että tulosuhde alenevat vähitellen ennustejaksolla. Kun suhdannekierron arvioitu vaikutus suhdannetasoitetaan yhteisesti sovituin menetelmin, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema on ylijäämäinen koko ennustejaksolla. Julkisen talouden ylijäämälle asetetut tavoitteet vastaavat pitkälti vuoden 2003 tarkistettua lähentymisohjelmaa. Lyhyen aikavälin erot johtuvat BKT:n kasvuennusteiden tarkistamisesta sekä eräistä viimeaikaisista toimenpiteistä, kuten maaliskuussa 2004 toteutetusta veropaketista, jolla aikaistettiin vuonna 2003 hyväksyttyä verouudistusta. Arvioidut ylijäämät ovat vuodesta 2007 lähtien aavistuksen pienemmät kuin edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Tämä johtuu muuttuneista väestöennusteista, jotka ovat osaltaan helpottaneet julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä kohdistuvia paineita. Uusin lähentymisohjelma vastaa yleisesti ottaen edellisen ohjelman strategiaa ja perustuu samantyyppiseen makrotaloudelliseen skenaarioon.

4) Julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit ovat melko hyvin tasapainossa, joskin ohjelmakauden alkuvuosina toteutumat saattavat olla ennusteita paremmat. Julkinen talous on ollut Tanskassa ylijäämäinen jo vuosia. Vuonna 2003 ylijäämä oli prosentti suhteessa BKT:hen huolimatta siitä, että BKT:n kasvuvauhti oli ainoastaan 0,5 prosenttia. Ennakoitua korkeampi öljyn hinta saattaa kohentaa julkisen talouden tilannetta, sillä Tanska on pieni öljyn nettoviejä. BKT:n kasvu, joka perustuu lähivuosina pääasiassa kotimaiseen kysyntään, riittää todennäköisesti turvaamaan myös tulojen jatkuvuuden ja tukee siten julkisen talouden suotuisaa kehitystä. Keskipitkällä aikavälillä tulokset saattavat jäädä ennusteiden alapuolelle esimerkiksi siksi, että julkisten menojen kasvua ei kyetä hillitsemään suunnitellusti erityisesti aluehallinnon tasolla tai että työllisyyden kasvutavoitteita ei pystytä saavuttamaan.

5) Tämän riskiarvioinnin perusteella ohjelmien mukainen finanssipolitiikan viritys riittää kuitenkin varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite, lähellä tasapainoa oleva tai ylijäämäinen julkisen talouden rahoitusasema, säilytetään koko ohjelmakaudella. Se tarjoaa myös riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa.

6) Bruttovelkasuhde oli 44,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Sen ennustetaan supistuvan vuoteen 2010 mennessä 28 prosenttiin. Velkasuhteen lasku johtuu lähinnä positiivisista perusjäämistä ja BKT:n nimelliskasvusta.

7) Tanska näyttää olevan suhteellisen hyvässä asemassa julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden suhteen huolimatta väestön ikääntymisen aiheuttamista merkittävistä julkistaloudellisista kustannuksista. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia perustuu ensisijaisesti siihen, että velan vakauttamista jatketaan ylijäämien avulla. Tuloksena on pitkällä aikavälillä kestävä julkisen talouden rahoitusasema. Strategian edellyttämä jatkuva julkisten menojen tiukka valvonta ja työllisyyden huomattava parantaminen ei ole välttämättä kuitenkaan helppo toteuttaa.

8) Ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on kaiken kaikkiaan johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 2005 2006 2007 2010 BKT:n määrä (muutos, %) CP 11/2004 2,2 2,5 1,3 1,9 1,8 COM 10/2004 2,3 2,4 2,0 ei sovelleta ei sovelleta CP 11/2003 2,3 2,2 1,9 1,7 1,7 YKHI-inflaatio (%) CP 11/2004 1,2 1,7 1,6 1,7 1,6 COM 10/2004 1,1 1,9 1,6 ei sovelleta ei sovelleta CP 11/2003 1,8 1,7 1,7 1,7 1,7 Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) CP 11/2004 1,2 2,0 1,6 1,7 2,0 COM 10/2004 (3) 2,0 2,6 2,8 ei sovelleta ei sovelleta CP 11/2003 1,3 1,8 1,9 2,1 2,1 Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) CP 11/2004 (4) 4,3 4,8 4,5 4,6 4,4 COM 10/2004 4,4 4,9 4,9 ei sovelleta ei sovelleta CP 11/2003 2,3 2,7 2,6 2,3 2,3 Suhdannetasoitettu rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) CP 11/2004 (2) 1,7 2,0 2,0 2,0 2,3 COM 10/2004 2,6 2,9 3,0 ei sovelleta ei sovelleta CP 11/2003 (2) 1,1 1,5 1,7 1,9 2,1 Julkisen talouden bruttovelka (suhteessa BKT:hen) CP 11/2004 42,3 39,4 37,4 35,3 28,8 COM 10/2004 41,5 37,5 34,2 ei sovelleta ei sovelleta CP 11/2003 41,2 38,7 36,4 27,5 27,5 Tanskan tarkistettu lähentymisohjelma, marraskuu 2003 ja marraskuu 2004 (CP); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet (COM; ks. alaviite 2 edellä); komission yksiköiden laskelmat.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelmassa annettuihin tietoihin.

(3) Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti syyskuussa 2004 tekemässään ilmoituksessa Tanska esitti julkisen talouden rahoitusasemaa ja bruttovelkaa koskevat luvut, joissa työntekijöiden lisäeläkerahastoa (arbejdsmarkedets tillaegspension, ATP) ei ollut otettu mukaan julkiseen talouteen. Sen seurauksena julkisen talouden ylijäämä pieneni noin 1 prosenttiyksikön suhteessa BKT:hen. Sen takia ATP:n ylijäämää ei myöskään otettu huomioon komission yksiköiden laatimissa syksyn 2004 talousennusteissa. Tässä arvioinnissa julkisen talouden rahoitusasemaa ja bruttovelkaa koskevat komission luvut on laskettu uudelleen ja niihin on sisällytetty ATP-varat, jotka on otettu huomioon myös tarkistetussa lähentymisohjelmassa. Komissio ei siis ole käyttänyt arvioinnissa samoja julkisen talouden rahoitusasemaa ja bruttovelkaa koskevia lukuja kuin syksyn talousennusteissa.

(4) Tarkistetussa ohjelmassa Tanskan viranomaiset ilmoittavat perusjäämän ilman nettokorkoa eivätkä tavanomaiseen tapaan ilman bruttokorkoa. Taulukossa perusjäämä kuitenkin ilmoitetaan ilman bruttokorkoa.

Lähteet:

Tanskan tarkistettu lähentymisohjelma, marraskuu 2003 ja marraskuu 2004 (CP); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet (COM; ks. alaviite 2 edellä); komission yksiköiden laskelmat.