Valtiontuen hyväksyminen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukaan Asiat, joissa komissio ei esitä vastalauseita N 475/96 - Itävalta



Virallinen lehti nro C 012 , 16/01/1998 s. 0005 - 0013



Valtiontuen hyväksyminen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan mukaan Asiat, joissa komissio ei esitä vastalauseita N 475/96 - Itävalta (98/C 12/03) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Tiivistelmä komission päätöksestä olla vastustamatta Itävallan hallituksen ehdotusta myöntää BMW Steyrille tukea alueellista kehittämistä, ympäristönsuojelua, koulutusta sekä tutkimusta ja kehitystä varten: "Itävallan hallitus ilmoitti komissiolle 7. kesäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä suunnitelmastaan myöntää BMW Motoren AG:n Steyrissä, Oberösterreichin osavaltiossa, sijaitsevalle moottoritehtaalle (valmistus ja asennus) tukea alueellista kehittämistä, ympäristönsuojelua, koulutusta sekä tutkimusta ja kehitystä varten. Komissio pyysi 17. heinäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä täydentäviä tietoja. Itävallan viranomaiset toimittivat osan tiedoista 27. syyskuuta 1996 päivätyllä kirjeellä ja antoivat lisätietoja Steyrin tehtaalle 23. lokakuuta 1996 tehdyn vierailun yhteydessä. Komissio pyysi 5. marraskuuta 1996 päivätyllä kirjeellä täydentäviä tietoja voidakseen jatkaa asian selvittämistä ja muistutti Itävallan viranomaisia yhteisön valtiontukipuitteiden noudattamista koskevista erilaisista säännöistä. Itävallan viranomaiset vastasivat 9. joulukuuta 1996. Komissio esitti lisäkysymyksiä 21. tammikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. BMW:n, Itävallan viranomaisten ja komission edustajien yhteinen kokous järjestettiin 7. maaliskuuta 1997. Itävallan viranomaiset lähettivät 22. huhtikuuta 1997 lopullisen ilmoituksen. Steyr-Kirchdorfin alue Oberösterreichin osavaltiossa on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue; alueelle voidaan hyväksyä bruttoavustusekvivalentiltaan enintään 23 prosentin (tai nettoavustusekvivalentiltaan enintään 15 prosentin) aluetuki. Tuensaaja on BMW Motoren AG Steyr, joka on BMW Österreich Holding GmbH:n kokonaan omistama tytäryhtiö, joka puolestaan on BMW AG Münchenin tytäryhtiö. Yrityksen liikevaihto vuonna 1995 oli 14,4 miljardia Itävallan Osillinkiä ja se työllisti 2 272 vakituista ja määräaikaista työntekijää. Vuoden 1996 lopussa työntekijöiden määrä oli 2 328. BMW:n antamien tietojen mukaan yritys työllistää välillisesti 2 500 henkilöä. BMW-konserni, Rover mukaan lukien, valmisti vuonna 1995 noin 1,1 miljoonaa ajoneuvoa, työllisti 116 000 henkilöä ja sen liikevaihto oli 46 miljardia Saksan markkaa. BMW Motoren AG Steyrin liiketoiminta on bensiini- ja dieselmoottoreiden kehitys, valmistus ja markkinointi. Vuonna 1995 valmistettiin 419 000 moottoria, joista 262 000 oli nelisylinterisiä ja 137 000 kuusisylinterisiä moottoreita sekä 315 000 bensiini- ja 104 000 dieselmoottoria. Tämä on noin 60 prosenttia BMW-konsernin koko tuotannosta. Vuonna 1996 valmistettiin 440 000 moottoria. Tuen kohdeala on siten moottoriajoneuvojen moottoreiden valmistus. Tämä `vaiheeksi V` kutsuttu hanke on osa toimenpiteitä, joita BMW on toteuttanut Steyrissä jo muutaman vuoden ajan ja jotka kattavat vuodet 1996-2000. Vuodet 1993-1996 kattava vaihe IV ilmoitettiin vuonna 1994, ja EFTA:n valvontaviranomainen hyväksyi sen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 250 8. syyskuuta 1994 julkaistulla päätöksellä. Tämän vuoksi toimenpiteet voivat mennä jonkin verran päällekkäin, mutta BMW:n valmistuskirjanpidon ansiosta yksittäisten vaiheiden eri hankkeiden sekoittaminen keskenään ei ole mahdollista. Ilmoitetun hankkeen avulla BMW-konsernin on tarkoitus jatkaa dieselmoottoreiden kehittämiskeskuksen toiminnan käynnistämistä Steyrin tehtaalla. Toiminnassa keskitytään ennen kaikkea ympäristöä saastuttavien pakokaasujen vähentämiseen ja vähimmäiskulutusperiaatteisiin. Tämän lisäksi BMW haluaa nykyaikaistaa ja laajentaa bensiini- ja dieselmoottoreiden valmistustaan selvitäkseen erityisesti Spartanburgissa (Yhdysvalloissa) sijaitsevan BMW-kokoonpanolaitoksen ja Roverin kasvavasta kysynnästä. Ilmoituksen mukaan mainitut tavoitteet on tarkoitus toteuttaa seuraavien investointien ja tukien avulla: >TAULUKON PAIKKA> Ilmoitetut tuet perustuvat seuraaviin säädöksiin: vuoden 1997 takuulain 1b pykälän 1 momentti (§ 1b. Absatz 1 Garantiegesetz 1977), osavaltion tukea koskevat yleiset suuntaviivat (Allgemeine Richtlinien für die Förderung aus Landesmitteln) ja Steyrin kaupunginvaltuuston päätös rahoitukseen osallistumisesta. Edellä mainitussa 9. joulukuuta 1996 päivätyssä kirjeessä Itävallan viranomaiset ilmoittivat, että kunnan viranomaiset eivät olleet vielä tehneet virallista päätöstä tuen perusteista ja suuruudesta vaan odottivat komission päätöstä. Varmuuden vuoksi ilmoitettiin määrä, jonka kaupunki enimmillään voisi myöntää. Huhtikuun 22. päivänä 1997 päivätyllä kirjeellä täydennetty ilmoitus koskee tukia teolliseen tutkimukseen ja kilpailua edeltävään kehittämistoimintaan sekä investointeja dieselmoottoreiden kehittämiskeskuksen tutkimuslaitteisiin. Itävallan viranomaiset ovat todenneet useaan otteeseen, että T& K-ohjelmalla pyritään pääsemään selvästi alle pakollisten eurooppalaisten pakokaasunormien. Tämän lisäksi tukikelpoisia ovat vain sellaiset teollisen tutkimuksen ja kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan yksittäisten vaiheiden työt, jotka täyttävät tutkimus- ja kehitystyölle myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa asetetut korotetun tuen perusteet. Teollisessa tutkimuksessa keskitytään valmistelemaan seuraajaa M 47/57-dieselmoottoreille, jotka puolestaan ovat investointien kohteena vaiheessa V, sekä vähimmäiskulutusperiaatteiden kehittämiseen. Kilpailua edeltävään tutkimukseen sisältyvän soveltavan tutkimuksen kohteena on LNC-katalysaattori (`Lean NOx Catalyst`). Dieselmoottoreiden kehittämiskeskus - ainoa laatuaan BMW-konsernissa - saa uudet koestusalustat, jotka mahdollistavat dynaamisen koestustekniikan soveltamisen pakokaasuarvojen ja kylmäkäynnistyksen tutkimiseen. Tarvittavat investoinnit ovat suoraan yhteydessä tutkimustyöhön; tukikelpoisia ovat kuitenkin ainoastaan poistot, jotka tehdään valmistajan vaiheessa V toteuttamien hankkeiden aikana. Itävallan viranomaiset ovat sitä mieltä, että osa tuotekehittelystä, jotka ilmoituksen mukaan ei saa tukea, on kilpailua edeltävää kehittämistoimintaa. Budjettisyistä tukea ei anottu, koska kaikki käytettävissä olevat varat käytettiin jo hankkeeseen sellaisena kuin se ilmoitettiin. Hankkeen vaihe V sisältää erilaisia koulutustoimenpiteitä. Ilmoitetuilla tuilla katetaan osa tehtaalla opissa olevien harjoittelijoiden koulutuskustannuksista, joita tuetaan 50 prosenttiin asti, sekä käytännön harjoittelu noin 1 500 tehtaan työntekijälle (tuen intensiteetti 25 prosenttia). Harjoittelijoiden palkkakustannuksiin ei anneta tukea. Alueelliset investoinnit hankkeen vaiheessa V ovat yhteensä 2 229 miljoonaa Itävallan Osillinkiä. Ne voidaan jakaa neljään ryhmään (milj. ATS): >TAULUKON PAIKKA> Kyseisiä osahankkeita koskevassa 9. joulukuuta 1996 päivätyssä kirjeessä Itävallan viranomaiset tekivät seuraavan jaottelun (milj. ATS): >TAULUKON PAIKKA> Yksikään investoinneista ei ole samalla sekä siirettävissä oleva että innovatiivinen. Nykyaikaistamista koskeva osuus erotettiin siirrettävissä olevasta osuudesta. Itävallan viranomaisten 22. huhtikuuta 1997 ilmoittamien tukien määrä on 228,8 miljoonaa Itävallan Osillinkiä. Koska vain siirrettävissä oleville investoinneille voidaan myöntää aluetukea, bruttoavustusekvivalentti on 14,2 prosenttia. Innovatiivisten investointien osalta hankkeiden kokonaiskustannukset ovat 229 miljoonaa Itävallan Osillinkiä, joista Itävallan viranomaisten analyysin mukaan ilmeisesti vain 130 miljoonaa Itävallan Osillinkiä (sekä 28 miljoonan Itävallan Osillingin suunnittelukustannukset) koski aitoja teknisiä uudistuksia Euroopan tasolla tarkasteltuna. Hankkeeseen sisältyy lisäksi ympäristönsuojelua edistäviä toimenpiteitä. Investoinnit kyseisenä ajanjaksona olivat 18 miljoonaa Itävallan Osillinkiä ja johtivat 3 miljoonan Itävallan Osillingin säästöihin. Ne koskivat pääosin valupurseiden poistoa muuten kuin kemiallisesti. Koska suunniteltu tuki kyseiselle yritykselle on tarkoitus maksaa valtion toimesta tai valtion varoista, kyseessä on valtiontuki. Tuki on tarkoitus myöntää yritykselle, joka toimii moottoriajoneuvojen moottoreiden valmistuksen alalla ja siten moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevassa yhteisön järjestelyssä tarkoitetulla alalla (¹). Tuetun hankkeen kokonaiskustannukset ovat 17 miljoonaa ecua ([. . .] miljoonaa Itävallan Osillinkiä vastaa ilmoituksen aikana [kesäkuussa 1996] voimassaolleen ecun kuukausittaisen vaihtokurssin perusteella noin [. . .] miljoonaa ecua). EFTA hyäksyi vuoden 1997 takuulain 1b pykälän 1 momenttiin (§ 1b. Absatz 1 Garantiegesetz 1977) perustuvan ohjelman sillä edellytyksellä, että jokainen tukihanke ilmoitetaan erikseen ja näin on nyt käsiteltävässä asiassa menetelty. Tuet, jotka Oberösterreichin osavaltio myönsi osavaltion tukea koskevien yleisten suuntaviivojen (Allgemeine Richtlinien für die Förderung aus Landesmitteln) perusteella, on myös ilmoitettava erikseen. Samoin avustus, jota Steyrin kunta Itävallan viranomaisten mukaan aikoo myöntää, on sekin erikseen ilmoitettavaa tukea. Itävallan viranomaiset ovat noudattaneet EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa ilmoittamalla BMW:n hankkeelle Steyrissä suunnitellut tuet moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevan yhteisön järjestelyn mukaisesti. Ilmoitettuun tutkimus- ja kehitystyöhön sovelletaan seuraavia tuki-intensiteettejä: 50 prosenttia teolliselle tutkimukselle ja keskimäärin (painotettu) 27,7 prosenttia kilpailua edeltävälle kehittämistoiminnalle. Tuotekehittelyyn ei myönnetä tukea. Suunniteltujen koulutustukien tukikelpoinen kokonaismäärä on 59 miljoonaa Itävallan Osillinkiä ilman harjoittelijoiden palkkakustannuksia, joihin ei voida myöntää tukea. Ehdotettu tuki-intensiteetti on 50 prosenttia harjoittelijoiden koulutuksen osalta ja 25 prosenttia työpaikkakohtaisen käyttäjäkoulutuksen osalta. Painotettu intensiteetti on 33,9 prosenttia. Itävallan viranomaiset ovat suunnitelleet innovatiivisille investoinneille intensiteetiltään 10 prosentin suuruista tukea. Itävallan viranomaisten ilmoittama aluetuki-intensiteetti on bruttoavustusekvivalentiltaan 14,2 prosenttia. Komission arvio perustuu maksettavien tukien diskontattuun määrään eli 202,8 Itävallan Osillinkiin niiden nimellisarvon ollessa 228,8 Itävallan Osillinkiä. Aluetukeen oikeuttavien investointien tuki-intensiteetti on siten bruttoavustusekvivalentiltaan 13,3 prosenttia tukialueella, jolla tuen alkuperäinen enimmäisintensiteetti on 23 prosenttia. Ympäristönsuojeluinvestoinnit mahdollistavat ympäristönsuojelun merkittävän parantamisen alueilla, joilla ei ole lakisääteisiä standardeja. Tuen nimellisintensiteetiksi määritettiin 30 prosenttia. Itävallan viranomaisten BMW:lle suunnittelemat tuet täyttävät EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan perusteet. Ilmoitetut tuet, joiden osuus hankkeen rahoituksesta ei ole merkityksetön, uhkaavat vääristää kilpailua unionissa parantamalla BMW:n asemaa sellaisiin yrityksiin verrattuna, jotka eivät saa tukea. Tämän lisäksi jäsenvaltioiden välinen kauppa moottoriajoneuvojen moottoreiden alalla on runsasta. Perustamissopimuksen 92 artiklan 2 kohdassa luetellaan tiettyjä tukia, jotka ovat yhteensopivia EY:n perustamissopimuksen kanssa. Tukien luonteen, maantieteellisen sijainnin ja tavoitteen perusteella tarkasteltuna yhtäkään alakohdista ei voida soveltaa hankkeeseen. Sen arvioimiseksi, voidaanko tuet katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan poikkeusmääräysten nojalla, tukien tarkastelussa on otettava huomioon moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskeva yhteisön järjestely ja komission arviointiperusteet, jotka riippuvat asetetuista tavoitteista, eli: - tutkimuksen ja kehityksen osalta yhteisön puitteista tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle (²); - koulutuksen osalta moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevasta yhteisön järjestelystä; - aluetukien osalta aluetukien perusteista, joissa siirrettävissä olevia investointeja tarkastellaan kustannus-hyöty -analyysin avulla ottaen huomioon, onko ehdotettu tuki-intensiteetti oikeassa suhteessa tuensaajan kohtaamiin alueellisiin epäkohtiin; - innovatiivisten investointien osalta moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevasta yhteisön järjestelystä; - ympäristönsuojelun osalta ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea koskevista suuntaviivoista (³). Moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevassa yhteisön järjestelyssä komissio suhtautuu myönteisesti T& K-tukeen. Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävän valtion tuen puitteiden mukaisesti on ennen kaikkea erotettava toisistaan perustutkimus, teollinen tutkimus ja kilpailua edeltävä tutkimus; mitä lähempänä markkinointia T& K-vaihe on, sitä suurempi on mahdollisuus, että tuki vääristää kilpailua. Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien puitteiden 5.3 ja 5.5 kohdan mukaan teollisen tutkimushankkeen bruttointensiteetti saa olla enintään 50 prosenttia ja kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan enintään 25 prosenttia hankkeen huomioon otettavista kustannuksista. Mainitun hankkeen bruttointensiteetti on teollisen tutkimushankkeen osalta 50 prosenttia ja Itävallan viranomaisten kilpailua edeltäväksi kehittämistoiminnaksi luokitteleman toiminnan osalta 30 prosenttia, 25 prosenttia ja 0 prosenttia. Tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien puitteiden 5.10.2 kohdan mukaan tukea voidaan korottaa 5 prosenttiyksiköllä enintään 5.10.6 kohdassa määrättyyn enimmäismäärään asti, jos tutkimushanke toteutetaan EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvalla alueella. Steyrin alue on luokiteltu tällaiseksi tukialueeksi. Tämän mukaisesti sallitut enimmäisintensiteetit ovat teollisen tutkimushankkeen osalta 55 prosenttia ja kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan osalta 30 prosenttia. Puitteiden 5.10.6 kohdassa määrättyjä rajoja noudatetaan. Ehdotetut intensiteetit ovat myös tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevien puitteiden mukaiset. Teollisen tutkimuksen osalta tukikelpoiset kustannukset vastaavat T& K-tukea koskevien yhteisön puitteiden liitettä II. Tutkittuaan teollisena tutkimuksena ilmoitettujen osahankkeiden yksityiskohdat komissio on tullut riippumattoman asiantuntijan avustuksella siihen tulokseen, että nämä vastaavat tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtion tukea koskevissa puitteissa annettua määritelmää: kyseessä on huolellisesti organisoitu tutkimustoiminta, jolla pyritään saavuttamaan huomattavaa teknistä edistymistä jokaisessa yksittäisessä osahankkeessa. Myös kilpailua edeltävään tutkimustoimintaan (aiemmin soveltava tutkimus) myönnetyn tuen osalta tukikelpoiset kustannukset vastaavat T& K-tukea koskevien yhteisön puitteiden liitettä II. Kilpailua edeltävällä tutkimustoiminnalla komissio ymmärtää teollisen tutkimuksen tulosten muuttamista suunnitelmaksi, ohjelmaksi tai luonnokseksi uusia, muutettuja tai parannettuja tuotteita, menetelmiä tai palveluita varten, riippumatta siitä, onko nämä tarkoitettu myyntiin tai käytettäviksi, mukaan lukien ensimmäisen kaupalliseen käyttöön soveltumattoman prototyypin valmistaminen. Itävallan viranomaisten kirjeitse 9. joulukuuta 1996 toimittamat ja Brysseliin 7. maaliskuuta 1997 tehdyn vierailun yhteydessä täydentämät tiedot osoittavat, että ilmoituksessa mainittujen osahankkeiden avulla edeltävän tutkimustoiminnan tulokset voidaan muuttaa uusiksi tuotteiksi ja menetelmiksi aina kaupalliseen käyttöön soveltumattoman prototyypin valmistamiseen asti. Myös kehittämiskeskukseen tehtävien investointien tukikelpoiset kustannukset vastaavat T& K-tukea koskevien yhteisön puitteiden liitettä II. Eräiden laitteiden käyttöikä ylittää kuitenkin hankkeen keston. Tämän vuoksi komissio katsoo, että vain T& K-toiminnan vaiheessa V tehdyt poistot ovat yhdenmukaisia EY:n perustamissopimuksen kanssa. Kehittämiskeskuksen 130 miljoonan Itävallan Osillingin suuruiset investoinnit ovat suoraan yhteydessä edellä kuvailtuihin teollista tutkimusta ja kilpailua edeltävää kehittämistä koskeviin hankkeisiin. Itävallan viranomaiset ovat tähdentäneet useaan kertaan, että niiden mielestä osassa tuotekehittelyä on oikeastaan kyse kilpailua edeltävästä kehittämistoiminnasta, esittämättä kuitenkaan todisteita tälle väitteelle. Itävallan viranomaiset ovat lisänneet, että tukien korottaminen ei tämän osalta ole mahdollista jo pelkästään budjettiin liittyvistä syistä. Komission mielestä `tuotekehittelyksi` kuvailtu toiminta on luonteeltaan kilpailullista, koska pääasiassa kysymys on uusien moottorien sovittamisesta [. . .] moottoriajoneuvoihin. Toiminnassa mennään kilpailua edeltävää kehittämistoimintaa ja pilotti- ja esittelyhankkeita pidemmälle. Tämän vuoksi kyseiselle tuotekehittelytoiminnalle ei voida myöntää tukea T& K-toimintaa koskevien yhteisön puitteiden nojalla. Komissio on sitä mieltä, että vaiheen V aikana Steyrissä toteutettuun kilpailulliseen toimintaan ei sisältynyt innovatiivisia aineksia, koska kyseessä oli vaiheen IV kehittämistyön looginen jatke. Itävallan viranomaiset eivät ole koskaan väittäneet, että kilpailulliseen toimintaan olisi integroitu yksittäisiä innovatiivisia elementtejä. T& K-tukea koskevien yhteisön puitteiden 6.1 kohdan mukaan valtion tuen tulisi kannustaa yritystä harjoittamaan tutkimus- ja kehitystyötä tukevaa toimintaa tavanomaisen jokapäiväisen toiminnan lisäksi. Itävallan viranomaisten mukaan Steyrin kehittämiskeskuksen henkilöstön määrää ja menoja lisättiin huomattavasti vuoden 1995 (vaiheen IV loppu) ja vuoden 1997 (vaihe V) välillä. T& K-menot nousivat [. . .] prosenttiin dieselmoottoreiden liikevaihdosta [. . .]. Itävallan viranomaisten 22. huhtikuuta 1997 päivätyssä kirjeessä on lueteltu yksitellen kaikki T& K-hankkeet, joita BMW-konsernilla on Steyrissä. Yhdessä riippumattoman asiantuntijansa kanssa komissio on tullut siihen tulokseen, että hankkeet, jotka liittyvät suoraan ja ainoastaan EU-3-standardien edellyttämiin sopeutuksiin, on erotettava tukikelpoisista kustannuksista, koska ne eivät täytä tuen korottamisen perusteita. Kevytrakenteisten komponenttien jatkokehitys (16 miljoonaa Itävallan Osillinkiä) ja [. . .] dieselmoottoreiden sopeuttaminen [. . .] vähimmäiskulutusperiaatteen toteuttamiseksi (11 miljoonaa Itävallan Osillinkiä) vaikuttavat tosin suoraan haitallisten pakokaasujen vähentämiseen, mutta niillä on myös laajemmin eriteltyjä vaikutuksia kuin EU-3-standardeihin sopeuttaminen, koska niillä pyritään myös alentamaan moottoriajoneuvojen painoa ja polttoaineenkulutusta. BMW ei ole velvoitettu tällaiseen tutkimustoimintaan vaan harjoittaa sitä tavanomaisen T& K-toiminnan lisäksi. T& K-tukea koskevien yhteisön puitteiden 6.2 kohdan mukaan tukihanke voidaan myös hyväksyä, jos se edistää sellaisen tutkimushankkeen toteuttamista, joka ilman tukea olisi ollut vähemmän kunnianhimoinen. LNC-katalysaattorin (`Lean NOx Catalyst`) kehittämisellä, jonka kustannukset ovat 106 miljoonaa Itävallan Osillinkiä, pyritään selvästi ylittämään EU-3-standardit ja ennakoimaan tulevia ympäristönsuojelutavoitteita. Tämän vuoksi BMW ei komission mielestä voisi toteuttaa näin kunnianhimoista kilpailua edeltävää tutkimushanketta ilman valtiontukea. BMW:n toimintaan liittyy korkealle asetettujen tavoitteiden vuoksi erityisiä riskejä, koska eräät tuetut osahankkeet eivät ehkä johda konkreettisiin, moottoriajoneuvoteollisuudessa hyödynnettäviin tuloksiin. Komission mielestä T& K-toiminta, jota BMW harjoittaa teollisen tutkimuksen ja aidon kilpailua edeltävän kehittämisen yhteydessä, sisältää yhteisön puitteiden 6 kohdassa edellytetyn kannustavan vaikutuksen. Seuraavassa taulukossa luetellaan vielä kerran yksittäisten ryhmien hyväksytyt T& K-tuet. Yksinkertaisuuden vuoksi ryhmittelyn on tehnyt BMW, vaikka se ei siten enää vastaakkaan tutkimus- ja kehittämistukea koskevia yhteisön puitteita. Soveltava tutkimus ja kehittämiskeskukseen tehdyt investoinnit lasketaan kilpailua edeltävään kehittämiseen kuuluviksi. Komission käsityksen mukaan tuotekehittelyssä on kyse kilpailullisesta toiminnasta, jolle ei voida myöntää T& K-tukea. >TAULUKON PAIKKA> Yhteensä 76,6 miljoonan Itävallan Osillingin suuruiseen T& K-tukeen voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräyksiä, koska se vastaa komission T& K-tuen ja moottoriajoneuvoteollisuuden suhteen noudattamaa politiikkaa. Periaatteessa komissio hyväksyy koulutus-, uudelleenkoulutus- ja muutosohjelmat. Tällaisten ohjelmien tukia on kuitenkin tutkittava sen suhteen, alentavatko ne yrityksen tavanomaisia kustannuksia. Komissio varmistaa erityisesti, että koulutustoimenpiteet ovat tarpeen työvoiman ammatillisissa vaatimuksissa tapahtuneiden todellisten laadullisten muutosten vuoksi ja kohdistuvat huomattavaan osaan henkilöstöä, jotta voidaan lähteä siitä, että nämä toimenpiteet edistävät työpaikkojen säilyttämistä ja uusien työpaikkojen luomista työttömyysuhan alaisina oleville työntekijöille. Itävallan viranomaisten erityisesti kirjeissään 9. joulukuuta 1996 ja 22. huhtikuuta 1997 toimittamista tiedoista käy ilmi, että suunniteltu koulutus a) lisää aidosti työvoiman pätevyyttä, kuten komissiolle esitelty ohjelma osoittaa, ja b) koskee olennaista osaa Steyrissä työskentelevää henkilöstöä, koska 1 500 työntekijää (yhteensä 2 200:sta) saa täydentävää koulutusta. Koulutettavan työvoiman palkat vähennetään tukiperustasta ja kustannukset jaotellaan koulutustoimenpiteiden luonteen mukaan, kuten pitääkin: 21 miljoonaa Itävallan Osillinkiä harjoittelijoiden koulutukseen ja 38 miljoonaa Itävallan Osillinkiä käytännön koulutukseen. Komissio on varmistanut, että koulutusohjelmat vastaavat kuvailtuja vaatimuksia. Periaatteessa komissio hyväksyy moottoriajoneuvoalalla harjoittelijoiden koulutukseen 50 prosentin tuki-intensiteetin ja käytännön koulutukseen 25 prosentin tuki-intensiteetin. >TAULUKON PAIKKA> Itävallan viranomaisten ilmoittama 20 miljoonan Itävallan Osillingin koulutustuki on siten EY:n perustamissopimuksen mukainen. Komissio tietää, että teollisuuslaitosten laajentaminen epäsuotuisille alueille voi edistää alueellista kehitystä. Tämän vuoksi komissio yleensä kannattaa investointitukia, joita myönnetään kyseisten yhteisön alueiden rakenteellisten epäkohtien poistamiseksi. Arvioidessaan alueellisia tukihankkeita komission on voitava verrata toisiinsa alueelliselle kehitykselle koituvia etuja (kuten alueen kestävän kehityksen edistäminen tai pysyvien työpaikkojen säilyttäminen ja taloudellinen yhdentyminen paikallis- ja yhteisön tasolla) ja koko alalle mahdollisesti aiheutuvia haittoja (kuten huomattavan ylikapasiteetin muodostuminen tai ylläpitäminen). Arvioinnin tarkoitus ei ole kyseenalaistaa aluetukien keskeistä merkitystä yhteisön yhteenkuuluvuudelle, vaan varmistaa, että myös muut yhteisön etua koskevat seikat, kuten alan kehitys yhteisön tasolla, otetaan huomioon. Investointihankkeen ansiosta voidaan taata työpaikka noin 250:lle (siirrettävissä olevien verstaiden työpaikkojen määrä) Steyrin tehtaan noin 2 300:sta työntekijästä. Tämän lisäksi vaihe V takaa toimipaikan taloudellisen elinkelpoisuuden muutaman vuoden ajan. BMW:n investoinnit edistävät siten merkittävällä tavalla tukialueen taloudellista kehitystä. Tämän vuoksi komissio päättelee, että tuki, jolla rahoitetaan osa hankkeesta, edistää Steyrin alueen kehitystä. Itävallan viranomaisten ilmoittamille siirrettävissä olevien investointien kustannuksille voidaan myöntää aluetukea yhteisön puitteiden perusteella. Investoinnit koskevat pääasiassa uusia tuotteita, joihin liittyy tuotannon lisääminen, joka johtuu ennen kaikkea lisätoimituksista Roverille ja Spartanburgin tehtaalle (Yhdysvallat). Tuotteiden nykyaikaistamiseen liittyviä seikkoja ei otettu huomioon, koska osoittautui, että ne eivät olleet luonteeltaan siirrettävissä olevia. Arvioidessaan moottoriajoneuvoteollisuuden aluetukia komission vakiintunut käytäntö on seuraavanlainen (4): - Aluksi komissio tarkistaa, voidaanko aluetukea myöntää, eli onko kyseinen alue yhteisön oikeuden mukaan tukikelpoinen (yleensä voimassa olevan tukijärjestelmän perusteella), ja voiko investoija valita hankkeelleen vaihtoehtoisen sijoituspaikan, jotta tuen tarpeellisuutta voidaan perustella hankkeen siirrettävyydellä. - Sen jälkeen komissio varmistaa hankkeen siirrettävissä olevien osien suhteen, että tuki on suhteutettu niihin alueellisiin haittatekijöihin, jotka sillä on tarkoitus poistaa. Tässä käytetään hyväksi havaittua kustannus-hyöty -analyysia. Alueelle ominaiset haitat saadaan selville vertaamalla kustannuksia, joita investoijalle aiheutuu hankkeen toteuttamisesta kyseisellä tukialueella, kustannuksiin, joita hankkeen toteuttaminen keskeisellä, tukea saamattomalla alueella aiheuttaisi. Komission käytäntö on tähän asti ollut hyväksyä kaikki aluetuet, jotka vastaavat vähintään tukialueelle investoimisesta aiheutuvia haittatekijöitä. - Kolmanneksi komissio tarkistaa, onko mahdollista myöntää kannustustukea (`top-ups`). Tällä tarkoitetaan tuen intensiteetin nostamista, jotta investoija saataisiin investoimaan juuri kyseiselle alueelle. Tällaiset lisät yleensä hyväksytään, edellyttäen, että investointi ei johda kyseisen alan kapasiteettiongelmien pahenemiseen. Tällaisessa tapauksessa tuki rajoitetaan tiukasti alueellisten haittojen nettotasaamiseen. - Laskemalla yhteen kahdessa edellisessä vaiheessa saadut summat saadaan selville tukimäärä, jonka komissio voi hyväksyä. Yleensä tämä määrä diskontataan ja ilmaistaan prosentteina tukikelpoisesta investoinnista, jotta sitä voitaisiin verrata bruttoavustusekvivalenttiin. Tämä menettely selvitettiin BMW-konsernin edustajille komission edustajien vieraillessa Steyrissä 23. lokakuuta 1996. BMW:n Steyrin tehdas sijaitsee Steyr-Kirchdorfissa, Oberösterreichin osavaltiossa, joka on EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen tukialue. Alueelle voidaan myöntää bruttoavustusekvivalentiltaan enintään 23 prosentin suuruista aluetukea. Jos Itävallan viranomaisten ilmoittamat aluetuet kasautuvat, bruttoavustusekvivalentti nousee 14,2 prosenttiin (tai diskonttauksen jälkeen 13,3 prosenttiin), mikä on alle sallitun ylärajan. Aluetukien tarpeellisuuden perustelemiseksi Itävallan viranomaisten oli todistettava hankkeen siirrettävyys eli osoitettava, että hankkeelle tai sen osille oli olemassa taloudellisesti kannattava vaihtoehtoinen sijoituspaikka. Jos suunniteltua investointia ei nimittäin voida toteuttaa millään muulla konsernin uudella tai nykyisellä toimipaikalla, yrityksen on toteutettava hanke ainoalla mahdollisella sijoituspaikalla, myös ilman tukea. Toisaalta alueellisen investoinnin paikkaan sidotulle osalle voidaan tarvittaessa myöntää innovaatiotukea. Tämän mukaisesti Itävallan viranomaiset jakoivat investoinnit seuraaviin ryhmiin: siirrettävissä olevat; paikkaan sidotut mutta innovatiiviset; eivät siirrettäviä eivätkä innovatiivisia. Itävallan viranomaiset eivät ole luokitelleet yhtään siirrettävissä olevaa hankkeen osaa innovatiiviseksi. Investoinneille, jotka eivät ole siirrettäviä eivätkä innovatiivisia, ei voida myöntää tukea. BMW:n Steyrin tehtaan tapauksessa osa investoinneista ei ilmeisestikään ole siirrettävissä, koska teknisistä ja taloudellisista syistä ei olisi tarkoituksenmukaista valita muuta sijoituspaikkaa kuin Steyr. Kuten Itävallan viranomaisten 9. joulukuuta 1996 päivätyssä kirjeessä ilmoitetaan, viisi osahanketta, joiden osuus investoinneista on 618 miljoonaa Itävallan Osillinkiä, luokitellaan paikkaan sidotuiksi: dieselmoottoreiden nykyisten tuotantolaitteiden nykyaikaistaminen (esimerkiksi koteloiden valmistus), nelisylinterisiin bensiinimoottoreihin liittyvä investointi, kaksi kuusisylinterisiä bensiinimoottoreita koskevaa ohjelmaa [. . .] ja yksi rakenteellinen toimenpide (uusi kuljetinjärjestelmä). Muut osahankkeet ovat siirrettäviä: ne voitaisiin toteuttaa yhtä hyvin Regensburgissa, Münchenissä tai Landshutissa. Riippumattomat asiantuntijat (PLI - Price Waterhouse) vahvistivat tämän seikan komissiolle. BMW valitsi komission suostumuksella vertailupaikkakunnaksi Regensburgin toimipaikan, joka kuuluu samaan autokonserniin eikä sijaitse tukialueella, koska hanke olisi selvimmin toteutettavissa Regensburgissa. Komissio totesi myös, että Regensburg, Landshut ja München sijaitsevat kaikki Baijerissa. Komission mielestä lisäkustannukset, joita Steyr-Kirchdorfin tukialueen rakenteellisista heikkouksista aiheutuu, saadaan parhaiten selville vertaamalla hanketta tukea saamattomalla alueella toteutettavaan yhtä suureen hankkeeseen. Komissio antoi riippumattomien asiantuntijoiden tehtäväksi selvittää perusteellisen kustannus-hyöty -analyysin avulla nettolisäkustannukset, jotka syntyisivät, jos hankkeessa suunnitellut siirrettävissä olevat verstaat rakennettaisiin Steyriin eikä Regensburgiin. Tällaiset lisäkustannukset voivat johtua sekä investoinnin lisäkustannuksista että ylimääräisistä toimintakustannuksista kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana (uuteen työhön perehtyminen ja työtahdin nostaminen) (5). Nyt käsiteltävässä asiassa komission ja riippumattomien asiantuntijoiden arvioimat haittatekijät koskevat investointikustannuksia, koska Regensburgin infrastruktuuri on hankkeen toteuttamisen kannalta parempi kuin Steyrin tehtaalla. Toisaalta työvoimakustannukset ovat alhaisemmat viimeksi mainitulla paikkakunnalla. Tästä koituva etu saadaan selville vähentämällä investointiin liittyvät haittatekijät. Lopputulokset osoittavat, että diskontattujen kustannushaittojen osuus on 14,2 prosenttia investoinnista. Koska diskontattu kustannushaitta eli 14,2 prosenttia investoinnista ylittää diskontatun 13,3 prosentin tuki-intensiteetin, lisätukea ei tarvita. Komission mielestä kyseinen aluetuki on yhteensopiva EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, koska Itävallan viranomaisten suunnittelema tuki-intensiteetti ei ylitä alueellista kustannushaittaa ja hankkeella on siten vain rajallista vaikutusta kyseiseen alaan. Moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevan yhteisön järjestelyn mukaisesti komissio suhtautuu varauksellisesti nykyaikaistamis- ja innovaatiotukiin. Erityisesti innovaatiotuet tutkitaan sen kannalta, onko ne tarkoitettu todella uusien tuotteiden tai menetelmien käyttöönottamiseksi yhteisössä. Itävallan viranomaisten 9. joulukuuta 1996 ja 22. huhtikuuta 1997 päivättyjen kirjeiden mukaan tuet on tarkoitettu aineellisten investointien rahoittamiseen ja siten BMW:n investointiponnisteluiden tukemiseksi. Kyseessä on kolme `crack`-hanketta, kuusisylinteristen bensiinimoottoreiden kylmäkoestus ja integroitu tuotannonsuunnittelu, joihin on yhteensä varattu 130 miljoonaa Itävallan Osillinkiä. Komissio antoi riippumattomien asiantuntijoiden tehtäväksi arvioida Itävallan viranomaisten innovatiivisiksi ilmoittamat tekniset näkökohdat ja verrata näitä Euroopan autoteollisuuden tämänhetkiseen tekniseen tasoon. Riippumattomat asiantuntijat tulivat siihen tulokseen, että 69 miljoonan Itävallan Osillingin investoinnin edellyttävä `integroitu tuotannonsuunnittelujärjestelmä` perustuu innovatiiviseen tekniikkaan; tämän lisäksi tämän osahankkeen tulokset on nimenomaan tarkoitus antaa SAP:n kaikkien yhteistyökumppaneiden käyttöön. Kuusisylinteristen bensiinimoottoreiden kylmäkoestuksen osalta komissio hyväksyy innovatiivisuuden ottaen huomioon tällaisten koestusten uutuuden ja hankkeeseen liittyvät riskit. Niin sanottu `crack`-menetelmä eli teräksisten kiertokankien halkaisu laserlävistettyjen murtourien avulla puolestaan vastaa aidon innovaation määritelmää, koska menetelmän ansiosta voidaan työstää teräskappaleita valukappaleiden sijasta, kuten eräät valmistajat tekevät. Materiaalin vaihtaminen merkitsee huomattavaa parannusta menetelmään. Kaikkiin mainittuihin investointeihin liittyy suunnittelu- tai prosessinkehittämiskustannuksia (28 miljoonaa Itävallan Osillinkiä). Innovaatioiden sallittu enimmäisintensiteetti on 10 prosenttia. >TAULUKON PAIKKA> EY: n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusten nojalla 15,8 miljoonan Itävallan Osillingin suuruista investointitukea pidetään EY:n perustamissopimuksen kanssa yhteensopivana, koska se on tarkoitettu innovointiin. Moottoriajoneuvoalan valtion tukia koskevan yhteisön järjestelyn nojalla vähemmän saastuttavien ja energiaa säästävien ajoneuvojen kehittäminen on moottoriajoneuvoalalle asetettu perusvaatimus, joka perustuu myös yhteisön oikeuteen ja joka siten on rahoitettava yritysten omista varoista. Yleistä ympäristötukea, jota myönnetään esimerkiksi ympäristönsuojelutukea koskevien yhteisön suuntaviivojen nojalla, voidaan edelleen myöntää voimassa olevien järjestelyjen perusteella. Ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (6) mukaan saastuttavien ja likaavien aineiden vähentämiseen tai poistamiseen taikka tuotantoprosessin muuttamiseen ympäristöystävällisemmäksi tarkoitettujen investointitukien tukikelpoiset kustannukset on rajattava ainoastaan ympäristötavoitteiden saavuttamisen kannalta välttämättömiin enimmäiskustannuksiin. Yleisiä investointikustannuksia, jotka eivät kuulu ympäristönsuojelun alaan, ei voida ottaa huomioon. Yhteisön suuntaviivojen nojalla investoinneille, joilla saavutetaan voimassa olevat standardit ylittävä ympäristönsuojelun taso, voidaan myöntää enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista kattavaa tukea. Jos alalla ei ole sitovia standardeja tai muita lakisääteisiä velvoitteita, yrityksille voidaan lisäksi myöntää tukea investointeihin, joilla parannetaan huomattavasti niiden ympäristönsuojelun tasoa tai muutetaan sitä vastaamaan yritysten ympäristönsuojelun tasoa niissä jäsenvaltioissa, joissa on sitovat standardit. Tällainen tuki myönnetään saman suhteellisuusperiaatteen mukaisesti kuin investointien ylittäessä voimassa olevat standardit, eli tuen bruttointensiteetti on enintään 30 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista. Tämän perusteella komissio pyysi riippumattomia asiantuntijoita selvittämään seuraavaa: - sisältävätkö ympäristönsuojeluinvestoinnit yleiskustannuksia; - johtavatko odotetut parannukset valtioiden välisten tai yhteisön sitovien standardien saavuttamiseen tai ylittämiseen. Riippumattomat asiantuntijat tulivat siihen tulokseen, että suunnitellut investoinnit parantavat huomattavasti ympäristönsuojelua alalla, jolla ei ole sitovia standardeja. Ympäristönsuojeluun myönnettävää tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa määrätään myös, että investoijalle hankkeesta aiheutuvat kustannussäästöt on otettava huomioon (7). Nämä vähennetään nimellisistä lisäkustannuksista nettolisäkustannusten ja siten sallittujen kustannusten selville saamiseksi. Tämä näkökohta selvitettiin Itävallan ja BMW:n edustajille Brysselissä 7. maaliskuuta 1997 järjestetyssä kokouksessa. Kirjeessään 22. huhtikuuta 1997 Itävallan viranomaiset ilmoittavat näiden investointien nettoarvoksi 15 miljoonaa Itävallan Osillinkiä, jossa on otettu huomioon laitteiden seitsemän vuoden käyttöiän aikana saatavat säästöt [. . .] Yksityiskohtaisen tarkistuksen jälkeen komissio ja riippumattomat asiantuntijat ovat tulleet siihen tulokseen, että tämä arvio on tyydyttävä ja osoittaa lisäksi tukien tarpeellisuuden, koska investointia ei kuoleteta pelkästään käyttökustannuksissa saavutettavilla säästöillä. Tukikelpoiset kustannukset ovat 15 miljoonaa Itävallan Osillinkiä ja tukien enimmäisintensiteetti on 30 prosenttia. Komissio katsoo siten, että 4,5 miljoonan Itävallan Osillingin ympäristötuki, jonka Itävallan viranomaiset mainitsivat BMW:n Steyrin tehtaasta tehdyn ilmoituksen yhteydessä, vastaa kyseisten yhteisön suuntaviivojen noudattamisesta annettuja sääntöjä. Koska tukikelpoiset kustannukset ja tuki-intensiteetti vastaavat komission politiikkaa valtiontukien alalla ja koska voimassa olevissa yhteisön puitteissa määriteltyjä erityisiä perusteita on noudatettu, kyseiset tuet eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisön edun kanssa ristirriitaisella tavalla ja siten niihin voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusmääräyksiä. Itävallan viranomaisia pyydetään ottamaan huomioon, että kolmannet, jotka voivat osoittaa asian koskevan etuaan, voivat saada kopion tästä kirjeestä. Tämän vuoksi Itävallan viranomaisia pyydetään ilmoittamaan komissiolle seitsemän päivän kuluessa tämän kirjeen saamisesta, katsotteko kirjeen sisältävän arkaluonteista tietoa, jonka tahtoisitte poistettavaksi siitä ennen julkaisemista. Ilmoittakaa selkeästi syyt kussakin tapauksessa. Jos komissio ei saa ilmoitetun ajan kuluessa perusteltua pyyntöä, se katsoo Itävallan viranomaisten suostuvan kirjeen koko tekstin julkaisemiseen. Pyyntö tulee lähettää kirjattuna kirjeenä tai telekopiona osoitteeseen: Euroopan komissio Rue de la Loi/Weststraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel (¹) EYVL C 123, 18.5.1989, EYVL C 36, 10.2.1993 ja C 284, 28.10.1995 (viimeisin toisinto). (²) EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5. (³) EYVL C 72, 10.3.1994. (4) Ks. esimerkiksi asiat Ford/VW, EYVL C 257, 3.10.1991; Opel Eisenach, EYVL C 43, 16.2.1993, s. 14; Fiat Mezzogiorno, EYVL C 37, 11.2.1993, s. 15; Jaguar, EYVL C 201, 23.7.1994, s. 4; FASA Renault, EYVL C 267, 14.10.1995, s. 13; Ford Genk, EYVL C 5, 10.1.1996, s. 5; VW Sachsen, EYVL L 308, 29.11.1996, s. 46. (5) Komission arvio alueellisista haittatekijöistä perustuu BMW:ltä ja riippumattomista lähteistä saatuihin tietoihin. (6) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3. (7) Monenvälisessä kokouksessa 15. tammikuuta 1997 esitetyssä PO IV:n alustavassa asiakirjassa, jossa käsitellään kyseisten suuntaviivojen tarkistamista, viitataan tähän seikkaan: Kustannussäästöt tai muut edut, joita pääomasijoittajalle investoinnista koituu, on eroteltava."