KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2208/96, annettu 18 päivänä marraskuuta 1996, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa



Virallinen lehti nro L 295 , 20/11/1996 s. 0003 - 0023



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2208/96, annettu 18 päivänä marraskuuta 1996, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo, että A. MENETTELY (1) Komissio ilmoitti 21 päivänä helmikuuta 1996 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta, jäljempänä `ilmoitus menettelyn aloittamisesta`, ja käynnisti asiassa tutkimuksen. (2) Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka EY:n puuvilla- ja liitännäistekstiiliteollisuuden komitea, jäljempänä `Euroton` oli jättänyt yhteisön tuotannonalan puolesta 8 päivänä tammikuuta 1996. Valitukselle ilmaisi tukensa 21 yhteisön tuottajaa, jotka edustavat suurinta osaa samankaltaisen tuotteen tuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetyt todisteet kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. (3) Komissio antoi menettelyn aloittamisen virallisesti tiedoksi niille tuottajille/viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä niitä edustaville järjestöille, asianomaisten viejämaiden edustajille ja valituksen tekijöille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetyssä määräajassa. (4) Useat asianomaisten maiden tuottajat/viejät sekä yhteisön tuottajat, käyttäjät ja tuojat esittivät kantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille osapuolille, jotka olivat sitä edellä mainitun määräajan kuluessa pyytäneet ja ilmoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. (5) Koska valitukselle nimenomaisen tukensa ilmaisseiden yhteisön tuottajien määrä oli suuri, komissio päätti käyttää otantamenetelmää ja lähetti kyselylomakkeet yhteisön tuottajista valitulle edustavalle otokselle ja sai niiltä yksityiskohtaisia tietoja johdanto-osan 8, 89 ja 90 kappaleessa esitetyllä tavalla. (6) Koska asianomaisista vientimaista olevien tuottajien/viejien määrä oli suuri, otantamenetelmää käytettiin niidenkin osalta, ja komissio lähetti kyselylomakkeet tuottajista/viejistä valitulle edustavalle otokselle ja sai niiltä yksityiskohtaisia tietoja johdanto-osan 8 ja 14-25 johdantokappaleessa esitetyllä tavalla. (7) Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastaukset vain kuudelta. (8) Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon alustavan määrittelyn kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tutkimuksia seuraavien yritysten toimitiloissa: a) Yhteisön tuottajat: - F.A. Kümpers GmbH & Co., Rheine (Saksa) - Velener Textilwerk Grimmelt, Wevers & Co. GmbH, Velen (Saksa) - Tenthorey SA, Eloyes (Ranska) - H.G.P. - G.A.T. Tissages SA, Cornimont (Ranska) - Ets des Fils de Victor Perrin SARL, Thiéfosse (Ranska) - Filatures et Tissages de Saulxures-sur-Moselotte SA, Saulxures-sur-Moselotte (Ranska) - Niggeler & Küpfer SpA, Capriolo BS (Italia) b) Tuojat: - G. Koppermann & Co. GmbH, Baierbrunn (Saksa) c) Tuottajat/viejät: Egypti - Misr Spinning and Weaving Co., Mehalla el-Kubra - Misr Fine Spinning and Weaving Co., Kafr el-Dawar - Misr El Amria Spinning and Weaving Co., Alexandria Intia - Century Textiles & Industries Ltd, Bombay - Mafatlal Industries Limited, Bombay - Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing Co. Ltd, Bombay - Coats Viyella India Ltd, Bangalore - Vardhman Spinning & General Mills Ltd, Ludhiana Indonesia - P.T. Argo Pantes, Jakarta - P.T. Daya Manunggal, Jakarta - P.T. Grand Textile Industry, Jakarta - P.T. Apac Inti Corpora (aikaisemmin P.T. Kanindo Prima Perkasa), Jakarta - P.T. Eratex Djaja, Surabaya Pakistan - Lucky Textile Mills, Karachi - Diamond Fabrics Ltd, Sheikhupura, Lahore - Nishat Mills Ltd, Faisalabad - Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Lahore Turkki - Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS, Kayseri (`Birlik Mensucat`) - Söktas Pamuk ve Tarim Ürünlerini Degerlendirme Ticaret ve Sanayi AS, Söke (`Söktas`). (9) Tutkimusajanjakso käsitti 1 päivän tammikuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1995 välisen ajan. (10) Yksi turkkilainen yritys, Söktas, nosti kanteen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (asia T-75/96) ja vaati menettelyn aloittamisen peruuttamista sekä väliaikaisena toimenpiteenä menettelyn välitöntä keskeyttämistä. Tuomioistuimen puheenjohtaja hylkäsi 26 päivänä elokuuta 1996 antamassaan päätöksessä väliaikaista toimenpidettä koskevan pyynnön. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (11) Menettely koskee litteäksi kudottuja valkaisemattomia (harmaita) puuvillakankaita, joissa on vähintään 85 painoprosenttia puuvillaa, eli yksinkertaisella kutomakoneella suoraan kulmaan punotusta tekstiililangasta saadusta puuvillasta tehtyjä kankaita, jotka on tarkoitettu ensisijaisesti vaatetus-, liinavaate- ja huonekaluteollisuuden käyttöön. Kyseistä tuotetta valmistetaan monta eri lajia tai rakenteellista kokonaisuutta. Rakenne määritellään seuraavien tekijöiden yhdistelmänä: käytetyn langan numero (tai paino), sekä loimen että kuteen säikeiden lukumäärä ja tapa, jolla langat on punottu. (12) Komissio saattoi todeta, että koska erityyppisten ja -laatuisten harmaiden puuvillakankaiden perusominaisuuksissa ei ollut eroja, asianomaisista maista peräisin olevat kotimaiseen käyttöön ja vietäviksi tarkoitetut tyypit olivat asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä `perusasetus`, 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. Sama koskee puuvillakangastyyppejä, joita myydään Intian kotimaan markkinoilla, sekä kiinalaisten yritysten viemiä tyyppejä (katso johdanto-osan 47 ja 48 kappale). Lisäksi kaikkien asianomaisten maiden viemät puuvillakangastyypit ja yhteisön tuottajien tuottamat tyypit ovat samankaltaisia tuotteita. (13) Asianomaiset yhteisön jalostajat pyysivät, että harsokangas jätettäisiin menettelyn ulkopuolelle, koska sitä ei enää tuoteta yhteisössä. Asiaa koskevien riittävän yksityiskohtaisten tietojen puuttuessa komissio päätti säilyttää harsokankaan väliaikaisia toimenpiteitä koskevan menettelyn piirissä, kunnes aiheesta on suoritettu lisätutkimuksia. C. VIEJÄT JA TUOTTAJAT ALKUPERÄMAISSA 1. Otanta a) Yleistä (14) Ottaen huomioon asianomaisten maiden viejien suuren lukumäärän komissio päätti soveltaa otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti ja ilmoitti siitä ilmoituksessa menettelyn aloittamisesta 5 kohdassa. (15) Jotta komissio voisi päättää otoksen valinnasta, tuottajia/viejiä ja niiden puolesta toimivia edustajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle kolmen viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan joitakin perustietoja kotimaan myynnin ja viennin liikevaihdostaan. Komissio otti myös yhteyttä asianomaisten maiden viranomaisiin. (16) Ilmoittautuneet ja pyydetyt tiedot edellä mainitussa määräajassa toimittaneet yritykset on katsottu yhteistyössä toimiviksi yrityksiksi johdanto-osan 19 kappaleessa mainittuja yrityksiä lukuun ottamatta. (17) Yrityksille, joita ei sisällytetty lopulliseen otokseen, ilmoitettiin, että niihin sovellettaisiin otokseen kuuluville osapuolille vahvistettua painotettua keskimääräistä polkumyyntimarginaalia. (18) Otokseen valituille yrityksille, jotka toimivat tutkimuksen yhteydessä täysin yhteistyössä, on laskettu yksilöllinen polkumyyntimarginaali ja määrätty yksilöllinen tulli. (19) Otokseen valitut yritykset, jotka huolimatta siitä, että olivat ilmoittautuneet kolmen viikon määräajan kuluessa, kieltäytyivät myöhemmin yhteistyöstä, on katsottu yhteistyöhön osallistumattomiksi yrityksiksi. (20) Jotkut yritykset valittiin varalle otosta varten ja niille ilmoitettiin, että vaikka niiden oli vastattava komission kyselylomakkeisiin, niiden vastausta ei tutkittaisi muussa tapauksessa kuin jos yksi tai useampi otokseen valituista yrityksistä kieltäytyisi yhteistyöstä. Niille ilmoitettiin myös, että niille vahvistettaisiin otoksen keskimääräinen polkumyyntimarginaali ja keskimääräinen polkumyyntitulli, jos sellaisia sovellettaisiin, jollei niitä valittaisi otokseen kuuluvan yrityksen tilalle, missä tapauksessa niille vahvistettaisiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali ja -tulli, jos sellaisia sovellettaisiin. (21) Yrityksiä, jotka eivät ilmoittautuneet kolmen viikon määräajassa, on kohdeltu yhteistyöhön osallistumattomina yrityksinä. b) Kiina, Egypti, Indonesia, Pakistan (22) Kiinan, Egyptin, Indonesian ja Pakistanin osalta otoksen valinta tehtiin asianomaisten yritysten, järjestöjen ja/tai hallitusten edustajien kanssa sovitulla tavalla. c) Intia (23) Otoksen koostumuksesta ei päästy yksimielisyyteen, koska Intia vastusti suurimman tuottajansa/viejänsä sisällyttämistä otokseen. Komissiolla ei tämän vuoksi ollut muuta vaihtoehtoa kuin tehdä oma valintansa, ja siten se valitsi kotimaan ja viennin myyntimäärien mukaan kuusi suurinta yritystä. d) Turkki (24) Turkin osalta ei liioin päästy yksimielisyyteen, mikä johtui pääasiassa siitä, että turkkilaiset tuottajat/viejät kiistivät polkumyyntimenettelyn asianmukaisuuden tulliliiton (3) yhteydessä. Komissiolla ei tämän vuoksi ollut muuta vaihtoehtoa kuin tehdä oma valintansa, ja se valitsi suurimmat tuottajat/viejät, joiden kotimaan myynnin määrä oli riittävä. (25) Vaikka komission valitsemat viisi yritystä alun perin ilmoittivat, että ne tulisivat toimimaan yhteistyössä, kolme niistä jätti sen myöhemmin tekemättä. Saatuaan komissiolta tiedon, että otantamenetelmä oli Turkin osalta epäonnistunut, Turkin edustajat antoivat lausunnon, jonka mukaan kahdella vielä jäljellä olevalla yrityksellä oli hallussaan suuri osuus Turkin kotimaan myynnin ja viennin liikevaihdosta kyseisen tuotteen osalta ja ne muodostivat sen vuoksi edelleen edustavan otoksen. Komissio hyväksyi nämä perustelut ja suoritti otantansa kahden jäljelle jääneen yrityksen perusteella. Tämän jälkeen päätettiin, että kolmea yhteistyöstä kieltäytynyttä yritystä, jotka olivat Çukurova San Isl AS, Tarsus, Isko Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Bursa ja GAP Güneydogu Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Istanbnul, tulisi kohdella yhteistyöhön osallistumattomina yrityksinä. 2. Yksilöllinen tarkastelu otannan yhteydessä (26) Komissio sai määräajassa yksitoista yksilöllisen tarkastelun suorittamista koskevaa pyyntöä, joista vain kahdeksaan liittyi perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukainen vastaus kyselylomakkeeseen. Tämän vuoksi komissio päätteli, että ne kolme yritystä, jotka eivät olleet antaneet täydellistä vastausta, eivät olleet oikeutettuja yksilölliseen tarkasteluun. Komissio tarkasti jäljelle jääneiltä yrityksiltä saadut pyynnöt ja otti huomioon perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan sekä päätti sen jälkeen, että yksilöllistä tarkastelua ei myönnettäisi, koska yritysten suuren lukumäärän vuoksi yksilölliset tarkastelut olisivat aiheuttaneet kohtuuttomasti työtä ja olisivat estäneet tutkimuksen saattamisen päätökseen ajoissa. Yrityksille annettiin tieto tästä päätöksestä. (27) Yrityksille, jotka olivat jättäneet kyselylomakkeeseen täydellisen vastauksen 37 päivän kuluessa menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen lähettämisestä tai olivat ilmoittautuneet otoksen valintaa varten asetetun kolmen viikon määräajan kuluessa, mutta joiden yksilöllistä tarkastelua koskeva pyyntö oli hylätty, vahvistettiin polkumyyntimarginaaliksi otokseen kuuluville yrityksille määritetty keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali. (28) Yritykset, jotka olivat pyytäneet yksilöllistä arviointia, mutta eivät jättäneet täydellistä vastausta 37 päivän kuluessa ja eivät ilmoittautuneet otoksen valintaa varten asetetun kolmen viikon määräajan kuluessa, katsottiin yhteistyöhön osallistumattomiksi yrityksiksi. Tämä koski vain yhtä turkkilaista yritystä: Bisas Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Merter (Istanbul). D. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo a) Markkinatalousmaat i) Yleiset menettelyt (29) Markkinatalousmaiden normaaliarvon määrittämistä varten komissio tutki ensin kunkin tuottajan/viejän osalta, oliko sen valkaisemattomien puuvillakankaiden kotimaan myynnin kokonaismäärä edustava verrattuna sen yhteisöön vietäväksi myytyjen valkaisemattomien puuvillakankaiden määrään. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimaan myyntiä pidetään edustavana, kun kunkin tuottajayrityksen kotimaan myynnin kokonaismäärä on vähintään viisi prosenttia sen yhteisöön vietäväksi myydystä kokonaismäärästä. (30) Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko niiden yritysten, joiden kotimaan myynti oli edustava, kotimaan kulutukseen myymien harmaiden puuvillakankaiden tyyppejä pitää yhteisöön vietäväksi myytyjen tyyppien kanssa samanlaisina tai niihin suoraan verrattavissa olevina. Kotimaan markkinoilla ja vietäviksi myytyjen harmaiden puuvillakankaiden tyyppien katsottiin olevan keskenään verrattavissa olevia tuotteita, kun niiden rakenteet olivat samanlaisia (katso johdanto-osan 11 ja 12 kappale). (31) Tuottajien/viejien kotimaansa markkinoilla myymän tyypin osalta, joka oli katsottu yhteisöön vietäväksi myytyjen tyyppien kanssa verrattavissa olevaksi, komissio tutki, oliko kotimaan myynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustava. Tietyn puuvillakangastyypin myynti kotimaan markkinoilla katsottiin riittävän edustavaksi, kun harmaan puuvillakankaan kyseisen tyypin kotimaan myynnin määrä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään viisi prosenttia saman tyypin yhteisöön vietäväksi myydystä määrästä. (32) Lopuksi komissio tutki, voitiinko kunkin puuvillakangastyypin kotimaan myynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, tarkastelemalla sitä, missä määrin kyseisen tyypin myynti oli ollut kannattavaa. Tapauksissa, joissa laskennallisten tuotantokustannusten kanssa yhtä korkealla tai korkeammalla nettohinnalla myytyjen (kannattava myynti) harmaiden puuvillakankaiden määrä oli vähintään 80 prosenttia koko myynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin todellista kotimaassa sovellettavaa hintaa, joka laskettiin määrittämällä tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimaan koko myynnin, kannattavan ja kannattamattoman, hintojen painotettu keskiarvo. Tapauksissa, joissa harmaiden puuvillakankaiden kannattavan myynnin määrä oli alle 80 prosenttia mutta vähintään kymmenen prosenttia koko myynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin todellista kotimaassa sovellettavaa hintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kannattavan myynnin hintojen painotettu keskiarvo. (33) Tapauksissa, joissa harmaiden puuvillakankaiden kannattavan myynnin määrä oli alle kymmenen prosenttia koko myynnin määrästä, kyseisen tyypin myynti katsottiin riittämättömäksi, eikä kotimaan myyntihintaa tästä syystä voitu käyttää asianmukaisena normaaliarvon määrityksen perustana. (34) Kun johdanto-osan 29-32 kappaleen vaatimukset täyttyivät, normaaliarvon perusteena käytettiin kunkin tyypin osalta perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti riippumattomien ostajien viejämaan kotimaan markkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamaa tai maksettavaksi tulevaa hintaa. (35) Jos tuottajan myymän tietyn tyypin kotimaan hintoja ei voitu käyttää, oli käytettävä laskennallista normaaliarvoa mieluummin kuin muiden tuottajien/viejien kotimaan hintoja, koska tietyn tuottajan tietyn tyypin arvioinnissa huomioon otettavat tekijät vaihtelivat huomattavasti (alkuperä, raakapuuvillasekoitus, käytössä oleva kutomakone ja niin edelleen). Toisen yrityksen hintojen käyttäminen olisi tässä tapauksessa edellyttänyt lukuisia mukautusten tekemistä, joista useimmat olisi täytynyt perustaa arvioon. (36) Sen vuoksi normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä vientiin myydyn tyypin tuotantokustannuksiin kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tätä varten komissio tutki, olivatko kullekin tuottajalle/viejälle aiheutuneita myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä sen saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia. Todellisia kotimaan myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia pidettiin luotettavina, kun asianomaisen yrityksen kotimaan myynnin määrä voitiin katsoa edustavaksi (katso johdanto-osan 29 kappale). Todellista kotimaan myynnin voittomarginaalia pidettiin luotettavana, kun riittävä määrä harmaita puuvillakankaita oli myyty kannattavasti. ii) Egypti (37) Normaaliarvon perusteena voitiin käyttää johdanto-osan 34 kappaleen mukaisesti vertailukelpoisten kotimaassa myytävien tyyppien todellista kotimaan hintaa yhteensä kahdeksan harmaan puuvillakangastyypin osalta, joita kaksi yritystä myi yhteisöön vietäviksi. (38) Näiden kahden yrityksen yhteisöön vientiä varten myymien kaikkien muiden tyyppien osalta ja jäljelle jääneen yrityksen yhteisöön vientiä varten myymien kaikkien tyyppien osalta normaaliarvo oli laskettava johdanto-osan 36 kappaleessa kuvatulla tavalla. Koska ainoastaan yhdellä yrityksellä oli tutkimusajanjakson aikana riittävästi kyseisen tuotteen kannattavaa myyntiä, komissio käytti tämän yrityksen voittomarginaalia soveltaen sitä molempiin muihin yrityksiin normaaliarvon laskemiseksi. Ensimmäisen yrityksen osalta lasketun normaaliarvon perustana käytettiin tuotantokustannuksia lisättynä yrityksen omilla myynti-, hallinto- ja muilla kustannuksilla sekä voittomarginaalilla. Molempien muiden yritysten normaaliarvon laskemisessa käytettiin niiden omia tuotantokustannuksia lisättynä riittävän määrän kannattavaa kotimaan myyntiä tehneen yrityksen myynti-, hallinto- ja muilla kustanuksilla sekä voittomarginaalilla. iii) Intia (39) Normaaliarvon perusteena voitiin käyttää johdanto-osan 34 kappaleen mukaisesti vertailukelpoisten kotimaan markkinoille tarkoitettujen tuotteiden todellista kotimaan hintaa neljän yrityksen yhteisöön vientiä varten myymien yhteensä 19 tyypin osalta. (40) Kyseisten neljän intialaisen yrityksen yhteisöön vientiä varten myymien kaikkien muiden tyyppien osalta ja viidennen yrityksen yhteisöön vientiä varten myymien kaikkien tyyppien osalta normaaliarvo oli laskettava johdanto-osan 36 kappaleessa kuvatulla tavalla. Todellisia kotimaan myynti- sekä hallinto- ja muita kustannuksia sovellettiin kaikkien yritysten osalta. Niistä kolmen osalta käytettiin myös niiden todellisia kotimaan myynnin voittomarginaaleja, kun taas yhteen yritykseen, jonka kannattavan kotimaan myynnin määrä ei ollut riittävä, sovellettiin samaan ryhmittymään kuuluvan yrityksen voittomarginaalia. Jäljelle jääneen yrityksen normaaliarvo laskettiin käyttäen muiden yritysten voittomarginaalien painotettua keskiarvoa. Yksi yritys pyysi, että laskennallisten arvojen määrittämisessä otettaisiin huomioon eri tuotteiden käytön ja markkinoiden perusteella lasketut nimenomaiset voittomarginaalit. Vaatimus hylättiin ja yhdenmukaisen käytännön mukaan katsottiin asianmukaiseksi vahvistaa perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti kaikkien tutkimusajanjakson aikana kotimaan markkinoilla myytyjen asianomaisten tuotteiden voittomarginaalien painotettu keskiarvo. iv) Indonesia (41) Normaaliarvon perusteena voitiin käyttää kolmen yrityksen yhteisöön vientiä varten myymän yhteensä viiden tyypin osalta johdanto-osan 34 kappaleen mukaisesti vertailukelpoisten kotimaan markkinoille tarkoitettujen tyyppien todellista kotimaan hintaa. (42) Kaikkien muiden yhteisöön vientiä varten myytyjen tyyppien osalta normaaliarvo oli laskettava johdanto-osan 36 kappaleessa kuvatulla tavalla. Laskennalliset normaaliarvot määritettiin lisäämällä vientiin myytyjen tyyppien tuotantokustannuksiin kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali. Neljän yrityksen osalta käytettiin todellisia myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia. Näistä kolmen yrityksen kotimaan myynti-, hallinto- ja muihin kustannuksiin sisältyivät vastaavat kustannukset myös kotimaan markkinoilla jakelua hoitavista etuyhteydessä olevista yrityksistä, jotka osallistuivat vaihtelevassa määrin myös rahoitukseen, raaka-aineiden hankintaan ja/tai myyntiin kotimaan markkinoilla tai vientiä varten. Todellista kotimaan voittomarginaalia käytettiin kolmen yrityksen osalta. Jäljelle jääneen yrityksen osalta sovellettiin samaan ryhmittymään kuuluvan yrityksen voittomarginaalia. v) Pakistan (43) Vain kahden otokseen kuuluvan yrityksen kyseisen tuotteen kotimaan myynti todettiin tutkimusajanjakson aikana edustavaksi. Ensimmäisen yrityksen tapauksessa myynti kotimaan markkinoilla oli edustavaa ja kannattavaa. Kotimaan markkinoilla myytiin kuitenkin vain yhtä tyyppiä, joka oli viedyn tyypin kanssa vertailukelpoinen. Tämän tyypin myyntiä ei kuitenkaan voitu pitää edustavana. Toisen yrityksen kyseisen tuotteen kotimaan myynti oli edustava, mutta tämä myynti oli kokonaan tappiollista eikä sitä sen vuoksi voitu katsoa tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeksi. Näissä olosuhteissa komission oli muodostettava normaaliarvo laskennallisesti kaikkien tapausten osalta. Ensimmäisen yrityksen tapauksessa laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä vientimallien tuotantokustannuksiin yrityksen omat kotimaan myynti-, hallinto- ja muut kustannukset sekä kyseisen tuotteen kotimaan myynnistä saatu voittomarginaali perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Toisen yrityksen osalta normaaliarvo laskettiin lisäämällä vientimallien tuotantokustannuksiin yrityksen omat myynti-, hallinto- ja muut kustannukset sekä sen tuottajan kotimaan voittomarginaali, jonka kotimaan myynti oli kannattavaa, perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti. Molemmilla muilla otokseen sisältyvillä yrityksillä ei ollut myyntiä kotimaan markkinoilla. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo laskettiin asianomaisten yritysten osalta lisäämällä niiden vientimallien tuotantokustannuksiin myynti-, hallinto- ja muiden kustannusten painotettu keskiarvo laskettuna niistä kahdesta yrityksestä, joilla oli kotimaan myyntiä, sekä sen yrityksen kotimaan voittomarginaali, jonka kotimaan myynti oli kannattavaa. vi) Turkki (44) Tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen huomattavan inflaation kompensoimiseksi komissio päätti laskea kunkin tyypin kuukausittaisen normaaliarvon. (45) Yhden yrityksen yhteisöön vientiä varten myymien 20 tyypin ja toisen yrityksen yhteisöön vientiä varten myymien 19 tyypin kuukausittaisen normaaliarvon perusteena voitiin käyttää vertailukelpoisiin tuotteisiin kotimaan markkinoilla sovellettavaa todellista kotimaan hintaa johdanto-osan 34 kappaleen mukaisesti. (46) Kaikissa muissa tapauksissa normaaliarvo oli laskettava johdanto-osan 36 kappaleessa kuvatulla tavalla. Laskennallinen normaaliarvo määritettiin tutkimusajanjakson jokaista kuukautta varten. Kuukausittaiset myynti-, hallinto- ja muut kustannukset sekä kuukausittainen kotimaan voittomarginaali lisättiin kyseisten vientiin tarkoitettujen tyyppien tuotantokustannuksiin. b) Muu kuin markkinatalousmaa: Kiina (47) Koska Kiinan ei katsota olevan markkinatalousmaa, komissio määritti normaaliarvon Kiinaa varten vertailumaassa vahvistetun normaaliarvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. (48) Kuten ilmoituksessa menettelyn aloittamisesta on mainittu, komissio pitää Intiaa sopivana kolmantena markkinatalousmaana normaaliarvon määrittämiseksi. Tutkimuksen osapuolia pyydettiin esittämään huomionsa Intian sopivuudesta. Koska huomautuksia ei esitetty, komissio päätti käyttää Intiaa vertailumaana. Normaaliarvo laskettiin kiinalaisten yritysten osalta yhteistyössä toimiville intialaisille yrityksille määritettyjen normaaliarvojen perusteella. Tätä tarkoitusta varten käytetyt intialaiset tyypit olivat kotimaan markkinoilla myytyjä tyyppejä, joilla katsottiin olevan sama rakenne kuin yhteisöön viedyillä kiinalaisilla tyypeillä. Komissio otti huomioon kaikkien otokseen kuuluvien intialaisten tuottajien/viejien normaaliarvot edustavuuden korkean tason takaamiseksi. 2. Vientihinta (49) Kaikissa tapauksissa, joissa harmaita puuvillakankaita vietiin yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti, toisin sanoen tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. (50) Kuitenkin tapauksissa, joissa myynti tapahtui vientiin etuyhteydessä olevalle osapuolelle, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, toisin sanoen sen hinnan perusteella, jolla maahan tuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Kyseisissä tapauksissa tehtiin mukautukset kaikkien maahantuonnin ja jälleenmyynnin välisenä aikana syntyneiden kustannusten sekä kertyneiden voittojen osalta luotettavan vientihinnan määrittämiseksi yhteisön rajalla. (51) Yksi Kiinan viejistä myi osan tuotteistaan kanssaan etuyhteydessä olevan Saksaan sijoittautuneen maahantuojan välityksellä. Etuyhteydessä olevan maahantuojan välityksellä tehtyjen kauppojen vientihinnat muodostettiin ensimmäisen riippumattoman asiakkaan kyseisestä tuotteesta maksaman tai maksettavaksi tulevan hinnan perusteella vähennettynä myynti-, hallinto- ja muilla kustannuksilla sekä kohtuullisella voitolla johdanto-osan 50 kappaleen mukaisesti. Voittomarginaali arvioitiin alustavasti viiden prosentin suuruiseksi yhteisön riippumattomien tuojien saamia voittoja koskevien luotettavien tietojen puuttuessa. (52) Kaksi intialaista yritystä, jotka olivat saman ryhmittymän osia, myivät osan tuotannostaan yhteisöön kolmen kanssaan etuyhteydessä olevan kauppayhtiön välityksellä. Etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä myytyjen tuotteiden hinnat muodostettiin johdanto-osan 50 kappaleen mukaisesti. (53) Pakistanilaiset viejät vaativat, että sopimuspäivän määrittämisessä olisi käytettävä tilauspäivämäärää eikä laskun päiväystä. Vaatimus hylättiin sen vuoksi, että komission normaali käytäntö on käyttää myyntipäivänä laskun päiväystä, ellei ole osoitettu, että muu päivä on asianmukaisempi olennaisten kauppaehtojen määrittämistä varten (perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohta). Koska todisteet, jotka oli toimitettu sen väitteen tukemiseksi, että sopimuksen päiväys olisi asianmukaisempi olennaisten kauppaehtojen määrittämispäivä, olivat riittämättömät ja koska itse paikalla suoritetut tutkimukset osoittivat sen vastaisesti, että sopimukset toimivat vain yleisinä puitteina kun taas kunkin kaupan tarkat ehdot määriteltiin laskussa, komissio käytti myyntipäivänä yleisen käytäntönsä mukaisesti laskun päiväystä. 3. Vertailu a) Yleistä (54) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi normaaliarvon ja vientihinnan välillä suoritettiin asianmukainen hyvitys hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eroavuuksia koskevien mukautusten muodossa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Mukautukset suoritettiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä koskevat vaatimukset oli tehty tarkoitusta varten asetettujen määräaikojen kuluessa ja milloin asianomainen osapuoli pystyi osoittamaan mahdollisen väitetyn eroavuuden vaikutuksen hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. (55) Sen vuoksi hyvitykset tehtiin kuljetukseen, vakuutukseen, käsittelykuluihin, pakkauskustannuksiin, luottoon, alennuksiin ja provisioihin liittyvien eroavuuksien vuoksi aina, kun ne olivat asianmukaisia ja oikeutettuja. b) Kiina (56) Kaikki intialaisten yritysten osalta normaaliarvoon tehdyt hyvitykset tehtiin myös Kiinan tapauksessa. c) Egypti (57) Kaikki yritykset vaativat normaaliarvoon luottokustannuksia vastaavia mukautuksia. Komissio hylkäsi vaatimukset siksi, että todisteet sovituista maksuehdoista kaupan tapahtuessa puuttuivat. Lisäksi vaatimukset olivat päivien lukumäärän ja korkoprosenttien osalta virheellisiä. d) Intia (58) Kaikki yritykset vaativat mukautuksia vientimyynnin ja kotimaan markkinoille suuntautuvan myynnin väitetyn kaupan portaan eron vuoksi. Yrityksistä neljä vaati mukautusta sen perusteella, että ne myivät yhteisön markkinoille pääasiassa jälleenmyyjille ja kotimaansa markkinoilla pääasiassa loppukäyttäjille ja että kotimaan markkinoilla keskimääräinen kaupan arvo oli paljon alhaisempi kuin yhteisöön suuntautuvassa myynnissä. Kuitenkaan yksikään kyseisistä neljästä yrityksestä ei kyennyt osoittamaan johdonmukaista hintatason eroa väitettyjen kaupan eri portaiden välillä. Edellä esitetystä syystä kaupan portaan erosta johtuvaa mukautusta ei voitu tehdä. (59) Yksi yritys vaati hyvitystä myyntimiesten palkkojen osalta. Koska perusasetuksessa ei ole tällaista hyvitystä koskevaa säännöstä ja koska kyseinen yritys ei kyennyt esittämään todisteita asian vaikutuksesta hintoihin, tämä vaatimus hylättiin. e) Indonesia (60) Kaksi yritystä vaati hyvitystä fyysisissä ominaisuuksissa olevien erojen perusteella, toisin sanoen yhteisön markkinoille myytävien kankaiden alhaisemman laadun vuoksi. Ne väittivät myyneensä alempilaatuisia kankaita myös kotimaan markkinoilla, mutta eivät kyenneet osoittamaan johdonmukaista hintatason eroa kotimaan markkinoilla tai yhteisöön myytyjen tavanomaisten ja alempilaatuisten kankaiden välillä. Koska hintojen vertailukelpoisuuteen ei ollut vaikutusta, komissio päätti hylätä vaatimukset. (61) Kolme yritystä vaati mukautusta kaupan portaan väitetyn eron vuoksi ja väitti, että ne myivät yhteisöön pääasiassa jälleenmyyjille ja kotimaansa markkinoilla jalostajille, jotka käsittelevät valkaisemattomia puuvillakankaita edelleen. Yksikään kyseisistä yrityksistä ei kuitenkaan kyennyt osoittamaan johdonmukaista eroa jälleenmyyjille tai jalostajille myytyjen kankaiden hintojen välillä. Tutkimuksen aikana yksi yrityksistä vakuutti, että hintoja määrättäessä kaupan eri portailla olevien asiakkaiden välillä ei tehty eroa. Sen vuoksi, koska todisteita hintaan kohdistuvasta vaikutuksesta ei ollut, vaadittua hyvitystä ei annettu. (62) Kaksi yritystä vaati hyvitystä vientimarkkinoille myyntiä varten myönnettyjen luottojen kulujen vuoksi, kun maksu oli saatu pankista aikaisemmin kuin maksuehdoissa oli sovitti. Yrityksen pyysivät, että sovitut maksuehdot jätettäisiin huomioon ottamatta ja että sen sijaan käytettäisiin varsinaista pankista saatua maksua. Tämä vaatimus hylättiin siksi, että perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan mukaan mukautus voidaan tehdä vain myyntihetkellä sovitun päivien lukumäärän perusteella, koska vain niiden päivien lukumäärään perustuvat kulut on voitu ottaa huomioon hintaa määritettäessä. f) Pakistan (63) Tuontimaksuja koskevan hyvityksen tekemistä perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti koskeva pyyntö hylättiin aiheettomana, koska tulli ei sisältynyt laskennallisen normaaliarvon määrittämisessä käytettyihin raaka-ainekustannuksiin. g) Turkki (64) Mukautusta koskevat pyynnöt tehtiin valuuttakurssierojen vuoksi Turkin valuutan arvon jatkuvan alenemisen huomioon ottamiseksi. Komissio katsoi kuitenkin, että valuutan arvon aleneminen oli jo otettu huomioon tekemällä mukautukset luottokustannuksiin, laskemalla normaaliarvot kuukausittain ja käyttämällä valuutan kuukausittaisia keskiarvokursseja. Sen vuoksi tämä vaatimus hylättiin. 4. Polkumyntimarginaalit a) Yleiset menettelyt (65) Koska komissio totesi, että vientihinnoissa oli huomattavia eroja eri ostajien, alueiden ja/tai ajanjaksojen välillä ja että normaaliarvon painotetun keskiarvon sekä kaiken yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen painotetun keskiarvon välinen vertailu ei antanut kuvaa harjoitetun polkumyynnin tosiasiallisesta laajuudesta, yksittäisten vientitapahtumien hintoja oli verrattava painotettuihin keskiarvoihin perustuviin normaaliarvoihin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. (66) Yksilölliset polkumyyntimarginaalit laskettiin yhteistyössä toimiville yrityksille, joiden tiloissa oli tehty tutkimukset. (67) Polkumyyntimarginaalit yhteistyössä toimiville yrityksille, joita ei tutkittu (katso johdanto-osan 17, 20 ja 27 kappale) perustuivat otokseen kuuluville yrityksille laskettujen yksilöllisten polkumyyntimarginaalien keskiarvoon painotettuna viennin liikevaihdolla erikseen kunkin asianomaisen maan osalta. (68) Lopuksi, Kiinaa lukuun ottamatta, jäännöspolkumyyntimarginaali laskettiin kunkin maan yhteistyöhön osallistumattomille tuojille/viejille käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Yhteistyöstä kieltäytymisestä saatavien hyötyjen ehkäisemiseksi etsittiin kunkin otokseen kuuluneen yrityksen viisi selvimmin polkumyynnillä myytyä tyyppiä. Sen jälkeen valittiin tyyppi, joka näytti kaikkein edustavimmalta, mikäli tämä ei johtanut alemman marginaalin valintaan kuin kyseiselle otokseen kuuluneelle yritykselle määritetty marginaali oli. Lopuksi jäännöspolkumyyntimarginaali määritettiin kaikkien kunkin yrityksen osalta näin valittujen tyyppien polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon perusteella. b) Yritysryhmittymiä koskevat menettelyt (69) Komissiolla on ollut tapana pitää keskenään etuyhteydessä olevia tai samaan ryhmittymään kuuluvia yrityksiä johdonmukaisesti yhtenä ainoana yksikkönä ja määrittää niille sen vuoksi yksi ainoa polkumyyntimarginaali. Yksilöllisten polkumyyntimarginaalien laskeminen ja yksilöllisten tullien vahvistaminen samaan ryhmittymään kuuluville yrityksille voisi rohkaista polkumyyntitoimenpiteiden kiertämiseen (ja siten tehdä ne tehottomiksi) antamalla näille tuottajille mahdollisuuden ohjata yhteisöön suuntautuva vientinsä sen yrityksen kautta, jonka polkumyyntitulli on alhaisin. Sen vuoksi polkumyyntimarginaali laskettiin kullekin tutkittuun ryhmittymään kuuluvalle yritykselle ja näitä polkumyyntimarginaaleja käytettiin yhteisen marginaalin laskemiseksi ryhmittymälle kokonaisuutena. c) Kiina (70) Kaikki otokseen kuuluvat yritykset pyysivät, että niille laskettaisiin yksittäiset polkumyyntimarginaalit, ja väittivät, että ne olivat täysin itsenäisiä sekä vastuussa voitoistaan ja tappioistaan. Valtiojohtoista kauppaa käyvistä maista tulevaa vientiä koskevan vakiintuneen käytännön mukaisesti yksilöllistä kohtelua voidaan soveltaa poikkeuksellisesti tapauksissa, joissa asianomainen viejä on esittänyt kiistattomat todisteet siitä, että se toimii kansallisten viranomaisten vaikutuksen ulkopuolella ja markkinoilla vallitsevien sääntöjen mukaisesti. Tarkasteltavana olevassa menettelyssä, jossa kaikki vientiä harjoittavat yksiköt näyttivät olevan valtion omistuksessa, kyseisen sisältöisiä todisteita ei toimitettu. Näissä olosuhteissa päätettiin, että yksilölliset polkumyyntimarginaalit eivät olleet asianmukaisia ja että otoksen polkumyyntimarginaalien painotettuun keskiarvoon (yhteisöön suuntautuvan viennin liikevaihdon mukaan) perustuva yhtenäinen polkumyyntimarginaali olisi määritettävä. (71) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoittaa polkumyynnin olemassaolon kolmen kiinalaisen yrityksen osalta. Polkumyyntimarginaali laskettiin kyseisten kolmen yrityksen todettujen polkumyyntimarginaalien keskiarvona painotettuna vientimyynnin liikevaihdon perusteella. Tämä väliaikainen marginaali ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 22,6 prosenttia. d) Egypti (72) Egyptin puuvillakangasteollisuuden erityisten olosuhteiden vuoksi, kun kaikki yhteistyössä toimivat yritykset ovat suoraan tai välillisesti valtion omistuksessa ja hallituksen valvonnassa, sekä ottaen huomioon komission käytännön ryhmittymään kuuluvien yritysten kohtelemisesta yhtenä yksikkönä, kaikkia egyptiläisiä yhteistyössä toimivia yrityksiä päätettiin kohdella yhtenä ryhmittymänä ja soveltaa johdanto-osan 69 kappaleessa kuvattua menettelyä. Väliaikainen yhteistyössä toimivien yritysten polkumyyntitulli ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 13,3 prosenttia. (73) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten väliaikainen polkumyyntitulli oli arvioitava käytettävissä olevien tietojen perusteella johdanto-osan 68 kappaleen mukaisesti. Cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla prosentteina ilmaistu polkumyyntimarginaali on 36,1 prosenttia. e) Intia (74) Intialaisten samaan ryhmään kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalia laskettaessa noudatettiin yritysryhmittymiä koskevaa yleissääntöä (katso johdanto-osan 69 kappale). (75) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyynnin olemassaolon kaikkien otokseen kuuluvien tuottajien osalta. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat: >TAULUKON PAIKKA> (76) Yhteistyössä toimiville yrityksille, jotka eivät kuuluneet otokseen, annettiin otoksen polkumyyntimarginaalien yhteisöön suuntautuvan viennin liikevaihdolla painotettu keskiarvo. Ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla marginaali on 15,9 prosenttia. (77) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta väliaikainen polkumyyntimarginaali oli arvioitava käytettävissä olevien tietojen perusteella johdanto-osan 68 kappaleen mukaisesti. Ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla marginaali on 22,7 prosenttia. f) Indonesia (78) Indonesialaisten samaan ryhmään kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalia laskettaessa noudatettiin yritysryhmittymiä koskevaa yleissääntöä (katso johdanto-osan 69 kappale). (79) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyynnin olemassaolon komission kanssa täysin yhteistyössä toimineiden kaikkien tuottajien osalta. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat: >TAULUKON PAIKKA> (80) Yhteistyössä toimiville yrityksille, jotka eivät kuuluneet otokseen, annettiin otoksen polkumyyntimarginaalien yhteisöön suuntautuvan viennin liikevaihdolla painotettu keskiarvo. Ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla marginaali on 13,1 prosenttia. (81) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta väliaikainen polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella johdanto-osan 68 kappaleen mukaisesti. Ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla marginaali on 18,3 prosenttia. g) Pakistan (82) Pakistanilaisten samaan ryhmään kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalia laskettaessa noudatettiin yritysryhmittymiä koskevaa yleissääntöä (katso johdanto-osan 69 kappale). (83) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyynnin olemassaolon kaikkien otokseen kuuluvien yritysten osalta. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat: >TAULUKON PAIKKA> (84) Yhteistyössä toimiville yrityksille, jotka eivät kuuluneet otokseen, annettiin otoksen polkumyyntimarginaalien yhteisöön suuntautuvan viennin liikevaihdolla painotettu keskiarvo. Ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla marginaali on 27,8 prosenttia. (85) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta väliaikainen polkumyyntimarginaali oli arvioitava käytettävissä olevien tietojen perusteella johdanto-osan 68 kappaleen mukaisesti. Ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla marginaali on 32,5 prosenttia. h) Turkki (86) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyynnin olemassaolon molempien yritysten osalta. Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat: >TAULUKON PAIKKA> (87) Yhteistyössä toimiville yrityksille, jotka eivät kuuluneet otokseen, annettiin otoksen polkumyyntimarginaalien yhteisöön suuntautuvan viennin liikevaihdolla painotettu keskiarvo. Ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla marginaali on 15,3 prosenttia. (88) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten osalta väliaikainen polkumyyntimarginaali oli arvioitava käytettävissä olevien tietojen perusteella johdanto-osan 68 kappaleen mukaisesti. Ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta yhteisön rajalla marginaali on 25,2 prosenttia. E. YHTEISÖN TUOTANNONALA Otanta (89) Ottaen huomioon valitukselle tukensa antaneiden tuottajien, jäljempänä `yhteisön tuotannonala`, suuren määrän (katso johdanto-osan 2 kappale) ja sen, että useimmat niistä olivat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sekä perusasetuksen 6 artiklan 9 kohdassa asetetut määräajat, komissio päätti suorittaa vahinkoa koskevat tutkimukset yhteisön tuottajista valikoidun edustavan otoksen perusteella perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Otos valittiin valituksen tekijää kuullen yritysten maantieteellisen sijainnin ja niiden tuotannon sekä myynnin määriin perustuvan koon mukaan sen varmistamiseksi, että edustavaa määrää yhteisön tuotannonalan tuotannosta voitiin tutkia käytettävissä olevan ajan kuluessa. Mikään muu asiasta kiinnostunut osapuoli ei ilmaissut haluaan tulla kuulluksi otoksen valinnassa ilmoituksen menettelyn aloittamisesta 7 b kohdassa asetettujen määräaikojen kuluessa. (90) Otokseen sisällytetyillä yrityksillä oli tutkimusajanjakson aikana hallussaan noin 30 prosenttia yhteisön kyseisen tuotteen tuotannosta. Kaikki otokseen sisällytetyt yritykset toimivat tutkimuksen aikana täysin yhteistyössä komission kanssa. (91) Yhden viejäyrityksen edustajat pyysivät, että komissio sulkisi perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteisön tuotannonalan ulkopuolelle kaksi yhteisön tuottajien otoksessa olevaa yritystä sillä perusteella, että ne olivat myös kyseisen tuotteen maahantuojia. Komissio totesi kuitenkin tutkimuksensa aikana, että kyseisten kahden yrityksen maahan tuomat määrät olivat toisessa tapauksessa mitättömiä ja toisessa ne edustivat alle viiden prosentin osuutta yrityksen omasta myynnistä, minkä lisäksi asianomaiset yritykset olivat säilyttäneet ydinosan liiketoiminnastaan yhteisössä. Tästä syystä näiden yritysten pois sulkemista koskeva pyyntö hylättiin komission tavanomaisen käytännön mukaisesti. F. VAHINKO 1. Alustavat huomautukset (92) Vahingon toteamiseksi käsiteltävänä olevassa menettelyssä komissio analysoi ajanjaksoa 1992-1995 koskevia tietoja. Kaikki tätä tarkoitusta varten tarvittavat tiedot kerättiin yhteisön tuottajilta ja maahantuojilta sekä kyseisten maiden viejiltä sekä muista komission käytettävissä olevista tietolähteistä. Maantieteellisesti tutkimus koski kyseisenä ajanjaksona nykyistä viidentoista jäsenvaltion yhteisöä. 2. Yhteisön kulutus (93) Laskiessaan yhteisön markkinoiden nähtävissä olevaa kokonaiskulutusta komissio laski yhteen yhteisön tuottajien tuotannon (kansallisilta tuottajajärjestöiltä saatujen tilastojen perusteella) ja kokonaistuonnin yhteisöön (Eurostat-tilastot) sekä vähensi viennin yhteisöstä (Eurostat-tilastot). (94) Tällä perusteella todettiin, että nähtävissä oleva kulutus kasvoi vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana 12,9 prosenttia, 260 104 tonnista vuonna 1992 ja 259 201 tonnista vuonna 1993 293 582 tonniin vuonna 1994. Vuosien 1994 ja 1995 välisenä aikana tapahtui 9 prosentin lasku 266 699 tonniin. Koko ajanjaksona 1992-1995 yhteisön kulutus kasvoi 2,5 prosenttia. 3. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (95) Komissio tutki, tulisiko asianomaisista maista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontia arvioida kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (96) Egyptiläiset tuottajat/viejät huomauttivat, että niiltä peräisin olevaa tuontia ei tulisi kumuloida muista menettelyn kohteena olevista maista peräisin olevan tuonnin kanssa sillä perusteella, että Egyptistä yhteisöön saapuva tuonti oli laskenut vuosien 1994 ja 1995 välisenä aikana ja että egyptiläisten tuottajien/viejien veloittamat hinnat olivat korkeampia kuin muista tutkimuksen kohteena olevista maista olevien viejien veloittamat hinnat. Indonesialaiset viejät vastustivat myös kumulointia, koska niiden vientihinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin muiden asianomaisten maiden vastaavat hinnat. (97) Komissio totesi, että vaikka Egyptistä saapuva tuonti todella laski määrällisesti 19 094 tonnista vuonna 1994 11 957 tonniin vuonna 1995, se kasvoi lähes kolmanneksella koko ajanjakso 1992-1995 huomioon ottaen. Tämän tuonnin edustamaa osuutta yhteisön markkinoista vuonna 1995, 4,48:aa prosenttia, ei voitu pitää vähäpätöisenä samalla kun kyseisen tuonnin hintojen ei todettu olevan muista asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hintoja paljoakaan korkeampia ja niiden todettiin olevan yhteisön tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisempia. Indonesiasta peräisin olevan tuonnin määrä, joka oli laskenut vuonna 1993, kohosi sen jälkeen ja saavutti jälleen vuonna 1992 vallinneen noin 11 000 tonnin tason vuoteen 1995 mennessä. Hinnat olivat todella muiden asianomaisten maiden keskimääräisiä hintoja korkeammat mutta kuitenkin alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Indonesialaiset viejät onnistuivat joka tapauksessa saavuttamaan uudelleen vuonna 1992 vallinneen runsaan neljän prosentin osuutensa vuoteen 1995 mennessä, minkä tason ei voi katsoa olevan vähäpätöinen. (98) Komissio päätteli kaikkien tässä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä mukana olevien viejämaiden osalta, että vahvistetut polkumyyntimarginaalit eivät olleet mitättömiä ja että kyseessä olevat tuontimäärät olivat merkittäviä ja että kaikista asianomaisista maista tuodut valkaisemattomat puuvillakankaat muodostivat yhden samankaltaisen tuotteen, jota markkinoitiin yhteisössä samankaltaisissa kilpailuolosuhteissa. Tätä päätelmää tehtäessä otettiin erityisesti huomioon se seikka, että asianomaisten maiden tuottajien yhteisössä noudattamien hinnoittelukäytäntöjen välillä ei ollut olennaista eroa. Näissä olosuhteissa ja komission tavanomaisen käytännön mukaan katsottiin, että perusteet kaikista asianomaisista maista peräisin olevien tuontien kumuloimiseksi olivat riittävät. 4. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus (99) Tutkimuksen kohteena olevista maista yhteisöön polkumyynnillä tapahtuneen kyseisen tuotteen tuonnin yhteenlaskettu määrä kasvoi 12,5 prosenttia vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana 111 497 tonnista vuonna 1992 118 498 tonniin vuonna 1993 ja 125 448 tonniin vuonna 1994. Määrä väheni vuonna 1995 111 788 tonniin yhteisön kysynnän kehitystä vastaavasti, kuten edellä johdanto-osan 94 kappaleessa on selitetty. (100) Tuonnin määrien kehitys arvioituna suhteessa yhteisön kulutukseen johti yhteisön markkinoilla kyseisten maiden huomattavaan yhteiseen markkinaosuuteen, joka oli 42,9 prosenttia vuonna 1992, 45,7 prosenttia vuonna 1993, 42,7 prosenttia vuonna 1994 ja 41,9 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. 5. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat (101) Komissio tutki, tapahtuiko vientiä harjoittavien tuottajien myynti yhteisöön hinnoilla, jotka alittivat yhteisön tuottajien hinnat tutkimusajanjakson aikana. (102) Tarkastellessaan mahdollisten kangasrakenteiden laajaa kirjoa komissio katsoi, että kyseiseen tuotteeseen kuuluvien yksittäisten rakenteiden keskinäisen vaihtokelpoisuuden aste viittasi siihen, että olisi järkevää suorittaa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan välinen yleinen hintavertailu yhteisön markkinoilla. Komissio päätti sen vuoksi suorittaa alihinnoittelua koskevan arvioinnin vertaamalla yhteisön tuottajien myyntihintojen painotettua keskiarvoa kunkin tuottajan/viejän koko viennin hintojen painotettuun keskiarvoon siten, että kyseistä tuotetta tarkasteltiin kokonaisuutena. (103) Vientiä harjoittavat intialaiset tuottajat ja muutamat tuojat pyysivät, että komissio ottaisi hintavertailussaan huomioon yhteisön tuottajien valmistamien tuotteiden ja maahan tuotujen tuotteiden väliset fyysisten ominaisuuksien erot. Ne huomauttivat tässä yhteydessä, että maahan tuotujen tavaroiden laatu oli yhteisön tuotannon laatua alhaisempi, koska ne oli tuotettu vanhentuneilla koneilla, joiden virhetiheys oli suurempi. Lisäksi maahan tuotuja tavaroita väitettiin myytävän paljon pienempinä pituuksina ja erilaisissa pakkauksissa kuin yhteisön tuotantoa, mikä aiheutti kankaan jalostajille lisäkuluja. Tämän väitettiin heikentävän huomattavassa määrin maahan tuotujen tuotteiden markkina-arvoa. Tutkimuksen aikana ei löydetty todisteita, jotka olisivat osoittaneet tuontitavaroiden laadun olevan alhaisempi kuin yhteisön tuottajien tuotteiden laatu. Samoin ei havaittu eroja tutkittujen viejien ja yhteisön tuottajien toimittamien tuotteiden pituudessa ja pakkauksissa. Sen vuoksi näitä väitettyjä eroja ei ole otettu komission suorittaman hintavertailun yhteydessä huomioon. (104) Vertailun tulokset osoittivat kaikkien asianomaisista viejämaista olevien tutkittujen tuottajien alihinnoittelumarginaalit, ja marginaalien painotetut keskiarvot olivat: >TAULUKON PAIKKA> 6. Yhteisön tuotannonalan tila a) Yhteisön koko tuotannonalaa koskevat tiedot i) Koko yhteisön tuotannonalan myynnin määrä ja markkinaosuus (105) Yhteisön tuottajien myynnin koko määrä laski 11,8 prosenttia tutkimusajanjakson aikana 79 940 tonnista vuonna 1992 70 217 tonniin vuonna 1993, 70 963 tonniin vuonna 1994 ja 70 507 tonniin tutkimusajanjakson aikana. Tämän laskun mukaisesti vastaava markkinaosuus aleni 30,7 prosentista vuonna 1992 27,1 prosenttiin vuonna 1993, 24,2 prosenttiin vuonna 1994 ja 26,4 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana, suhteellinen lasku koko ajanjaksona oli 14 prosenttia. ii) Tuotantolaitosten sulkeminen ja työllisyyden aleneminen (106) Tutkimuksen aikana todettiin, että vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana Itävallassa, Ranskassa, Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa suljettiin 88 kyseistä tuotetta valmistavaa tuotantolaitosta. Tästä aiheutui kyseisissä jäsenvaltioissa 8 625 työpaikan menettäminen. b) Otokseen kuuluvia yhteisön tuottajia koskevat tiedot i) Tuotanto (107) Kyseisen tuotteen tuotanto laski 9,7 prosenttia 28 153 tonnista vuonna 1992 25 431 tonniin vuonna 1995 oltuaan korkeimmillaan 30 826 tonnia vuonna 1993 ja laskettuaan siitä 28 973 tonniin vuonna 1994. ii) Tuotantokyky (108) Enimmäistuotantokyky käyttötunteina vuotta kohti laskettuna laski 11,9 prosenttia vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana ja muuttui noin 13,6 miljoonasta käyttötunnista vuonna 1992 13,1 miljoonaan käyttötuntiin vuonna 1993 ja noin 12 miljoonaan käyttötuntiin vuosina 1994 ja 1995. Todellisten työtuntien määrä laski myös 11,8 prosenttia, mistä voidaan päätellä, että yritykset pitivät yllä vakaata noin 85 prosentin kapasiteetin käyttöastetta tutkimusajanjakson aikana. Tämä vakaus saavutettiin huomattavilla tuotannon järkiperäistämistoimilla vähentämällä työtunteja ja nykyaikaistamalla koneita. Esimerkiksi havaittiin, että yli 40 prosenttia koneista oli alle seitsemän vuotta vanhoja. iii) Varastot (109) Kaikkien otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien varastojen kehityksen analysointia ajanjakson 1992-1995 aikana vaikeutti se, että yksi tuottajista muutti myyntinsä toimintatapaa kyseisenä aikana ja otti käyttöön tavan myydä vain tilaustuotteita. Jäljelle jääneiden kuuden otokseen kuuluvan yrityksen osalta vuoden lopun varastot kasvoivat kuitenkin 7 prosenttia vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisen kasvun ollessa huomattavat 33,1 prosenttia. iv) Myynnin määrä (110) Kyseisen tuotteen myynnin määrä lisääntyi yhteisön markkinoilla 23 228 tonnista 25 798 tonniin (11 prosenttia) vuodesta 1992 vuoteen 1993, laski sitten 24 283 tonniin vuonna 1994 ja 19 345 tonniin vuonna 1995 laskun ollessa koko ajanjakson aikana 17 prosenttia. v) Liikevaihto (111) Kokonaistuotot laskivat 5 prosenttia 92,9 miljoonasta ecusta vuonna 1992 88,2 miljoonaan ecuun vuonna 1995. vi) Hintojen ja kulujen kehitys (112) Komissio analysoi kyseisen tuotteen yksikköhintojen kehityksen vuosina 1992-1995. Välttääkseen tuotevalikoimassa tapahtuneista muutoksista johtuvat vääristymät keskimääräisen hinnan laskennassa komissio suoritti pysyvään tuotevalikoimaan perustuvan yksikköhintojen kehitystä koskevan analyysin. Tätä tarkoitusta varten valittiin viisi perusviiterakennetta. Ne edustivat jatkuvasti vähintään 24:ää prosenttia otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien kokonaismyynnistä vuosina 1992-1995. Tällä perusteella voitiin vahvistaa, että yhteisön tuottajien keskimääräiset myyntihinnat olivat indeksilukuina ilmaistuna laskeneet vuonna 1992 100:sta 93:een vuonna 1993 nousten sitten 98:aan vuonna 1994 ja edelleen 107:ään vuonna 1995. (113) Hintojen muutoksia on tulkittava samaan aikaan tuotantokustannuksissa tapahtunutta kehitystä vasten. Vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana yhteisön tuottajille koitui vastaavan tuotteen tuotantokustannusten nousua, erityisesti raakapuuvillan, kyseisen tuotteen tuotannon perustekijän hinnan jyrkkänä nousuna, ja pelkästään tämä raaka-aine aiheuttaa koko tuotantokustannuksista noin kolmanneksen. Puuvillan maailmanmarkkinahinnat kohosivat 38 prosenttia vuosien 1992 ja 1994 välisenä aikana sekä edelleen 15 prosenttia vuodesta 1994 vuoteen 1995. Koko ajanjaksona 1992-1995 raakapuuvillan hinta kohosi 59 prosenttia. Edellä kuvatun hintojen ja kustannusten kehityssuuntauksen perusteella voidaan päätellä, että hintojen laskulla vuodesta 1992 vuoteen 1993 oli laskusuhdanteen tuntomerkit ja että myös seuraavina vuosina tapahtunut hintojen nousu jäi paljon pienemmäksi kuin tuotantokustannuksissa tapahtunut nousu. Tämän vahvistaa pysyvän tuotevalikoiman perusteella todettu hintakehitys. Hintojen kehityssuuntaukselle voidaan siten sanoa olleen koko ajanjakson ajan ominaista huomattava hintojen pysähtyneisyys. vii) Kannattavuus (114) Hintojen ja kustannusten kehitys johti heikentyneeseen kannattavuuteen, joka laski prosentteina liikevaihdosta ilmaistuna voittona 2,04 prosentista vuonna 1992 1,66 prosenttiin vuonna 1993, 1,53 prosenttiin vuonna 1994 ja -0,51 prosentin tappioon vuonna 1995. viii) Työllisyys (115) Otantaan kuuluvien yritysten työntekijöiden lukumäärä laski ajanjakson aikana 1 597 henkilöstä 1 360 henkilöön, ja lasku oli 15 prosenttia. 7. Vahinkoa koskevat päätelmät (116) Yhteisön tuotannonalan tila on heikentynyt jatkuvasti vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana, erityisesti tuotannon, myynnin, työllisyyden ja kannattavuuden suhteen. Huolimatta toimintojensa järkiperäistämistoimista, jotka näkyvät työntekijöiden ja työtuntien määrän alentamisena ja koneiden nykyaikaistamisena, yhteisön tuotannonalan kokonaiskannattavuus heikkeni jatkuvasti ajanjakson aikana. Indeksiluvuilla ilmaistuna se muuttui luvusta 100 vuonna 1992 lukuun 81 vuonna 1993, lukuun 75 vuonna 1994 ja lukuun -25 vuonna 1995. Tämä johtui siitä, että vaikka hinnat nousivat, ne eivät kyenneet vastaamaan tuotantokustannusten nousua. Ottaen huomioon, mitä edellä on esitetty, komissio katsoi yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan merkittävää vahinkoa. G. SYY-YHTEYS 1. Johdanto (117) Komissio tarkasteli asianomaisista viejämaista polkumyynnillä tuotujen tuotteiden määrää ja hintoja sekä niiden vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Tämän tarkastelun yhteydessä komissio piti huolen siitä, että muista tekijöistä aiheutuvaa vahinkoa ei luettu polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin syyksi. Tässä tarkastelussa oli otettava huomioon kiintiöiden olemassaolo ja vapaaehtoiset vientirajoitukset, jotka molemmat ovat saattaneet rajoittaa asianomaisten maiden ja muiden kolmansien maiden myynnin kasvumahdollisuuksia yhteisön markkinoilla. Tässä yhteydessä vaikuttaa erityisen tärkeältä huomata, että tämän tutkimuksen kohteena olevat maat ovat yleensä käyttäneet kiintiöosuutensa kokonaan soveltaen hintoja, jotka ovat yhteisön tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisemmat. 2. Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin vaikutus (118) Yhteisön tuottajien keskuudessa suoritetun tutkimuksen mukaan aiheutuneen vahingon tärkein osoitin on myyntihintojen epätyydyttävä kehitys ja siitä johtuva kannattavuuden heikentyminen ajanjaksona 1992-1995. Samoin todettiin, että polkumyynnillä tapahtunutta tuontia myytiin saman ajanjakson kuluessa yhteisössä hinnoilla, jotka olivat huomattavasti yhteisön tuottajien hintoja alhaisemmat. Lisäksi komissio totesi, että vaikka polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus laski hieman 42,9 prosentista 41,9 prosenttiin tarkastellun ajanjakson aikana, se pysyi koko ajan tasaisen korkeana; tämä asianomaisten maiden markkinaosuuden vakaus voidaan selittää tuontikiintiöiden olemassaololla. (119) Edellä olevien havaintojen merkityksen ymmärtämiseksi olisi todettava, että harmaan puuvillan markkinoille on luonteenomaista hyvin suuri tuotteiden keskinäinen vaihtokelpoisuus ja hintaherkkyys. Lisäksi, vaikka harmaiden puuvillakankaiden kaupan määrää säätelee voimassa oleva kiintiöjärjestelmä, asianomaisista maista peräisin oleva tuonti kattaa kuitenkin yli 40 prosenttia yhteisön markkinoista. Sen vuoksi, ottaen huomioon näiden huomattavasti yhteisön tuottajien hintoihin nähden alihinnoiteltuina myytyjen tavaroiden suuren merkityksen yhteisön markkinoilla, komissio katsoo, että ne olivat yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon pääasiallinen syy. 3. Muiden tekijöiden vaikutukset a) Kolmansista maista tapahtuva tuonti (120) Jotkut viejät väittivät, että kolmansista maista peräisin ja tämän menettelyn ulkopuolella oleva tuonti oli yhteisön tuottajille mahdollisesti aiheutuneen vahingon syynä. (121) Kolmansista maista peräisin oleva tuonnin määrä lisääntyikin 75 511 tonnista vuonna 1992 94 415 tonniin vuonna 1995 oltuaan 106 111 tonnia vuonna 1994; tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 26,4 prosentista vuonna 1992 31,6 prosenttiin vuonna 1995. Vientiä harjoittavien kolmansien maiden keskuudessa markkinaosuuden kasvu oli merkittävintä Venäjän ja Arabiemiraattien liiton osalta. Muiden kolmansien maiden markkinaosuudet olivat yleensä alle 2 prosenttia, toisin sanoen huomattavasti alhaisempia kuin tämän tutkimuksen kohteena olevien maiden markkinaosuudet. Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin hinnoista voidaan todeta, että ainoat saatavissa olevat tiedot eli Eurostatin tilastot tuontiarvioista yksikköä kohti osoittavat, että lähes kaikkien kolmansien maiden soveltamat hinnat, Venäjää ja Arabiemiraattien liittoa lukuun ottamatta, näyttäisivät olevan korkeampia kuin tämän tutkimuksen kohteena olevien maiden soveltamat hinnat. (122) Venäjän osalta markkinaosuus kasvoi 1,3 prosentista vuonna 1992 3,1 prosenttiin vuonna 1995. Eurostatin mukainen tuontiarvo yksikköä kohti oli 2,33 ecua/kg. (123) Arabiemiraattien liiton osalta sen tuonnin markkinaosuus kasvoi 0,2 prosentista vuonna 1992 2,4 prosenttiin vuonna 1995. Eurostatin mukainen tuontiarvo yksikköä kohti oli 3,24 ecua/kg. Käytettävissä olevien tietojen mukaan ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Venäjältä ja Arabiemirattien liitosta peräisin oleva tuonti voisi myös aiheuttaa vahinkoa. Komissiolla ei kuitenkaan ole näyttöä siitä, että kyseinen tuonti yhteisöön tapahtuisi polkumyynnillä. b) Raakapuuvillan hintojen nousu (124) Raakapuuvillan keskimääräiset hinnat kohosivat maailmalaajuisesti koko ajanjakson aikana 1,17 ecusta kilolta vuonna 1992 1,86 ecuun kilolta vuonna 1995, mikä merkitsee 59 prosentin hinnannousua. Saman ajanjakson kuluessa yhteisön markkinoilla esiintyi voimakasta painetta hintojen laskemiseksi, minkä aiheutti polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneeseen tuontiin liittyvä alihinnoittelu. Seurauksena oli, että yhteisön tuotannonala ei kyennyt vuosien 1992 ja 1995 välisenä aikana tapahtuneesta hintojen 7 prosentin noususta huolimatta korvaamaan tätä tuotantokustannusten kohoamista. Komissio katsoo, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko ei johtunut yksinomaan raakapuuvillan hinnan kohoamisesta, vaan polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneeseen tuontiin liittyvän alihinnoittelun aiheuttamasta hintojen pysähtymisestä, joka esti yhteisön tuotannonalaa täysin toimimasta kohoavia puuvillan hintoja vastaavalla tavalla. 4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (125) Hintojen laskusuhdanne ja sitä seurannut polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuva hintojen pysähtyminen johti tilanteeseen, jossa yhteisön tuottajat eivät edes voineet ottaa myyntihinnoissaan täysin huomioon raaka-ainekustannusten nousua puhumattakaan muista kuluihin vaikuttavista hinnannousuista. Samaan aikaan polkumyyntiä harjoittavista maista tulevan tuonnin erittäin alhainen hintataso aiheutti yhteisön tuotannonalan hintoihin voimakkaan laskupaineen. Tästä seurasi, että yhteisön tuottajat joutuivat kärsimään alenevasta kannattavuudesta, tuotannosta, tuotantokyvystä, markkinaosuudesta ja työllisyydestä. Sen vuoksi katsottiin, että vaikka ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että muut tekijät, kuten muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti, ovat voineet olla osaltaan aiheuttamassa yhteisön tuotannonalan heikkoa taloudellista tulosta, yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko, jonka syynä on asianomaisista maista peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti suuren markkinaosuutensa ja todettujen huomattavien alihinnoittelumarginaaliensa vuoksi, on kuitenkin merkittävä. H. YHTEISÖN ETU 1. Yleistä (126) Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissio tutki kaikkien toimitettujen todisteiden perusteella yhteisön edun arviointiin liittyvät näkökohdat. Tällaisessa tutkimuksessa on kiinnitettävä erityistä huomiota tarpeeseen poistaa vahingollisen polkumyynnin kauppaa vinouttavat vaikutukset, jotta yhteisön markkinoille voidaan palauttaa tehokas kilpailu. Polkumyynnin vahingollisten vaikutusten poistamistarpeen vastapainona on vaatimus arvioida tapauksissa, joissa polkumyynti, vahinko ja syy-yhteys on todettu, olisiko toimenpiteiden soveltaminen selvästi yhteisön edun vastaista. 2. Seuraukset yhteisön tuotannonalalle (127) Yhteisön tuotannonalan osalta pidetään hyvin todennäköisenä, että ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusten korjaamistoimenpiteitä yhteisön tuotannonala tulisi edelleen kärsimään hintojen laskusuhdanteesta ja pysähtyneisyydestä, joiden seuraukset sen rahoitukselliseen asemaan ovat ankarat. Jos nykyinen tappiollinen kehityssuuntaus jatkuisi, yhteisön tuotano ei enää vähän ajan kuluttua ja huolimatta yhteisön tuottajien tehokkuuden parantamistoimenpiteistä olisi elinkelpoista ja joutuisi lopettamaan toimintansa tai siirtämään sen yhteisön ulkopuolelle, millä olisi väistämättä kielteinen vaikutus työllisyyteen. Tätä näkemystä vahvistavat johdanto-osan 106 kappaleessa kuvatut tapahtumat. 3. Käyttäjiin ja toimittajiin kohdistuva vaikutus (128) Polkumyynnillä myytyjen tuotteiden maahantuojat ja käyttäjät ovat esittäneet, että toimenpiteiden soveltamisella olisi joissakin tapauksissa vakaviksi väitettyjä vaikutuksia jalostusketjun loppupään tuotannonaloille ja että niistä seuraisi nousupainetta näiden kustannustilanteeseen. Jalostusketjun loppupään tuotannonaloille aiheutuisi raaka-ainekustannusten nousua ja ne joutuisivat paineiden alaisiksi tämän polkumyyntimenettelyn kohteena olevista maista peräisin olevan tuonnin vuoksi, koska polkumyyntitoimenpiteet voisivat johtaa siihen, että viejät siirtävät tuotantoaan pidemmälle jalostusketjussa. Olisi kuitenkin huomattava, että vain hyvin harvat yhteisön maahantuojista ja käyttäjistä ilmoittautuivat ja toimittivat tietoja menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annettujen määräaikojen kuluessa. Kyseisiä tietoja ei sen vuoksi voitu pitää perusasetuksen 21 artiklassa tarkoitetulla tavalla edustavina. Lisäksi saaduissa aineistoissa ei annettu riittävästi tietoja tai todisteita, jotta komissio olisi voinut täysin arvioida tullien vaikutusta jalostusketjun loppupään tuotannonaloille. Näistä jalostusketjun loppupään tuotannonaloilta saaduista aineistoista ilmenee kuitenkin, että harmaat puuvillakankaat käyvät läpi lukuisia jalostusvaiheita, mikä tekee toimenpiteiden mahdollisten vaikutusten arvioinnin erityisen hankalaksi. Harmaa kangas valkaistaan ensin, sitten se painetaan tai värjätään, minkä jälkeen se leikataan sekä ommellaan. Jokainen tuotantoketjun uusi vaihe tuo mukanaan huomattavan arvonlisäyksen ja eriyttää tuotetta edelleen. Komission käytettävissä olevat tiedot viittaavat siihen, että kun otetaan huomioon valkaisemattomien puuvillakankaiden edustama osuus käyttäjille aiheutuvista kustannuksista ja käyttötarkoitusten erilaisuus, selkeää päätelmää ehdotettujen tullien vaikutuksesta jalostusketjun loppupään tuotannonaloihin ei voida tehdä. Tekstiilinjalostajien käytettävissä olevien toimituslähteiden moninaisuus ja siitä johtuva kilpailua edistävä ympäristö yhteisön kyseisen tuotteen markkinoilla huomioon ottaen näyttää joka tapauksessa siltä, että niiden tilanteeseen kohdistuva vaikutus ei kaiken kaikkiaan ole kohtuuton. Esitettiin myös väite, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottaminen aiheuttaisi pitemmällä aikavälillä valmiiden tekstiilituotteiden tuonnin lisääntymistä. Olisi kuitenkin huomattava, että valmiiden kankaiden ja lopputuotteiden markkinat ja valkaisemattomien kankaiden markkinat poikkeavat luonteeltaan toisistaan. Erityisesti yhteisön jalostajien koottujen ja viimeisteltyjen tekstiilien tuotannon korkea laatu sekä jalostajien nopea mukautumiskyky muuttuviin makusuuntauksiin ja muoteihin antaa niille Euroopan yhteisön ulkopuolelta oleviin kilpailijoihinsa nähden kilpailuedun, jota käyttöön otettava valkaisemattomien puuvillakankaiden polkumyyntitulli ei muuttaisi. (129) Toisaalta näyttäisi olevan selvästi tiettyjen yhteisön jalostusketjun alkupään yritysten, erityisesti langantuottajien, edun mukaista säilyttää yhteisön kutomateollisuus, joka on Euroopan tekstiilialan välttämätön osa. Tämän tuotannonalan olemassaolo on selvästi vilpillisten kauppatapojen uhkaama, mikä on aiheuttanut tuotannonalalle yli neljän prosenttiyksikön markkinaosuuden menetyksen, niin että sen hallussa on nyt vain 24 prosenttia yhteisön markkinoista. 4. Päätelmä (130) Väliaikaisessa vaiheessa komissio sen vuoksi katsoo, että polkumyyntitoimenpiteiden aloittaminen ei ole yhteisön edun vastaista, koska se poistaa markkinoiden vääristymät, palauttaa oikeudemukaisen hinnoittelukäytännön kilpailua edistävän järjestyksen sekä estää lisävahingon aiheutumisen yhteisön tuotannonalalle tutkimuksen aikana. I. VÄLIAIKAINEN TULLI (131) Polkumyyntiin, vahinkoon, syy-yhteyteen ja yhteisön etuun liittyvien edellä esitettyjen päätelmien perusteella komissio harkitsi käyttöön otettavien polkumyyntitoimenpiteiden muotoa ja tasoa. Ottaen huomioon asianomaisista maista peräisin olevien rakennetyyppien laajan kirjon komissio katsoo, että arvotullina käyttöön otettava polkumyyntitulli on tarkoitukseen parhaiten soveltuva toimenpidemuoto. (132) Väliaikaisen tullin tason määrittämiseksi on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä tullin määrä, joka on tarpeen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. (133) Koska vahinko johtuu pääasiassa hinnankorotusten estymisestä, markkinaosuuden menettämisestä ja erityisesti kannattavuuden puuttumisesta tai tappioista, vahingon poistaminen edellyttää tuotannonalan saattamista tilanteeseen, jossa hinnat on mahdollista nostaa kannattavalle tasolle. Tämän saavuttamiseksi nyt tutkimuksen kohteena olevista maista peräisin olevan kyseisen tuonnin hintoja on nostettava vastaavasti. Tarvittavan hinnankorotuksen laskemiseksi komissio katsoi, että tämän tuonnin nykyisiä hintoja olisi verrattava myyntihintaan, joka vastaisi paremmin yhteisön tuottajien tuotantokustannuksia kohtuullisella voitolla lisättynä. Tarvittavien investointien korkea taso huomioon ottaen katsottiin, että vähintään kahdeksan prosentin voittomarginaali liikevaihdosta laskettuna oli yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuuden takaamiseksi tarvittava vähimmäisvaatimus. Yhteisön tuotannonalan tutkimusajanjakson aikana veloittamien myyntihintojen painotettuja keskiarvoja korotettiin yleisen vähimmäisvoittomäärän saavuttamiseksi. Näin määritettyjä hintoja verrattiin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintoihin, joita käytettiin alihinnoittelun laskemiseen edellä esitetyllä tavalla. (134) Näiden kahden hinnan väliset erot painotettuina keskiarvoina ja prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnasta ilmaistuina olivat: >TAULUKON PAIKKA> (135) Jos polkumyyntimarginaalit on todettu tietyn viejän osalta alhaisemmiksi kuin vahingon poistamiseksi edellä lasketulla tavalla tarvittavat vastaavat vientihintojen korotukset, käyttöön otettavat väliaikaiset tullit on rajoitettava määritettyä polkumyyntimarginaalia vastaavalle tasolle. Tilanne oli tällainen kaikkien yritysten osalta lukuun ottamatta kuutta yritystä, joiden korotukset sen vuoksi asetettiin vahingon poistamiseksi tarvittavalle tasolle. (136) Yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolelle jätetyille yrityksille ehdotettu polkumyyntitulli vastaa otokseen kuuluvien yritysten polkumyyntimarginaalien keskiarvoa painotettuna yhteisöön suuntautuvan viennin liikevaihdon perusteella, ja tämä painotettu keskiarvo oli kaikissa tapauksissa alhaisempi kuin vahingon poistamiseksi tarvittava keskimääräinen marginaali. (137) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntitulli perustuu kyseisille yrityksille edellä johdanto-osan 68 kappaleen mukaisesti laskettuun polkumyyntimarginaaliin, joka oli kaikissa tapauksissa alhaisempi kuin vahingon poistamiseksi tarvittava jäännösmarginaali. (138) Tämän menettelyn yhteydessä sovellettavat määräajat huomioon ottaen väliaikaiset polkumyyntitullit on otettava käyttöön enintään kuuden kuukauden ajaksi. J. LOPPUSÄÄNNÖKSET (139) Komissio esitti Euroopan yhteisön ja Turkin assosiointineuvostolle 8 päivänä elokuuta 1996 Euroopan yhteisön ja Turkin assosiointineuvoston lisäpöytäkirjan 47 artiklan 1 kohdan mukaisen pyynnön, koska sen tutkimukset olivat johtaneet päätelmään, että turkkilaiset kyseisen tuotteen viejät harjoittivat polkumyyntiä. Koska assosiointineuvosto ei ollut tehnyt päätöstä kolmen kuukauden määräajan kuluessa tämän pyynnön esittämisestä lisäpöytäkirjan 47 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määrätyllä tavalla, komissio ehdottaa nyt väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista turkkilaista alkuperää olevan kyseisen tuotteen tuontiin edellä mainitun artiklan ja perusasetuksen 7 artiklan mukaisesti. (140) Moitteettoman hallinnon saavuttamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat ilmaista kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi todettava, että tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti ehdottaman lopullisen tullin käyttöön ottamiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodeihin 5208 11-5208 19 ja 5209 11-5209 19 kuuluvien Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa. 2. Väliaikainen polkumyyntitulli vapaasti yhteisön rajalla -nettohinnasta tullaamattomana on seuraava tuotteille, joiden alkuperämaa on: >TAULUKON PAIKKA> Näitä tulleja ei sovelleta liitteessä lueteltuihin tuottajiin/viejiin, joihin sovelletaan seuraavia polkumyyntitulleja: >TAULUKON PAIKKA> Jäljempänä lueteltuihin yrityksiin sovelletaan seuraavia polkumyyntitulleja: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää komissiolta tulla kuulluiksi 15 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jollei asetuksen (EY) N:o 384/96 7, 9, 10 ja 14 artiklasta muuta johdu, tätä asetusta sovelletaan kuuden kuukauden ajan, jos neuvosto ei säädä lopullisia toimenpiteitä ennen kyseisen ajanjakson päättymistä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 1996. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja (1) EYVL N:o L 56, 6.3.1996, s. 1 (2) EYVL N:o C 50, 21.2.1996, s. 3 (3) EY-Turkki-assosiointineuvoston päätös N:o 1/95, EYVL N:o L 35, 13.2.1996, s. 1 LIITE EGYPTI Misr Spinning and Weaving Co., Mehalla el-Kubra Misr Fine Spinning and Weaving Co., Kafr el-Dawar Misr El Amria Spinning and Weaving Co., Alexandrie El Siouf Spinning & Weaving Co., Siouf, Alexandria El-Nasr Wool & Selected Textiles Co., Alexandria Damietta Spinning & Weaving Co., Damietta Port Said Spinning & Weaving Co., Port Said Unirab Spinning & Weaving Co., Siouf, Alexandria National Spinning & Weaving Co., Alexandria Misr/Helwan Spinning & Weaving Co., Cairo Delta Spinning & Weaving Co., Tanta Orient Linen and Cotton Co., Ras El Soda, Alexandria El Sharkia Spinning & Weaving Co., Zagazig Moselay Weaving Mill, Cairo INTIA A.S.P.G. Subbiah Nadar & Sons, Dhalavaipuram All India Handloom Fabrics Marketing Co-operative Society Ltd, Madras Alpha Mills Pvt Ltd, Karur Amex Exports, Karur Anglo French Textiles, Pondicherry Arcot Textile Mill Ltd, Madurai Arun Fabrics, Tirupur Arun Textiles, Rajapalayam Ashima Fabrics, Bombay Atlas Export Enterprises, Karur Ayyappan Textiles Ltd, Madurai B.K.S. Mills, Tirupur B.N. Sardar & Sons, Calcutta Bharat Vijay Mills, Kalol Bhiwani Denim & Apparels Ltd, Faridabad Bonanza Overseas Pvt. Ltd, Bombay Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Bombay Emperor Trading Co., Tirupur Esskay International, Bombay Forbes Gokak Ltd, Bombay Garden Weaves Pvt. Ltd, Tirupur GDJD Exports, Madras Govindji Trikamdas & Co., Bombay I A Intercontinental, Madras Ideal Expo Fabrics, Salem Inter Globe Services, Bombay Indra Exports, Jalandhar Kanoria Chemicals & Industries Ltd, Ahmedabad Karamal Garment Exports, Madras Keshavlal Talakchand, Bombay Kishandas Kikani, Bombay Kothari Industrial Corporation Ltd, Madras Loyal Textile Mills Ltd, Kovilpatti M.S. Mathivanan, Komarapalayam M.U.A. Arumugaperumal & Sons, Chatrapatti Maharashta State Textile Corporation Ltd, Bombay Naatchiar Textile Exporters, Chatrapatti Navnitlal & Company, Bombay Niyati Overseas, Madras Nowrosjee Wadia & Sons Ltd, Bombay Parag Trading Corporation, Bombay Patodia Syntex Ltd, Bombay Piramal Sons Ltd, Bombay Pradeep Investments Pvt. Ltd, Bombay Prathishta Weaving & Knitting Company Ltd, Coimbatore Preemier Textile, Tirupur Preeti Impex, Tiruchengodu Premier Enterprises Premier Mills Ltd, Coimbatore Premier Textile Exporters, Chatrapatti R.D. Traders, Bombay Rajnarayan Hosiery Exports Pvt Ltd, Coimbatore Rama Qualitex Ltd, Bangalore Ramkumar Mills Ltd, Bangalore Rawsitasa Exports, New Delhi Rega Textiles, Komarapalayam Ruchi Fabrics Ltd, Indore S. Nikhil, Bombay Sadhaka Exports Sajjan Textiles Mills Ltd, Bombay Sajjan Udyog Export Ltd, Bombay Senthil Textiles, Tirupur Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Bombay Sheela Apparel Exports Pvt. Ltd, Bombay Sheth Exports, Bombay Sheth Investments & Trading Company Ltd, Bombay Singhania Exports, Bombay Sitalakshmi Mills Ltd, Madurai Sivakkumar Mills, Palladam Sree Rangsan Textiles Pvt. Ltd, Komarapalayam Sri Adhilakshmi Warping & Sizing Mills, Erode Sri Balaji Fabric, Tirupur Sri Dhavamani Textiles, Erode Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills P. Ltd, Madurai Sri Saravanaa Exports Company, Tamil Nadu Srinivasa Textiles, Chatrapatti Standard Industries Ltd, Bombay Sudha Mills (India) Pvt. Ltd, Bombay Tamarai Mills Ltd, Coimbatore Texcot Exports Pvt. Ltd, Bombay The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Bombay The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd, Bombay The Lakshmi Mills Company Ltd, Coimbatore The Morarjee Gokuldas Spinning & Weaving Company Ltd, Bombay The Ruby Mills Ltd, Bombay Thiagarajar Mills Ltd, Madurai Trident Textile Mills Ltd, Madras Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Tirupur Varadhalakshmi Mills Ltd, Madurai Virudhunagar Textile Mills Ltd, Madurai World-Tex Limited, Chaziabad Yarn Syndicate Ltd, Calcutta INDONESIA P.T Tyfountex Indonesia, Solo P.T. Sandratex, Jakarta P.T. Batik Keris, Jakarta P.T. Danliris, Jakarta P.T. Catur Jantra, Jakarta P.T. Panca Bintang, Jakarta P.T. Gabungan Koperasi Batik Indonesia, Jakarta P.T. Primatexco, Jakarta P.T. Bina Nusantara Prima, Bandung P.T. Batam Textile, Jakarta P.T. Tata Adi Pratama, Bandung P.T. Pacific Express, Denpasar P.T. Bintang Agung, Jakarta P.T. Adetex, Bandung P.T. Maha Mujur Textile, Bandung P.T. Five Star Industries, Bandung P.T. Bandung Djaja Textile Mills, Bandung PAKISTAN Abdur Rahman Corporation Ltd, Karachi Adamjee Enterprise ACME Mills (Pvt) Ltd, Karachi Ajaz Enterprise Akhtar Textile Industries Al-Aziz Hosiery International, Faisalabad Al-Karam Textile Mills, Karachi Al-Shahid Weaving Industries Al-Rehmat Traders (Pvt) Ltd, Faisalabad Anjum Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad Arshad Corporation (Pvt) Ltd, Faisalabad Arzoo Textile Mills Ltd, Faisalabad Asjad Textile (Pvt) Ltd Associated Knitwear (Pvt) Ltd, Karachi Ayaz Textile Mills Ltd, Lahore Aziz Sons Be Be Jan Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad Bismillah Fabrics (Pvt) Ltd Bismillah Textiles (Pvt) Ltd Chawala Enterprises Chenas Fabrics & Processing Colony Sarhad Textile Mills Ltd, Karachi Cotton Arts (Pvt) Ltd Dawood Textile Printing Indu Decent Industries, Faisalabad Decent Textiles, Faisalabad Elahi Enterprises Limited, Lahore Elahi Spinning & Weaving Mills Ltd, Lahore En Em Industries Ltd Excel Textile Mills, Karachi Fabrics International Fabtex Corporation, Karachi Faizan Shehzad (Pvt) Ltd Falcon Textile Corporation Fazal Abdullah Exports (Pvt) Ltd, Faisalabad Fine Fabrics (Pvt) Ltd First Textile Ltd Ghazi Fabrics International Ltd, Lahore Glode Managements (Pvt) Ltd Gohar Enterprises Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi Gulistan Weaving Mills Ltd, Karachi Gulshan Weaving Mills Ltd, Karachi H.A. Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad H.K. M. Exports (Pvt) Ltd Haji Khuda Bux Amir Umer Hajra Textiles, Karachi Husein Ind., Karachi ICC Textiles Ltd, Lahore Image Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Imran Textiles Ishan Yousuf Textile (Pvt) Ltd Ishaq Textile Mills Ltd, Faisalabad J.K. Brothers Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad J.K. Sons (Pvt) Ltd, Karachi Jetex Industries (Pvt) Ltd, Karachi Kam International, Karachi Kausar Textile Industries (Pvt) Ltd Latif Hansel (Pvt) Ltd Linox International (Pvt) Ltd Lucky Impex, Karachi Lucky Tex., Karachi M.A.S. Textiles (Pvt) Ltd M.F.M.Y. Industries Ltd, Karachi M.K. Sons (Pvt) Ltd, Faisalabad M.N. Textiles (Pvt) Ltd, Karachi Mabro Tex Industries Mahmood Textile Mills Ltd, Multan Majeeda Textiles (Pvt) Ltd, Faisalabad Master Textile Mills Ltd, Lahore Megatex Limited, Karachi Mian Textile Industries Ltd, Lahore Modern Textile Mills, Karachi Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi Mohib Exports Ltd, Lahore Mohib Fabric Industries Ltd, Lahore Mohib Textile Mills Ltd, Lahore Mukati Corporation Mutual Trading Corporation, Karachi Nakshbandi Industries Ltd, Karachi Nash Garments (Pvt) Ltd, Karachi Naveed Industries (Pvt) Ltd, Karachi Naveena Industries (Pvt) Ltd, Karachi Nisar Textiles Corporation Nishatex Enterprises Nu-Tex (Pvt) Ltd Oberoi Textile Mills, Lahore Orient Textile Pakistan (Pvt) Ltd Parsons Industries (Pvt) Ltd, Karachi Prosperity Weaving Mills Ltd, Lahore Regency Textiles Ltd, Lahore Reliance Weaving Mills Ltd, Multan Reliance Exports Ltd, Multan Rizwan Enterprises Roomi Enterprises (Pvt) Ltd, Multan S.S. Textiles Saaqis Fabrics Saba Textiles (Pvt) Ltd, Karachi Sadaqat Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad Sadiq Sons Textiles (Pvt) Ltd Sakina Textile Industries (Pvt) Ltd, Karachi Samin Textiles Ltd, Lahore Saya Weaving Mills (Pvt) Ltd, Karachi Service Fabrics Ltd, Lahore Shahzad Siddique (Pvt) Ltd, Faisalabad Shams Textile Mills Ltd, Karachi Shahraj Fabrics (Pvt) Ltd, Lahore Sharif Textile Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Sitara Textile Industries Sleep & Style, Karachi Sumira Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Suraj Cotton Mills Ltd, Karachi Syncotex Agencies, Karachi Taha Textile (Pvt) Ltd, Karachi Tanveer Weaving (Pvt) Ltd, Lahore Tariq Enterprises Tex Arts, Faisalabad The Cresent Textile Mills Limited, Faisalabad/Karachi United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Worldover Enterprises (Pvt) Ltd, Faisalabad Xebec Textiles, Faisalabad Yakoob Trading Co., Karachi Yousaf Weaving Mills Ltd, Lahore Yunus Brothers, Karachi Zahidjec Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad Zahoor Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad Zamzam Weaving & Processing Mills, Faisalabad Zaur Textile Mills, Karachi Zebtex Corporation TURKKI Bossa Ticaret ve Sanayi Isletmeleri TAS, Adana Exsa Export Sanayi Mamulleri Satis ve Arastirma AS, Adana Teksmobili Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Istanbul Kipas - Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi AS, Kahramanmaras Kipas Textile Industries Inc., Kahramanmaras Burdur Mensucat Sanayi ve Ticaret AS, Ulus/Ankara Ataç Anteks Dokuma Fabrikasi Hikmet Ataman ve Ortaklari Ticaret ve San. AS, Yeniköy/Antalya