ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
25.

huomauttaa, että asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 72 artiklan 5 kohdan mukaisesti kunkin viraston on toimitettava vuosittain vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle ja komissiolle johtajan laatima kertomus, jossa on yhteenveto sisäisen tarkastajan tekemien tarkastusten määrästä ja tyypistä, annetuista suosituksista ja näiden suositusten johdosta toteutetuista jatkotoimista; pyytää virastoja ilmoittamaan, onko näin toimittu, ja jos on, niin millä tavoin asia on hoidettu;
213.

pitää valitettavana kehitysyhteistyön pääosaston vuotuisen toimintakertomuksen kohdassa 2.1 esitettyjä havaintoja, että kehitysmaihin vaikuttavien yhteisöpolitiikan alojen yhdenmukaisuuden varmistaminen muodostaa suuren riskin, joka on erityisen suuri kauppaan, varsinkin talouskumppanuussopimusneuvotteluihin liittyvissä asioissa, että tämä on kriittinen ulottuvuus kehitysyhteistyöpolitiikassa mutta alan valmiudet on keskitetty kaupan pääosastoon ja että riski on edelleen olemassa siitä huolimatta, että kauppaan liittyviä vastuita on vahvistettu ja keskitetty kehitysyhteistyön pääosaston heinäkuussa 2006 toteutetussa uudelleenjärjestelyssä;
30.

panee merkille, että Cotonoun sopimuksen mukaan talousarviotukea myönnetään edunsaajamaalle ainoastaan siinä tapauksessa, että julkisten menojen hoito on riittävän avointa, vastuullista ja tehokasta; panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimella on joitakin epäilyjä komission näiden kriteerien ”dynaamisesta tulkinnasta”; panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnon, että ”komissiolla on taipumuksena käyttää indikaattoreita, joiden avulla on tarkoitus ennustaa tulevaa kehitystä maksatuspäätösten yhteydessä”;
7.

panee huolestuneena merkille, että esittelijän kyselyyn annetuista vastauksista käy ilmi, että tilintarkastustuomioistuimella on vieläkin vaikeuksia rekrytoida EPSO:n järjestämistä kilpailuista ammatillisesti pätevää henkilöstöä tiettyihin virkoihin, osaksi koska elinkustannukset ovat Luxemburgissa korkeammat ja peruspalkkataso AD5 ei houkuta; on kuitenkin tyytyväinen, että avointen virkojen määrää on pystytty laskemaan huomattavasti vuodesta 2006, jolloin se oli 74 virkaa, 56 virkaan vuonna 2007, ja kiittää tilintarkastustuomioistuimen aikomusta vähentää edelleen avointen virkojen määrää ja niiden suhteellista osuutta henkilöstötaulukosta kuluvan ja tulevien vuosien aikana;
26.

huomauttaa, että asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 72 artiklan 5 kohdan mukaisesti kunkin viraston on toimitettava vuosittain vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle ja komissiolle johtajan laatima kertomus, jossa on yhteenveto sisäisen tarkastajan tekemien tarkastusten määrästä ja tyypistä, annetuista suosituksista ja näiden suositusten johdosta toteutetuista jatkotoimista; pyytää virastoja ilmoittamaan, onko näin toimittu, ja jos on, niin millä tavoin asia on hoidettu;
4.

ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että 1. lokakuuta 2007 alkaen toiminnassa on ollut kaksi erillistä hallintoyksikköä (sisäisen tarkastuksen yksikkö ja ennakkotarkastusyksikkö), joilla on kaksi erillistä yksikönpäällikköä, jolloin on päästy sekä tilintarkastustuomioistuimen että parlamentin aiempina vuosina arvostelemasta tilanteesta, jossa sisäisen tarkastuksen osaston päällikkö vastasi tulojen ja menojen hyväksyjien toimien ennakkotarkastuksista;
26.

on yhtä mieltä sisäisen tarkastajan kanssa siitä, että on yhä tärkeämpää panna täytäntöön tehokas sisäisen tarkastuksen järjestelmä; muistuttaa tässä yhteydessä toimenpiteistä, joilla pyritään edistämään sääntöjen kunnioittamista ja valvontatavoitteiden saavuttamista; panee merkille, että sisäisen tarkastajan ensimmäisessä seurantatarkastuksessaan mainitseman 20 ratkaisevan tärkeän toimen toteuttaminen on vuonna 2008 toistamiseen seurantakohteena; panee merkille hallinnon ilmoitukset, että 18 näistä 20 toimesta on toteutettu ja että kahta jäljelle jäävää tointa ollaan paraikaa toteuttamassa;
66.

yhtyy täysin tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin EKR:ja koskevan vuosikertomuksen 55 kohdan a–g alakohdassa sekä 56 kohdan a–f alakohdassa; korostaa komissiolle erityisesti seuraavaa 56 kohdan a alakohdassa olevaa suositusta: ”Cotonoun sopimuksen noudattamista olisi arvioitava perusvaatimusten kannalta; eräs tällainen perusvaatimus on esimerkiksi oikeaan aikaan julkaistujen ja tarkastettujen tilinpäätösten saatavuus. Perusvaatimukset on täytettävä ennen talousarviotuen myöntämistä.” ja 56 kohdan d alakohdassa olevaa suositusta: ”EuropeAidin pitäisi varmistaa ennen talousarviotukiohjelman aloittamista, että julkistalouden hallinnointia on arvioitu selkeästi ja kattavasti, ja että tuen vastaanottajamaalla on uskottava ja relevantti uudistusohjelma, joka kohdistuu kaikkiin merkittäviin puutteisiin ennakoidun ajan kuluessa.”; kehottaa sen tähden komissiota myöntämään talousarviotukea vain siinä tapauksessa, että julkisten menojen hoito on riittävän avointa, vastuullista ja tehokasta, tai että se ainakin todennäköisesti vastaa näitä vaatimuksia sen jälkeen, kun uudistusohjelma pannaan lyhyellä määräajalla täytäntöön; huomauttaa lisäksi, että tietyn alan rahoitusjärjestelyjen valinnan olisi oltava suoraan yhteydessä siihen, miten tehokkaita nämä järjestelyt ovat juuri tällä toiminnan alalla;
J.

ottaa huomioon, että vuosikertomuksessaan 2007 tilintarkastustuomioistuin arvioi, että ”valvontakustannuksilla on merkitystä sekä EU:n talousarvion että jäsen- tai edunsaajavaltioiden kannalta” ja että ”menojen ja yksittäisten menoalojen jäännösriskin välinen tasapaino on niin tärkeä, että se olisi hyväksyttävä poliittisella tasolla (päätöksen tekisivät […] vastuuvapausviranomaiset) unionin kansalaisten puolesta” (1.52 kohdan b ja c alakohta), ja että saman vuosikertomuksen 2007 2.42 kohdan c alakohdassa tilintarkastustuomioistuin suosittelee hyväksyttävän riskin käsitteen määrittämistä aiempaa paremmin,
13.

on ilahtunut siitä, että tuomioistuimen oikeudenkäyntimenettelyjen kesto on jo neljäntenä peräkkäisenä vuonna lyhentynyt ja että päätökseen saatettujen asioiden määrä on kasvanut lähes 10 prosenttia vuodesta 2006; panee kuitenkin huolestuneena merkille, että vireillä olevien asioiden kasaantuminen lisääntyi kaikissa kolmessa tuomioistuimessa ja erityisesti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa (12 prosenttia 1 029 tapauksesta vuonna 2006 kaikkiaan 1 154 tapaukseen vuonna 2007);
3.

toteaa kuitenkin, että varainhoitoasetusta on ehkä tarkistettava perinpohjaisemmin, koska joidenkin menettelyjen soveltaminen parlamentin yksiköissä on osoittautunut liian työlääksi; on pahoillaan, että tämä on lisännyt poikkeusten määrää (ne on lueteltu vuotuisten toimintakertomusten liitteissä);
22.

kehottaa neuvoston pääsihteeriä/YUTP:n korkeaa edustajaa toimittamaan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle viimeistään 15. toukokuuta 2009 mennessä kattavan kirjallisen vastauksen seuraaviin kysymyksiin: A. talousarvion ulkopuoliset tilit (”comptes hors budget”) (ks. sisäisen tarkastajan suositus R.2, 2007): — Kuinka monta talousarvion ulkopuolista tiliä neuvostolla oli vuonna 2007? — Milloin nämä tilit perustettiin ja mihin tarkoitukseen? — Mikä on näiden tilien käytön oikeudellinen perusta? Mitä summia kukin yksittäinen tili kattaa? — Luettelo kaikista kuhunkin tiliin liittyvistä toimista varainhoitovuonna 2007 sekä luettelo valtuutetuista tulojen ja menojen hyväksyjistä budjettikohdittain. B. laskujen tarkastusta koskeva ongelma (”vérification des factures”) (ks. sisäisen tarkastajan suositus R.1, 2007): — Millä perustein sisäinen tarkastaja tuli siihen johtopäätöksen, että ennakkotarkastus ei ollut tyydyttävä? — Tehdäänkö ennakko- ja/tai jälkitarkastukset kaikille budjettikohdille? — Kuinka monta laskua tarkastettiin, mikä osuus laskuista otettiin näytteeseen ja mikä osuus tarkistetuista laskuista sisälsi virheitä? — Valmisteliko neuvosto toimintasuunnitelmaa tämän ongelman ratkaisemiseksi, ja jos valmisteli, milloin se aiotaan panna täytäntöön? C. budjettikohta 2 2 0 2 (tulkkauskulut): — Syyt tulkkauskuluja koskevan budjettikohdan 2 2 0 2 määrärahojen kaksinkertaistumiseen (vuodesta 2006 vuoteen 2007). — Miksi neuvoston on tarpeen siirtää rahaa tästä budjettikohdasta valtuutettujen matkakuluihin? — Miksi neuvosto käytti 12 672 000 euroa tulkkausmäärärahoja valtuutettujen matkakuluihin vuonna 2006? — Miksi se ei lisännyt kyseisen budjettikohdan määrärahoja samalla summalla vuonna 2007? — Mikä on tarkka summa, jonka neuvosto siirsi varainhoitovuotta 2007 varten tästä budjettikohdasta kohtaan 2 2 0 0 tai johonkin toiseen kohtaan? D. budjettikohta 2 2 0 0 (valtuuskuntien matkakulut): — Budjettikohdan oikeusperustana on osittain yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan neuvoston pääsihteerin päätös N:o 190/2003, jota ei ole julkaistu virallisessa lehdessä. — Voisiko neuvosto julkaista avoimuuden vuoksi kaikki päätöksensä verkkosivustollaan ja asiakirjahakemistossaan? E. budjettikohta 3 0 0 2 (Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan ja yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (ETPP/YUTP) erityisneuvonantajat): — Mitä summia neuvosto siirsi tähän budjettikohtaan vuodeksi 2007 ja kuinka monta erityisneuvonantajaa varten?
3.

pahoittelee, että asetuksen (EY) N:o 168/2007 21 artiklan 10 kohdassa vastuuvapauden myöntämistä koskevan parlamentin päätöksen määräajaksi asetettiin 30. huhtikuuta vuonna n + 2 eikä sitä ole yhdenmukaistettu muutetussa asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (8) tarkoitetun uuden määräajan kanssa, joka on 15. toukokuuta vuonna n + 2;
10.

panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin nimesi vuoden 2007 vuosikertomuksessaan kolme mahdollista riskiä, jotka liittyvät toimintojen siirtämiseen jälleenrakennusvirastolta lähetystöille: a) koska viraston toimet ovat luonteeltaan monivuotisia, määrärahoja on vielä käyttämättä 453 000 000 euroa ja ne on pantava täytäntöön vuoden 2008 jälkeen, joka on viraston viimeinen toimintavuosi; b) komission 11. kesäkuuta 2008 antamat ohjeet tilisiirroista eivät kata viraston kaikkia tase-eriä; c) taseessa 31. joulukuuta 2007 näkyvä 180 000 000 euron ylijäämäkertymä ja sen hallinnointi on siirrettävä komissiolle viraston toimikauden päättyessä;
3.

panee merkille tilintarkastustuomioistuimen havainnon, että seurantakeskus on Norjan kanssa eri mieltä Norjan rahoitusosuudesta seurantakeskuksen työssä, mihin on syynä se, että alkuperäisessä allekirjoitetussa sopimuksessa, jota seurantakeskus soveltaa, oleva laskentamalli eroaa Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun ja Norjan soveltaman sopimuksen laskentamallista; panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, että eri laskentamallin takia seurantakeskuksen laskelma rahoitusosuudesta on suunnilleen 80 000 euroa korkeampi kuin Norjan;
1.

korostaa, että viraston talousarvio rahoitetaan sekä EU:n talousarviosta että pääasiassa maksuilla, joita lääketeollisuuden hakijat maksavat yhteisön markkinoille saattamista koskevan luvan saamiseksi ja ylläpitämiseksi; panee kuitenkin merkille, että EY:n yleinen rahoitusosuus kasvoi 24,48 prosentilla vuodesta 2006 vuoteen 2007 ja sen osuus vuoden 2007 kokonaistuloista on 24,13 prosenttia; on tässä mielessä tietoinen uusista tehtävistä, jotka johtuvat lastenlääkkeistä 12. joulukuuta 2006 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 1901/2006 (7), sekä harvinaislääkkeitä koskevan budjettikohdan määrärahojen lisäyksestä;
3.

panee tyytyväisenä merkille, että talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea allekirjoittivat joulukuussa 2007 uuden hallinnollista yhteistyöjärjestelyä koskevan sopimuksen kaudelle 2008–2014; on vakuuttunut siitä, että näiden kahden toimielimen välinen yhteistyö on taloudellisesti kannattavaa eurooppalaisten veronmaksajien kannalta; pitää lisäksi myönteisenä, että alueiden komitea on aloittanut EMAS-sertifioinnin (Eco-Management and Audit Scheme);
6.

panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimeen liittyi vuoden 2007 aikana kaksi uutta jäsentä Bulgarian ja Romanian liittymisen jälkeen; toteaa, että yhteisön tilintarkastuselimen alkuperäinen perusperiaate – yksi kansallinen jäsen jokaisesta jäsenvaltiosta – on nyt johtanut siihen, että elintä hallinnoi 27-jäseninen kollegio; on varma siitä, että tämä rakenne on nyt saavuttanut rajansa ja tarvitaan perusteellista uudistusta ja Euroopan unionin ulkoisten tilintarkastusjärjestelyjen vahvistamista; korostaa, että mitä voimakkaampi tilintarkastustuomioistuin on, sitä voimakkaampi on myös vastuuvapausviranomainen ja sitä paremmin täytäntöönpanoa pystytään valvomaan; kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita käynnistämään keskustelut tilintarkastustuomioistuimen uudistuksesta ja ottamaan parlamentin mukaan näihin keskusteluihin;
5.

on huolissaan tilintarkastustuomioistuimen havainnosta, että koska virastolla ei ole käteisvarojen hoidon menettelyjä, suuri käteisvarojen määrä on käyttämättömänä tileillä, joiden korkotuotto on liian alhainen; toteaa, että tilien (taseen) mukaan viraston käteisvarat ja muut rahavarat olivat 31. joulukuuta 2007 yhteensä 32 600 000 euroa;
—

toiminta-avustukset, joilla rahoitetaan osa Euroopan tuomarineuvostojen verkoston (European Network of Councils for the Judiciary) ja Euroopan unionin korkeimpien oikeuksien presidenttien verkoston (Network of the Presidents of the Supreme Judicial Courts of the European Union) pysyvästä työohjelmasta aiheutuvista kustannuksista. Avustus myönnetään siltä osin kuin kustannukset ovat aiheutuneet verkostojen ajaessa yleistä eurooppalaista etua edistämällä näkemysten ja kokemusten vaihtoa asioissa, jotka koskevat verkoston jäsenten lainkäyttöä, järjestäytymistä ja toimintaa niiden käyttäessä tuomiovaltaa ja/tai toimiessa neuvonantajina yhteisön oikeuden alalla,
11.

panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt antamaan yksityiskohtaisia tietoja poliisiakatemian henkilöstön henkilökohtaisiin menoihinsa käyttämien määrärahojen määrästä eikä siitä, millaisista erityyppisistä menoista on kyse; toteaa, että poliisiakatemian parlamentin pyynnöstä toimittamat tiedot koskivat matkapuhelinten käyttöä, virka-autojen käyttöä, kalusteiden hankkimista henkilöstön asuntoihin ja henkilökunnan ilmaisia kuljetuksia lento- ja rautatieasemille; panee merkille, että poliisiakatemian mukaan määriä on peritty tähän mennessä takaisin seuraavasti: — matkapuhelinten käyttö henkilöstön henkilökohtaisiin menoihin: 3 405 Englannin puntaa ajanjaksolla huhti–joulukuu 2007, kaikki kustannukset on peritty takaisin, — virka-autojen käyttö henkilöstön henkilökohtaisiin menoihin: 1 157 Englannin puntaa ajanjaksolla heinä–joulukuu 2007, kaikki kustannukset on peritty takaisin; autot on sittemmin myyty, — kalusteet: 6 625 Englannin puntaa vuonna 2007 hankituista kalusteista; kalusteet on sittemmin myyty, — henkilöstön ilmaiset kuljetukset lento- ja rautatieasemille: 9 508 Englannin puntaa vuonna 2007; takaisinperintä on aloitettu;
3.

panee merkille, että vuosina 2003–2008 maksusitoumusmäärärahat ovat kasvaneet kaksinkertaisiksi 4,4 miljoonasta eurosta 9 miljoonaan euroon ja virkojen määrä on noussut 31:stä 57:ään (6 uutta virkaa vuonna 2009), kun taas kanteluiden määrä on noussut 2 436:sta 3 346:een ja aloitettujen uusien tutkimusten määrä 253:sta 293:een; toteaa, että virkojen määrä ei lisääntynyt kolmen viime varainhoitovuoden aikana, mutta niiden määrää suunniteltiin lisättävän 63:een vuonna 2009; panee merkille myös, että vuonna 2008 tehtyjen sisäisten uudelleenjärjestelyiden jälkeen 57 virasta 24 on tarkoitettu kanteluiden analysoimiseen ja tutkimusten suorittamiseen (oikeudellinen osasto) ja 31 kanteluiden kirjaamiseen, jakamiseen ja seurantaan sekä muuhun sellaiseen työhön, joka ei suoranaisesti liity viraston varsinaiseen toimintaan (hallinto- ja rahoitusosastot);
18.

panee merkille, että OLAF käynnisti poliisiakatemiaa koskevan sisäisen tutkimuksen vuonna 2008 sen jälkeen, kun tilintarkastustuomioistuin ja sisäisen tarkastuksen yksikkö olivat saaneet selville, että poliisiakatemian henkilöstön jäsenet olivat käyttäneet julkisia varoja henkilökohtaisiin tarkoituksiin; toteaa, että poliisiakatemian parlamentin pyynnöstä vuonna 2009 toimittamat tiedot koskivat matkapuhelinten käyttöä, kalusteiden hankkimista henkilöstön asuntoihin ja henkilökunnan ilmaisia kuljetuksia lento- ja rautatieasemille; panee merkille, että poliisiakatemian mukaan määriä on peritty tähän mennessä takaisin seuraavasti: — matkapuhelinten käyttö henkilöstön henkilökohtaisiin menoihin: 3 405 Englannin puntaa ajanjaksolla huhti–joulukuu 2007, kaikki kustannukset on peritty takaisin, — virka-autojen käyttö henkilöstön henkilökohtaisiin menoihin: 1 157 Englannin puntaa ajanjaksolla huhti–joulukuu 2007, kaikki kustannukset on peritty takaisin; autot on sittemmin myyty, — kalusteet: 6 625 Englannin puntaa vuonna 2007 hankituista kalusteista; kalusteet on sittemmin myyty, — henkilöstön ilmaiset kuljetukset lento- ja rautatieasemille: 9 508 Englannin puntaa vuonna 2007, takaisinperintä on aloitettu;
3.

panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin on havainnut ongelmia hankintamenettelyissä – etenkin puitesopimusten määrärahat on aliarvioitu; korostaa erityisesti, että hankintoja koskevien määrärahojen arvioiminen liian pieniksi haittaa oikeudenmukaista kilpailua, sillä yritykset ovat vähemmän halukkaita esittämään tarjouksia, jos niiden arvo on pieni; panee kuitenkin merkille viraston vastauksen tähän sen tehtyä vuoden 2009 kolmannella neljänneksellä uuden ehdotuspyynnön aiempien puutteiden korjaamiseksi;
10.

panee tyytyväisenä merkille, että parlamentin aikaisempien vastuuvapauspäätösten jälkeen on toteutettu jatkotoimia, erityisesti parlamentin OLAFin kertomuksesta tekemistä huomautuksista, ja että korjauskertoimella tarkistettuina siirretyistä palkanosista on tehty hallinnollinen tutkimus, jonka perusteella kaikki asianomaisten virkamiesten aiheettomasti saamat määrät on maksettu takaisin, kurinpitomenettelyt on aloitettu ja sisäisen tarkastajan suositukset on pantu täytäntöön tai niiden täytäntöönpano on käynnissä;
5.

on huolissaan siitä, että vaikka asetuksen (EY) N:o 683/2008 perusteella 1. tammikuuta 2009 alkaen komissio vastaa varojen hallinnoinnista ja eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) täytäntöönpanosta, toimintoja tai omaisuutta ei ollut siirretty komissiolle vielä vuoden 2008 loppuun mennessäkään eikä uutta komission ja viranomaisen välistä vastuujakoa ollut otettu huomioon kummankaan tilinpäätöksissä; toteaa tilintarkastustuomioistuimen antamien tietojen perusteella, että viranomaisen olisi pitänyt merkitä 58 400 000 euron summa velaksi komissiolta eikä komissiolta saaduksi ennakkomaksuksi; toteaa lisäksi, että tileille ei olisi myöskään pitänyt kirjata Euroopan avaruusjärjestölle maksettavia 55 600 000 euroa, sillä niissä on kyse yhteisöjen rahoitusosuuksista Galileo- ja EGNOS-ohjelmille, jotka on nyt siirretty komission vastuulle;
5.

toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan seuraavaan varainhoitovuoteen siirrettyjen määrärahojen määrä oli yli 55 prosenttia varainhoitovuoden 2008 määrärahoista (4 900 000 euroa); panee kuitenkin merkille säätiön vastauksen, jonka mukaan puutteita on, mutta siirrettyjen määrärahojen määrä on pienempi (10 prosenttia) kuin tilintarkastustuomioistuin on esittänyt, koska säätiön vuotuisessa ohjelmoinnissa oli joka tapauksessa aiottu siirtää seuraavaan varainhoitovuoteen 45 prosenttia osaston 3 määrärahoista tutkimussopimusten keston ja säätiön maksuaikataulun vuoksi; korostaa silti tilanteen osoittavan, että säätiön toiminnan suunnittelussa ja ohjelmoinnissa on puutteita, ja toteaa sen olevan vuotuisuusperiaatteen vastainen; kehottaa näin ollen säätiötä ryhtymään toimiin tällaisen tilanteen välttämiseksi tulevaisuudessa ja ilmoittamaan niistä vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle;
3.

panee merkille, että talous- ja sosiaalikomitean vakinaiset virat lisääntyivät hieman (700 virkaa vuonna 2008 ja 695 virkaa vuonna 2007) ja että lähes kaikki kyseisistä viroista on täytetty (14 avointa virkaa vuonna 2008 ja 8 avointa virkaa vuonna 2007); pitää myönteisenä, että talous- ja sosiaalikomiteassa on hyväksytty ja pantu täytäntöön keskipitkän aikavälin suunnitelma (vuosien 2008–2013 strategia) yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja monimuotoisuuden edistämiseksi sihteeristössä – tavoitteena on erityisesti ottaa käyttöön joustava työaika tulevaisuudessa – sekä keskipitkän aikavälin koulutussuunnitelma (2008–2010) ja kehitetty henkilöstökiertoa koskeva strategia, ja toivoo, että sille tiedotetaan henkilöstöpolitiikan edistymisestä;
13.

panee merkille, että viranomainen on onnistunut täyttämään 318 sen henkilöstötaulukossa esitetyistä 335 virasta (eli vuoden 2007 jälkeen on otettu palvelukseen 45 väliaikaista toimihenkilöä) kärsittyään useiden vuosien ajan vaikeuksista saada Parmaan korkeasti koulutettua tieteellistä henkilöstöä; ottaa huomioon, että 40 muuta henkilöä (ylimääräisiä toimihenkilöitä, sopimussuhteisia toimihenkilöitä ja kansallisia asiantuntijoita) on otettu palvelukseen avustamaan viranomaista sen tehtävien suorittamisessa;
7.

on huolestunut siitä, että tilintarkastustuomioistuimen huomautusten mukaan virasto oli maksanut yli 17 000 000 euroa yksipuolisten, ainoastaan viraston allekirjoittamien avustuspäätösten perusteella, vaikka tällaista välinettä ei ole mainittu virastoihin sovellettavissa säännöksissä; on lisäksi huolestunut siitä, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan virasto oli useissa tapauksissa allekirjoittanut päätöksen sen jälkeen, kun toiminta oli jo alkanut tai jopa saatu päätökseen; panee kuitenkin merkille viraston vastauksen, jossa vakuutetaan, että uudet puitekumppanuussopimukset on nyt allekirjoitettu kaikkien niiden rajavalvontaviranomaisten kanssa, jotka osallistuvat viraston koordinoituihin yhteisoperaatioihin;
1.

on pettynyt siihen, ettei virasto laatinut monivuotista työohjelmaa ja ettei sen vuotuisen työohjelman ja maksusitoumusmäärärahojen välillä ollut yhteyttä; korostaa, että viraston on syytä ottaa ohjelmasuunnittelussaan käyttöön SMART-tavoitteet ja RACER-indikaattorit voidakseen arvioida toiminnan tuloksia; panee kuitenkin merkille viraston vastauksen, jossa vakuutetaan, että virasto on parantanut vuoden 2009 työohjelmaa ottamalla käyttöön tavoitteet ja keskeiset tulosindikaattorit sekä paremman resurssisuunnittelujärjestelmän; pyytää siksi virastoa esittämään tällaisen strategian parlamentille mahdollisimman pian; kehottaa virastoa harkitsemaan Ganttin prosessikaavion käyttöönottoa kaikkien operatiivisten toimiensa suunnittelussa, jotta on mahdollista yksilöidä nopeasti kunkin toimihenkilön hankkeen parissa käyttämä aika ja suosia menettelytapaa, jossa keskitytään tulosten saavuttamiseen;
326.

on erittäin huolestunut siitä, että tapa, jolla komission tilintarkastusstrategiaa on sovellettu kuudenteen puiteohjelmaan, on jo johtanut siihen, että kaksi entistä osallistujaa on käynnistänyt oikeusjutut; korostaa, että kaiken pitkäaikaisen yhteistyön täytyy perustua luotettavuuteen, ja pyytää oikeusvarmuuden vuoksi, että komissio pidättyisi tekemästä uudelleen kuudennen puiteohjelman hankkeiden rahoitusselvityksiä koskevia, komission jo kertaalleen hyväksymiä laskelmia esittämällä uusia tulkintoja kuudennen puiteohjelman mallisopimuksen yleisissä ehdoissa (liite II) vahvistetuista tukikelpoisuuskriteereistä (40); kehottaa komissiota etsimään entistä ponnekkaammin ratkaisua ja erityisesti yksinkertaistamaan perintämenettelyjä asianmukaisten kiinteitä maksuja koskevien menettelyjen avulla ja ottaen huomioon tuensaajien vilpittömyyden ja aiheelliset odotukset sekä ilmaisee toivovansa vuoropuheluun perustuvaa ratkaisua;
9.

kiittää tilintarkastustuomioistuinta siitä, että se on halukas esittämään kantansa yhteisyrityksen taloushallintoa koskevista säännöistä, jotka hallintoneuvosto vahvisti heinäkuussa 2007; korostaa, että näiden sääntöjen on oltava yhteisön elimiin sovellettavan varainhoidon puiteasetuksen mukaisia, ja kannattaa tilintarkastustuomioistuimen näkemystä, että talousarvion toteuttamista ja tilinpäätöksen esittämistä, hankintamenettelyjä ja sisäisen tarkastuksen toimintoa koskevia säännöksiä on täydennettävä; toteaa lisäksi, että yhteisyrityksen on vahvistettava taloushallintoa koskevien sääntöjensä soveltamissäännöt;