NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä tammikuuta 1999,

tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta "Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu" (1998-2002) (1999/169/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),

sekä katsoo, että

1) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään 182/1999/EY (4) hyväksyneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä `TTK`) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä `viides puiteohjelma`) vuosiksi 1998-2002; puiteohjelmassa esitetään kilpailukykyisen ja kestävän kasvun alalla toteutettavien toimien pääperiaatteet sekä tieteelliset ja teknologiset tavoitteet,

2) perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön puiteohjelman kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin ja että kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

3) Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (5) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on teettänyt ulkopuolisen arvioinnin ja toimittanut sen sekä sitä koskevat päätelmänsä ja huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle,

4) perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä `osallistumista ja tietojen levittämistä koskevat säännöt`) 25 päivänä joulukuuta 1998 tehtyä neuvoston päätöstä 1999/65/EY (6) sovelletaan tähän erityisohjelmaan; kyseisissä säännöissä sallitaan yhteisen tutkimuskeskuksen osallistuminen tähän erityisohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin,

5) tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteistyön lisäksi kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla,

6) tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyjä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää TTK:n tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) käyttöön, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta,

7) tiedeyhteisön, teollisuuden ja käyttäjien on tärkeää osallistua merkittävästi toiminnan määrittelyyn, ja tarvittaessa niiden olisi osallistuttava tämän ohjelman täytäntöönpanoon,

8) viidennen puiteohjelman tutkimustoimet on suunnattava myös innovaatioon muun muassa ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden edistämiseksi,

9) pk-yrityksiä olisi erityisesti rohkaistava osallistumaan,

10) tämän ohjelman toteuttamisessa on otettava huomioon yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteisön politiikka,

11) tehokkaalla ja avoimella hallinnolla ohjelmasta tulee tehokkaampi ja käyttäjäystävällisempi,

12) hallinnolliset kulut olisi sisällytettävä yhteisön talousarvioon avoimuutta edistävällä tavalla,

13) tämän ohjelman täytäntöönpanoa on syytä seurata, jotta ohjelmaa voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arviointi ohjelman toteuttamisen etenemisestä, ja

14) tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityisohjelmien tieteellisestä ja teknisestä sisällöstä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti 25 päivän tammikuuta 1999 ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi erityisohjelma `kilpailukykyinen ja kestävä kasvu` (jäljempänä `erityisohjelma`).

2 artikla

1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä on viidennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 2 705 miljoonaa euroa, josta enintään 6,5 % varataan komission hallinnollisiin menoihin.

Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta rahamäärästä varataan

- 646 miljoonaa euroa kaudeksi 1998-1999

ja

- 2 059 miljoonaa euroa kaudeksi 2000-2002.

Neuvosto mukauttaa viimeksi mainittua määrää viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa määritellyin edellytyksin viidennen puiteohjelman 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa. Erityisohjelmaa toteutettaessa ei ennen neuvoston päätöstä saa ylittää ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyä määrää.

3. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä asetettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten ottaen huomioon monivuotisten rahoitusnäkymien perusteella käytettävissä olevat varat.

3 artikla

1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne ovat yhdenmukaiset viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen periaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden kanssa.

2. Toteutettavien TTK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valintaperusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tietojen levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa.

Lisäksi teollisuuden olisi osallistuttava yhteisesti rahoitettaviin teollisiin toimiin yleensä toiminnan luonteen ja tarkoituksen mukaisesti.

Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla.

3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tietojen levittämistä koskevia sääntöjä.

4. Yhteisön osallistumista puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa.

Erityisohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV.

Ohjelman täytäntöönpanosäännöt annetaan tämän päätöksen liitteessä III.

4 artikla

Ottaen huomioon 3 artiklassa tarkoitetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio:

a) seuraa kulloinkin soveltuvalla riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella erityisohjelman täytäntöönpanoa ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti neuvostolle ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi; ja

b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin erityisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toimista.

5 artikla

1. Komissio laatii työohjelman, jossa määritellään:

a) yksityiskohtaisesti liitteessä II olevat tavoitteet ja TTK:n painopisteet;

b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu;

c) liitteessä III mainitut koordinointijärjestelyt sekä järjestelyt viidennen puiteohjelman kolmannen toimen innovaatioon ja pk-yritysten osallistumiseen liittyvien tavoitteiden tukemiseksi; sekä

d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden soveltamista koskevat järjestelyt kutakin epäsuoraa TTK-tointa varten.

2. Työohjelmassa otetaan huomioon tiedeyhteisön, teollisuuden ja käyttäjien asiaan liittyvät edut. Epäsuorat TTK-toimet toteutetaan työohjelman perusteella osallistumista ja tietojen levittämistä koskevissa säännöissä annettujen menettelyjen mukaisesti.

3. Työohjelma päivitetään tarvittaessa, ja komissio antaa sen kaikkien asianomaisten osapuolten käyttöön käyttäjäystävällisessä muodossa, myös sähköisessä muodossa.

6 artikla

1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman täytäntöönpanosta.

2. Seuraavien toimenpiteiden toteuttamiseen sovelletaan 7 artiklassa säädettyä menettelyä:

- 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatiminen ja päivitys, myös ehdotuspyyntöjen sisällön osalta;

- rahoitettaviksi ehdotettujen TTK-toimien hyväksyminen mukaan lukien kolmansien maiden yksiköiden osallistuminen, kun tämän ohjelman mukainen yhteisön osuus on vähintään:

- avaintoimintojen i, iii ja iv osalta 1,5 miljoonaa euroa;

- muun toiminnan osalta 0,75 miljoonaa euroa;

viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvioinnin toimeksiannon laatiminen;

liitteessä I esitetyn rahamäärän viitteellisen jakautumisen mahdollinen tarkistus.

7 artikla

1. Komissiota avustaa ohjelmakomitea (jäljempänä `komitea`), joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

2. Edellä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa edellä tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.

b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.

Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa yhdeksän viikon määräajassa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.

4. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle erityisohjelman toteuttamisen yleisestä edistymisestä ja erityisesti kaikkien tästä ohjelmasta rahoitettujen TTK-toimien edistymisestä.

8 artikla

Komissio tiedottaa säännöllisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjelman toteuttamisen yleisestä edistymisestä, myös pk-yritysten osallistumisesta ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 1999.

Neuvoston puolesta

J. FISCHER

Puheenjohtaja

(1) EYVL C 260, 18.8.1998, s. 33.

(2) Lausunto annettu 15. joulukuuta 1998 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(3) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 123.

(4) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1.

(5) EYVL L 126, 18.5.1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18.12.1997, s. 1).

(6) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 46.

LIITE I

TARPEELLISEKSI ARVIOIDUN RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE II

TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET SEKÄ PAINOPISTEET

JOHDANTO

Euroopan unionin talouden tulevaisuuden kannalta ratkaisevia tekijöitä ovat kilpailukyky ja kestävä kehitys. Niiden avulla voidaan luoda vaurautta ja työpaikkoja, parantaa kansalaisten elämänlaatua sekä suojella ympäristöä ja luonnonvaroja. Tällaisten tavoitteiden toteutuminen riippuu puolestaan kansalaisten, yritysten, alueiden, kansojen ja yhteisön kyvystä tuottaa huomispäivän tiedettä ja teknologiaa ja hyödyntää niitä korkealaatuisissa tuotteissa ja palveluissa sekä uusissa ja entistä tehokkaammissa organisaatiomuodoissa. Tutkimuksen merkitys on tietenkin ratkaiseva, kun luodaan kilpailukykyisempää teknologiapohjaa unionin teollisuudelle ja edistetään siirtymistä kestävämpään elämäntapaan. Tämä edellyttää sekä työtapojen muuttamista että voimavarojen mahdollisimman tehokasta käyttöä.

Enää ei voida ajatella, että kilpailukyky ja kestävä kehitys koskisivat ainoastaan yksittäisiä organisaatioita tai aloja. Talouden globaalistuessa ja sen sisäisten riippuvuussuhteiden vahvistuessa on toimittava "systeemin ehdoilla" siten, että tutkimustoiminnalla tuetaan yhtenäisiä, toisistaan riippuvaisia ja ekologisesti tehokkaita teollisia ja sosiaalisia järjestelmiä, jotka täyttävät sekä markkinoiden odotukset että yhteiskunnan tarpeet. Keskeisellä sijalla ovat joustavissa organisaatioissa toteutetut tehokkaat laatutuotantojärjestelmät, joilla valmistetaan korkealaatuisia ja ympäristöä säästäviä tuotteita ja palveluja. (Euroopan unionissa on runsaat kaksi miljoonaa teollisuusyritystä, joissa työskentelee yhteensä yli 40 miljoonaa henkeä. Lisäksi teollisuustoimintaan liittyviä palveluja tarjoavissa yrityksissä työskentelee 80 miljoonaa henkeä.) Tätä vaurautta luovaa toimintaa olisi tuettava avaintuotteiden ja -palveluiden tarjonnalla. Näitä ovat mm. tehokkaat liikennejärjestelmät ja saastuttamattomat ja turvalliset kulkuneuvot, jotka helpottavat kaupankäyntiä sekä tavaroiden ja henkilöiden kestävää liikkuvuutta. Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun takaamiseksi on kehitettävä myös laadukkaita materiaaleja sekä luotettavia mittaus- ja testausjärjestelmiä ja käytettävä tarkkaan hyväksi tutkimuksen aineellisia ja aineettomia perusrakenteita. Tällainen kokonaisvaltainen ajattelutapa on paras tapa lisätä Euroopan talousjärjestelmän pitkän aikavälin tehokkuutta ja kestävyyttä huolimatta rajoituksista, jotka aiheutuvat maailmanmarkkinoiden muutoksista, ja samalla kantaa vastuuta ympäristöstä ja ihmisistä.

Ohjelman strateginen tavoite

Erityisohjelman perustavoitteena on tukea tutkimustoimintaa, joka edistää kilpailukykyä ja kestävää kehitystä, erityisesti silloin kun nämä kaksi tavoitetta vaikuttavat toisiinsa. Elinkeinoelämän tehtävänä on toisaalta osoittaa sellaisia alueita, joilla tarvitaan yhteistyötä, ja toisaalta koota yhteen ja yhdistellä monialaisia hankkeita lisäarvoketjun eri osa-alueilta niin, että uuden teknologian omaksuminen ja innovaatioiden kehittäminen sujuisi mahdollisimman tehokkaasti kaikkialla Euroopan unionissa. Kehittämällä uusia ratkaisuja, kuten ympäristöä säästävä teollisuus, intermodaalisuus, uuden sukupolven lentokoneet ja muut liikennevälineet, ja innovatiivisia uusien teknologioiden yhdistelmiä valmistetaan perinteisiä teollisuudenaloja kohtaamaan uuden vuosituhannen haasteet ja vahvistetaan strategista näkemystä tutkimuksen tehtävistä unionin teollisuuden kaikilla aloilla. Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevassa toiminnassa keskitytään tarkoin yksilöityihin tarpeisiin sekä poliittisten päättäjien tiedonsaannin parantamiseen teknologisten ja organisatoristen muutosten vaikutusten osalta. Kaikilla näillä aloilla kiinnitetään erityistä huomiota myös innovaatioon ja pk-yritysten kannustamiseen ja tukemiseen tavoitteena poistaa esteitä, joiden vuoksi talouselämän ja yhteiskunnan on vaikea hyödyntää tutkimustuloksia tehokkaasti.

Yhteiskunnallisten ja taloudellisten tarpeiden tyydyttäminen. Ohjelman tarkoituksena on kehittää kokonaisvaltaista ajattelua, vahvistaa unionin elinkeinoelämän innovatiivisuutta, tukea uuteen teknologiaan ja uusiin markkina-alueisiin erikoistuneiden yritysten ja palveluiden luomista ja siten edistää aikamme suurten yhteiskunnallisten ongelmien, erityisesti työttömyyden, ratkaisemista. Samaan aikaan tutkitaan kestävää liikkuvuutta sekä ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavia ja kuluttajaa hyödyttäviä menetelmiä, tuotteita ja palveluita tavoitteena parantaa elämänlaatua ja työoloja.

Eurooppalaisen lisäarvon luominen. Toiminnalla, jolla pyritään ratkaisemaan useampia kuin yhtä valtiota koskevia ja eri avainaloilla esiintyviä ongelmia, on selkeästi eurooppalainen ulottuvuus. Sama pätee myös yhteisön politiikkaa tukevien sääntöjen ja standardien laatimiseen. Konkreettisten ja näkyvien tulosten saamiseksi kalliin teknologian avulla tarvitaan kriittistä massaa, jonka saavuttamiseksi on otettava käyttöön kaikki kansalliset voimavarat ja muut yhteisön TTK-politiikan välineet.

Euroopan kilpailukyvyn tukeminen. Euroopan unioni on tärkeimmistä kilpailijoistaan jäljessä siinä suhteessa, ettei se pysty yhtä hyvin muuttamaan tieteellisen tutkimuksen tuloksia innovaatioiksi. Kilpailukyvyn parantamiseksi ja tuottavuuden lisäämiseksi on tuettava sekä tutkimusta että innovaatioita, jotka liittyvät uusiin tuote- ja palveluideoihin sekä tuotantojärjestelmiin ja organisaatiomalleihin (esimerkiksi ympäristöä säätävään teollisuuteen).

Eettisten kysymysten huomioon ottaminen. Kaikkia erityisohjelman toimia toteutettaessa kunnioitetaan täysin ihmisoikeuksia ja eettisiä perusperiaatteita viidennen puiteohjelman 6 artiklan mukaisesti.

YHTEYDET MUIHIN OHJELMIIN JA TÄYDENTÄVYYS NIIDEN KANSSA

Eri avaintoimintakokonaisuuksia ja ohjelmia sekä yhteisen tutkimuskeskuksen toimintaa on yhtenäistettävä ja koordinoitava tarpeen mukaan. Kyseisten toimien välille luodaan asianmukaiset yhteydet. Näin saadaan aikaan mekanismeja, joiden avulla elinkeinoelämä, viranomaiset, käyttäjät ja tutkimusyhteisö voivat yhdessä ratkoa yhteisiä ongelmia erityisesti älykkäiden tuotantojärjestelmien, mikrojärjestelmien, uuden sukupolven lentokoneiden ja muiden liikennevälineiden sekä liikenteen hallinnan aloilla.

Biotieteiden, energia- ja ympäristöteknologian sekä tietoteknologian soveltaminen, mukauttaminen ja yhdistäminen on kilpailukykyisen ja kestävän kasvun jatkumisen kannalta ratkaiseva taloudellinen ja teknologinen haaste. Näihin aloihin liittyvät sovellukset ovat ohjelman olennainen osa, joka toteutetaan läheisessä yhteistyössä muiden erityisohjelmien kanssa.

Erityisesti pyritään varmistamaan tämän aihepiirikohtaisen ohjelman koordinointi muiden aihepiirikohtaisten ohjelmien kanssa, erityisesti liikennetutkimusta koskevien aiheiden osalta. Koordinointi käyttäjät huomioon ottavan tietoyhteiskunnan kehittämistä koskevan erityisohjelman kanssa perustuu seuraavaan periaatteeseen: tietoyhteiskunnan alaan varsinaisesti kuuluvaan teknologiaan liittyvät toimet (kehitys, esittely ja teknologian omaksumiseen tähtäävät toimet mukaan lukien) keskitetään käyttäjät huomioon ottavaa tietoyhteiskuntaa koskevaan ohjelmaan, kun taas toimet, jotka koskevat eri tekniikoiden käyttöönottoa ja yhdistämistä sekä niiden käyttöä kilpailukykyiseen ja kestävään kasvuun liittyvissä sovelluksissa, toteutetaan tämän ohjelman yhteydessä.

Horisontaalisiin ohjelmiin liittyy seuraavia näkökohtia:

- Monia tämän ohjelman ongelmia voidaan käsitellä tehokkaasti ainoastaan laajemmassa kansainvälisessä yhteydessä. Siksi toimintaa on tarkoitus koordinoida tiiviisti yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamiseen liittyvän ohjelman kanssa etenkin niillä aloilla, joilla maailmanlaajuinen kilpailu on ankaraa tai merkittävät maailmantaloudelliset edut ovat kyseessä. Näin on selvästi tuotantoa, maa- ja meriliikennettä, materiaaleja ja standardointia koskevassa tutkimustyössä, jossa yhteistyö kansainvälisten aloitteiden (esim. älykkäitä tuotantojärjestelmiä koskeva IMS-aloite) kanssa toisi lisäarvoa eurooppalaiselle tutkimukselle. COST-ja Eureka-ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet sekä yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa käytetään täysimääräisesti hyödyksi yhteisvaikutuksen luomiseksi tämän ohjelman toimintakokonaisuuksien ja hankkeiden sekä kansallisesti rahoitettujen tutkimustoimien välillä. Eureka-ohjelman kanssa tehtävän yhteistyön yhteydessä voidaan avaintoiminnoissa kehittää hankkeita, jotka vastaavat puiteohjelman kanssa yhteisesti merkittäviä aiheita puiteohjelman valintaperusteiden menettelyjen mukaisesti. Ohjelman kansainvälistä ulottuvuutta vahvistetaan lisäksi erityistoimilla, joiden tarkoituksena on helpottaa yhteisön ulkopuolisissa maissa olevien tutkimusyksiköiden osallistumista ohjelmaan ja pitää yllä yhteyksiä kyseisten maiden Euroopassa koulutettuihin asiantuntijoihin.

- Koska tarve kaventaa tutkimustulosten ja niiden mahdollisten sovellusten välistä kuilua kasvaa ja koska tulokset saattavat kiinnostaa varsin monia yrityksiä, innovaatioihin ja pk-yritysten osallistumiseen liittyviin toimiin kiinnitetään erityistä huomiota kaikissa tähän ohjelmaan kuuluvissa toimintakokonaisuuksissa (mm. tutkimusyhteistyö, suuret teollisuushankkeet, tuki tutkimuksen perusrakenteille) ja ne koordinoidaan tiiviisti innovaatioiden edistämistä ja pk-yritysten osallistumisen rohkaisemista koskevan ohjelman kanssa. Ohjelman tulosten hyödyntämistä edistävistä toimista vastaa innovaatioyksikkö, jonka tehtävänä on myös osaltaan huolehtia siitä, että kyseiset toimet liittyvät innovaatioiden edistämistä ja pk-yritysten osallistumisen rohkaisemista koskevan ohjelman puitteissa toteutettuihin innovaatiotoimiin ja täydentävät niitä.

- Eurooppalaisten tutkijoiden taitotiedon, osaamisen ja pätevyyden sekä tähän ohjelmaan kuuluvilla aloilla tehtävän tutkimuksen sosioekonomisten vaikutusten ymmärtämisen parantaminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa riittävä asiantuntemus ja saada aikaan konkreettisia ja kestäviä vaikutuksia. Koulutus ja sosioekonominen tutkimus ovat näin ollen olennainen osa tätä ohjelmaa, ja niitä täydennetään tarvittaessa yhteyksillä monialaiseen ohjelmaan "Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen". Tämän ohjelman koulutustoimissa tuetaan apurahoja, jotka toteutetaan Marie Curie -apurahoina monialaisessa ohjelmassa vahvistettuja määritelmiä ja sääntöjä noudattaen.

a) AVAINTOIMINTAKOKONAISUUDET

i) Innovatiiviset tuotteet, menetelmät ja organisointi

TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet

Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on kehittää uusia ja aiempaa parempia suunnittelumenetelmiä ja edistyneitä tuotantolaitteita (1) ja -prosesseja, mikä käsittää myös perinteisiin elinkeinoihin kohdistuvan innovaation ja uudenaikaistamisen ja minkä avulla voidaan parantaa palvelujen ja tuotteiden laatua ja alentaa niiden tuotantokustannuksia (tavoitteena on merkittävä parannus keskipitkällä aikavälillä), vähentää tuotteiden haitallisia vaikutuksia niiden koko elinkaaren aikana, lisätä "pehmeän teknologian" (organisointi, hallinto, logistiikka, etätyö jne.) ymmärtämistä ja sulauttaa se teollisuusprosesseihin, sekä edistää Euroopan teollisuuden nykyaikaistamista ja työllisyyttä (tavoitteena on luoda ja säilyttää Euroopan unionissa niin paljon työpaikkoja, että unionin työllisyysprosentti vastaisi unionin pääkilpailijoiden työllisyyslukuja). Toimintoja toteutettaessa painotetaan toisaalta kokonaisvaltaista lähestymistapaa tuotantojärjestelmiin (tuotteet, tuotantovälineet, menetelmät ja organisointi) ja toisaalta hankkeiden kokoamista ja yhdistämistä kohderyhmiin, mikä helpottaa sosioekonomisten, ekologisten sekä kilpailunäkökohtien huomioon ottamista. Erityisesti pyritään kannustamaan pk-yrityksiä osallistumaan ja kiinnitetään huomiota niiden erityistarpeisiin ja asemaan hankintaketjussa. Tutkimustoimintaa koordinoidaan tarpeen mukaan muiden ohjelmien ja erityisesti käyttäjäystävällistä tietoyhteiskuntaa koskevan erityisohjelman kanssa ja/tai se toteutetaan yhteistyössä kansainvälisten aloitteiden (IMS, Eureka) kanssa.

- Tuotannon tehostaminen, mikä käsittää parannettujen tuotteiden ja palvelujen yhdistelmien suunnittelun, valmistuksen ja tarkastuksen, myös mikro- ja nanoteknologian

Kilpailukykyä pyritään parantamaan teollisen lisäarvon ja laadun avulla, reagoimalla välittömästi markkinoiden muuttumiseen, lyhentämällä markkinoille saattamiseen tarvittavaa aikaa sekä pienentämällä materiaalivirtaa.

TTK:n painopisteet: palvelujen ja tuotteiden yhtenäiseen suunnitteluun ja kehittämiseen suunnatut teknologiat, moniteknologiatuotteet (mukaan lukien tuotantolaitteet ja -laitokset) ja niiden valmistus- ja tuotantomenetelmät; edistynyt tuotanto- ja rakennustekniikka, entistä tarkemmat ja luotettavammat koneet ja laitteet; tuotanto- ja jalostusteknologia ja -laitteet, joiden avulla materiaalit voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja tuotteiden kokoa voidaan pienentää muun muassa valmistamalla ja kokoamalla mikrojärjestelmiä; keinot suunnittelijoiden ja kuluttajien lähentämiseksi.

- "Älykäs" tuotanto

Tavoitteena on saavuttaa kaikkien teollisuuden osatekijöiden paras mahdollinen suoritustaso ottamalla käyttöön tietotekniikkaa ja liittämällä ja soveltamalla sitä tuotanto- ja siihen liittyviin logistiikkajärjestelmiin.

TTK:n painopisteet: älykkäät, muunneltavat tuotantojärjestelmät, koneet ja laitteistot; kehittyneiden toimilaitteiden ja anturien avulla tapahtuva suora valvonta; tuotantojärjestelmien käyttöiän pidentäminen ja paras mahdollinen käyttö; älykkäät ja itseään korjaavat käyttö- ja huoltojärjestelmät; huipputeknologian sovellukset, joilla luodaan joustavia, yhteentoimivia hankinta-, tuotanto- ja jakelujärjestelmiä ja -verkostoja.

- Ekologisesti tehokkaat menetelmät ja suunnittelu

Tavoitteena on minimoida tuotteiden koko elinkaaren vaikutukset ympäristöön, kun otetaan huomioon kaikki teollisuustuotannon tärkeimmät vaiheet raaka-aineiden hankinnasta tuotantoon ja jätehuoltoon. Erityistä huomiota kiinnitetään menetelmiin, jotka kuluttavat runsaasti luonnonvaroja sekä jätteiden vähentämiseen ja niiden uudelleenkäyttöön.

TTK:n painopisteet: puhtaat, ekologisesti tehokkaat jalostustekniikat, mukaan lukien uusiutuvien raaka-aineiden käyttö tarvittaessa; perusilmiöiden kuten synteesin, katalyysin, rikastus- ja reaktiomekanismien sekä prosessien mallintamisen ja simuloinnin hallitsemiseen keskittyvä tutkimus; vaikutusten seuranta ja riskien arviointi; käyttämättömien varojen ja jätteiden välitön talteenotto niiden käyttö- ja syntypaikalla; jätteiden käsittelyssä, kierrätyksessä ja turvallisessa hävittämisessä käytettävät menetelmät; tuotteiden ja tuotantojärjestelmien mukauttaminen, uudelleenkäyttö tai käytöstä poistaminen.

- Tuotannon ja työn organisointi

Tavoitteena on luoda erittäin suorituskykyisiä teollisuusjärjestelmiä, virtuaaliverkostoja, ja joustavia, asiakasläheisiä teollisuusyritysten ja niihin liittyvien palveluyritysten, mukaan lukien pk-yritykset, verkostoja, joiden työntekijät ovat monitaitoisia ja hyvin motivoituneita ja joissa on miellyttävät, turvalliset ja tehokkuutta edistävät työolosuhteet. Samalla on otettava huomioon Euroopan eri maiden yhteiskunnan ja elinkeinoelämän erilaiset perinteet ja erityisominaisuudet.

TTK:n painopisteet: niiden inhimillisten, organisatoristen, sosioekonomisten ja lainsäädännöllisten tekijöiden tutkimus, joista riippuu, pystyvätkö yritykset vähitellen siirtymään tehokkaisiin ja kestäviin tuotanto- ja kulutustapoihin; uudet päätöksenteon apuvälineet ja uudenlaiset menetelmät muutoksenhallinnassa ja henkilöstöhallinnossa, jotka kattavat myös työn organisoinnin, ammattitaitotarpeet ja työntekijän suojelun; uusien, kestävän kulutuksen ja tuotannon periaatteiden mukaisten liikeideoiden, työmuotojen ja tuotantoratkaisujen vaikutuksia ja hyväksyntää koskeva tutkimus, mukaan lukien yhteiskunnan ja yritysten yhteydet.

ii) Kestävä liikenne ja liikennemuotojen yhteensopivuus

TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet

Tämän avaintoimintakokonaisuuden yleisenä tavoitteena on tasapainottaa toisaalta liikkuvuuden kasvava kysyntä ja toisaalta luonnonvarojen kestävä käyttö sekä ympäristöön, yhteiskuntaan, talouteen ja turvallisuuteen liittyvät rajoitukset. Sen avulla voidaan katkaista talouskasvun suora yhteys liikennemäärien kasvuun, vähentää eri kuljetusmuotojen haitallisia vaikutuksia ja edistää niiden kestävämpää käyttöä. Erityistä huomiota kiinnitetään yhdistelmäkuljetuksiin ja siihen, miten eri liikennemuotojen vahvuudet voitaisiin parhaiten yhdistää käyttäjien tarpeiden mukaisten ovelta ovelle -palvelujen tarjoamiseksi sekä matkustaja- että rahtiliikenteessä. Tavoitteena on liikkuvuuden parempi hallittavuus. Tässä avaintoiminnossa tuetut toimet koordinoidaan muiden liikennettä koskevien avaintoimintojen yhteydessä toteutettujen toimien kanssa.

- Modaalisen ja intermodaalisen liikenteen hallintajärjestelmät

Yhtä tai useampaa kulkumuotoa käyttävän liikenteen hallintajärjestelmät. Tavoitteena on rationaalisten ja tehokkaiden yhtä tai useampaa kulkumuotoa käyttävän liikenteen hallintajärjestelmien kehittäminen, toimivuuden varmistaminen, esittely ja käyttöönoton helpottaminen ilma-, meri-, sisävesi-, raide-, maantie- ja kaupunkiliikennettä varten, ja yhdistää näihin järjestelmiin muun muassa ohjelman tarjoamat käyttäjät huomioon ottavan tietoyhteiskunnan mahdollisuudet, mukaan lukien asiaan liittyvien tietojen sekä asiaan liittyvien yhtenäisten järjestelmien soveltaminen ja toimivuuden varmistaminen hallintajärjestelmien käyttöönoton helpottamiseksi.

TTK:n painopisteet: yhtä tai useampaa kulkumuotoa käyttävän liikenteen ja kuljetusten hallintajärjestelmien kehittäminen, toiminnan varmistaminen ja esittely, kyseisten järjestelmien käyttöönottoon liittyvät toiminnalliset, lainsäädännölliset, hallinnolliset ja rakenteelliset ratkaisut sekä hinnoittelujärjestelmät; eri kuljetusmuotoja koskevien tieto- ja tiedonvaihtojärjestelmien, mukaan lukien tosiaikainen tiedottaminen, sähköinen tietopalvelu ja muut käyttäjäpalvelut, niveltäminen liikenteen hallintaan ja logistiikkaan; toisen sukupolven satelliittinavigointi- ja paikantamisjärjestelmien (2) kehittäminen; kuljetusten tehostaminen satelliittien avulla; liikenteenhallinnan, kulkuneuvojen ja rahtikuljetusten tunnistamisen, paikantamisen ja ohjauksen, hinnoittelun, rahtisuunnittelun, liikennetiedotuksen ja matkustajapalveluiden sisällyttäminen liikennejärjestelmään.

- Infrastruktuurit ja niiden liitännät liikennevälineisiin ja -järjestelmiin

Tavoitteena on tehostaa liikennejärjestelmien yhteenkytkettävyyttä ja yhteentoimivuutta ja tukea, liikennemuotojen yhteensopivuutta sovittamalla yhteen eri kuljetusmuotojen kaikki osatekijät infrastruktuuria, liikenteen solmukohtia, liikennevälineitä, laitteistoja, toimintoja, palveluita ja sääntelyä myöten.

TTK:n painopisteet: nykyisen infrastruktuurin tehokkaampi käyttö sekä pienemmät käyttö-, kehitys- ja huoltokustannukset; liitäntöjen toimivuus, Euroopan laajuisen liikenneverkon sekä kansallisten, paikallisten ja alueellisten verkkojen väliset yhteydet; infrastruktuureihin ja niiden käyttöön liittyvät uudet ratkaisut; liikenteen, maankäytön, aluesuunnittelun, ympäristön ja terveyden välinen suhde; ruuhkien, luonnonvarojen ja energian kulutuksen, saastumisen ja infrastruktuurin rappeutumisen vähentäminen; julkisten liikennevälineiden ja muiden kulkuvälineiden sisällyttäminen liikennejärjestelmään; innovatiiviset ratkaisut ja toiminnot kaupunkiliikenteessä, kaupunkien välisessä ja maaseudun liikenteessä sekä näiden liikennemuotojen yhteensopivuus kaikkien kuljetusmuotojen, myös vaarallisten tavaroiden kuljetusten, turvallisuus; liikennevälineiden helppokäyttöisyys, turvallisuus ja mukavuus varsinkin niiden ihmisten kannalta, joilla on erityistarpeita; inhimilliset tekijät kuten käyttöliittymät, inhimillinen käyttäytyminen, uusien "älykkäiden" järjestelmien hyväksyttävyys käyttäjien ja toiminnanharjoittajien keskuudessa, parhaat koulutusmenetelmät ja simulaattorien käyttö.

- Sosioekonomiset arviot henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuudesta tulevaisuudessa

Tavoitteena on kehittää strategioita ja välineitä, joilla voidaan hallita erityisesti liikennepalvelujen vapautumisesta ja sääntelyn purkamisesta sekä talouselämän ja kaupan globaalistumisesta aiheutuvia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia liikkuvuuden kysyntään ja liikennepolitiikkaan.

TTK:n painopisteet: liikennepalvelujen kysyntää ja tarjontaa koskevat kehitysarviot sekä liikkuvuuden kysyntää ja markkinoiden järjestymistä ja niille pääsyä koskevat toimintavaihtoehdot; liikennejärjestelmiä ja infrastruktuuria koskevat lainsäädännölliset, institutionaaliset sekä organisointiin ja rahoitukseen liittyvät kysymykset; logistiikan tehostaminen sen merkityksen ja rajoitusten ymmärtämisen perusteella, esikuva-analyysi (benchmarking) ja sen välineet; säännösten noudattamisen varmistusmenetelmät; eri liikennejärjestelmien, -verkkojen ja -toimintojen kustannusten ja hyödyn, turvallisuuden, suorituskyvyn ja vaikutusten määritysmenetelmät; uusien teknologioiden ja ratkaisujen arviointi erityisesti siltä kannalta, miten ne vaikuttavat työllisyyteen, käyttäjiin, ympäristöön, työn organisointiin, yhteiskunnallisiin oloihin ja turvallisuuteen.

iii) Maaliikenne- ja meriteknologia

TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet

Tavoitteena on ympäristöä suojellen ja turvallisuutta parantaen kannustaa maaliikenteeseen ja meriympäristössä tapahtuvaan toimintaan liittyviä tuotteita, kulkuneuvoja ja aluksia koskevien erityistietojen ja -teknologioiden kehittämistä ja yhdistelyä ottaen samalla huomioon inhimilliset ja toiminnalliset tekijät. Tavoitteena on myös kehittää tehokkaan logistiikan infrastruktuurin edellyttämää teknologiaa lastinkuormausyksiköt mukaan lukien.

Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien avulla olisi päästävä varmennettuihin edistyksellisiin käsitteisiin, jotka kykenevät täyttämään kaikki kansalaisten ja käyttäjien kestävää liikkuvuutta ja turvallisuuden parantamista koskevat tarpeet. Tavoitteena on samalla vähentää haitallisia ympäristövaikutuksia, tehostaa luonnonvarojen kestävää käyttöä ja kohentaa niiden avulla Euroopan unionin taloudellista suorituskykyä. Tämän avaintoimintakokonaisuuden toimia koordinoidaan tiiviisti niiden maa- ja meriliikenteeseen liittyvien toimien kanssa, jotka kuuluvat seuraaviin avaintoimintakokonaisuuksiin: kestävä liikenne ja liikennemuotojen yhteensopivuus, kansalaisille tarkoitetut järjestelmät ja palvelut, puhtaamman ja tehokkaamman käytön energiateknologiat, huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö sekä kestävät meriekosysteemit.

- Maantie- ja raidekaluston kehittämisen edellyttämä tekniikka

Tavoitteena on kehittää teknisiä ratkaisuja, joilla parannetaan kuljetuskaluston, laitteistojen ja infrastruktuurin tärkeimpien osatekijöiden laatua. Uuden teknologian on oltava edullista, turvallista, älykästä, puhdasta, tehokasta ja luotettavaa ja sen on täytettävä yhteiskunnan ja talouselämän uudet tarpeet ja vastattava unionin kansalaisten odotuksiin.

TTK:n painopisteet: kehittyneempiä voimansiirtolaitetyyppejä ja niihin liittyviä järjestelmiä koskevat tekniikat, joiden ominaisuuksiin kuuluvat tehokkuus, luotettavuus, vähäiset päästöt, ympäristöystävällisyys ja kustannustehokkuus; melun, tärinän ja sähkömagneettisten ilmiöiden vaikutusten vähentäminen; kevyet komponentit ja rakenteet; mikroteknologian ja anturiteknologian sovellukset kehittyneimmissä komponenteissa ja järjestelmissä; turvallisuutta parantavat tekniset ratkaisut.

- Innovatiiviset maantie- ja raidekalustoratkaisut

Tavoitteena on kehittää ja esitellä uusia kulkuneuvotyyppejä, joiden valmistuksessa käytetään uusia tekniikoita ja materiaaleja ja jotka täyttävät kaikki toiminnalliset, teknologiset, yhteiskunnalliset ja taloudelliset vaatimukset. Näin voidaan kehittää parempia, tehokkaampia ja mukavampia liikennejärjestelmiä, parantaa turvallisuutta, vähentää haitallisia ympäristövaikutuksia, lisätä kulkuneuvojen saatavuutta ja tehostaa niiden huoltoa, valmistuskelpoisuutta ja kierrätettävyyttä. Ensisijaisina pidetään kaupunkiliikenteen ja pitkän matkan henkilö- ja/tai tavarakuljetuksiin tarkoitettuja kulkuneuvoja koskevia ratkaisuja. Toiminta koordinoidaan tiiviisti avaintoimintakokonaisuuden "Huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö" kanssa.

TTK:n painopisteet: uusien järjestelmien, rakenteiden ja voimansiirtolaitteiden käyttöönotto ja sitä tukeva tutkimus, joka koskee kulkuneuvojen suunnittelussa ja valmistuksessa tarvittavaa teknologiaa; älykkäisiin ja turvallisiin kulkuneuvoihin asennettavat järjestelmät; elinkaariajatteluun perustuva teknologioiden, vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöön liittyvä teknologia mukaan lukien, kokonaisvaltainen yhdistäminen tavoitteena parantaa kulkuneuvojen suunnittelun, valmistuksen ja käytön kustannustehokkuutta.

- Kulkuneuvojen vuorovaikutteinen hallinta

Tavoitteena on mahdollisimman kustannustehokkaasti nykyaikaistaa ja kehittää teollisia sovelluksia, joiden avulla voidaan lisätä erilaisten maaliikennevälineiden joustavuutta, muunneltavuutta, kestävyyttä ja monipuolisuutta. Toiminnalla pyritään erityisesti vuorovaikutteisten järjestelmien käyttöönottoon kulkuneuvojen koko suunnittelu- ja tuotantoketjussa.

TTK:n painopisteet: vuorovaikutteisuusperiaatteen sisällyttäminen kulkuneuvojen ja prototyyppien kokonaissuunnitteluun; tehokkaat kulkuneuvojen hallintaratkaisut, jotka perustuvat älykkääseen, modulaariseen ja vaihdettavaan teknologiaan; kulkuneuvojen ergonominen suunnittelu; kognitiiviseen suunnitteluun perustuva teknologia, jonka avulla kuljettaja tai matkustaja hallitsee kulkuneuvoa tehokkaasti ja vuorovaikutteisesti; matkustamoympäristön parantamiseen tähtäävä teknologia.

- Laivojen ja alusten kehittämisessä käytetty huipputeknologia

Tavoitteena on validoida ja esitellä ihmisille ja laitoksille turvallista, tehokasta ja ympäristöä säästävää huipputeknologiaa, jonka avulla kehitetään aluksia ja offshore-rakenteita. Kehittämällä kriittistä teknologiaa, joka sisältää nämä kolme ominaisuutta, pystytään kattamaan kaikki suunnitteluun, tuotantoon, käyttöön, käytöstä poistoon ja purkamiseen liittyvät näkökohdat.

TTK:n painopisteet: kriittisten teknologioiden kehittäminen aluksia, järjestelmiä ja osajärjestelmiä varten turvallisuuteen, ympäristösuojeluun, tehokkuuteen, suunnitteluun, tuotantoon, purkamiseen ja kierrätykseen liittyvien näkökohtien ratkaisemiseksi. Tutkimus kattaa myös uuden sukupolven sisäisten järjestelmien kehittämisen, uusien materiaalien, rakenteiden ja komponenttien käytön sekä uudet ja vaihtoehtoiset, tehokkaammat käyttövoima- ja voimansiirtoratkaisut.

- Meri- ja sisävesireittien käyttö tavaroiden ja henkilöiden kuljetuksessa

Tavoitteena on kehittää ja validoida entistä suorituskykyisempiä ja yhdessä toimivia aluksia ja satamien infrastruktuureja koskevia innovatiivisia ratkaisuja, joissa on otettu huomioon sekä turvallisuuteen, ympäristöön ja talouteen liittyvät näkökohdat että asiakkaan tarpeet. Näihin kuuluvat muun muassa rahdin käsittelyä, nopeaa intermodaalista kalustoa, satamia sekä meri- ja sisävesiväylien infrastruktuuria koskevat uudet tekniset ratkaisut.

TTK:n painopisteet: uuteen teknologiaan ja kehittyneisiin laitteisiin ja järjestelmiin perustuvat innovatiiviset alusratkaisut ja satamainfrastruktuurit; lastinsiirtolaitteiden ja -toimintojen tehokkuutta, turvallisuutta ja ympäristötekijöiden huomioon ottamista parantavan uuden teknologian käyttöönotto; teollisuusstandardien kehitystä tukeva tutkimus, joka perustuu elinkaariajatteluun ja suoritusmittareihin.

- Meren järkiperäistä ja kestävää käyttöä edistävä teknologia

Tavoitteena on kehittää teknologiaa, joka edistää meren tutkimusta ja havainnointia sekä meren energia- ja mineraalivarojen kestävää hyödyntämistä, kuten offshore-teknologiaa ja vedenalaista teknologiaa, kauko-ohjattavia kulkuneuvoja ja vedenalaista akustiikkaa. Näin pyritään kehittämään johdonmukaisesti meren hyödyntämistä mineraali- ja energialähteenä ja samalla hoitamaan paremmin rannikkoalueita ja rajoittamaan merellä tapahtuvan toiminnan haitallisia ympäristövaikutuksia.

TTK:n painopisteet: innovatiivisen teknologian käyttö meren, merenpohjan ja ympäristön tilan tarkkailemisessa ja sen muutosten ennakoimisessa erityisesti syvällä merellä. Sellaisen turvallisen, tehokkaan ja kilpailukykyisen kriittisen teknologian kehittäminen, jonka avulla meren energia- ja mineraalivarat saadaan paremmin käyttöön ja tehokkaammin hyödynnettyä. Tässä toiminnassa keskitytään autonomisiin ja kauko-ohjattaviin ajoneuvoihin, näytteiden ottamiseen, varmentamiseen ja tiedonsiirtoon tarkoitettuun turvalliseen ja tehokkaaseen merenalaiseen teknologiaan sekä offshore-laitoksiin ja kelluviin tuotantolaitoksiin.

Yhteisön tutkimusta pyritään tehostamaan erityistoimilla, joiden tarkoituksena on koordinoida tämän avaintoimintakokonaisuuden toimia muiden avaintoimintakokonaisuuksien ja Eureka-ohjelman kanssa.

iv) Ilmailuteollisuuden uudet näkymät

TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet

Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on helpottaa lentokoneiden ja niiden osajärjestelmien ja komponenttien kehittämistä ja siten parantaa Euroopan unionin teollisuuden, myös pk-yritysten, kilpailukykyä ja samalla varmistaa kestävä kasvu lentoliikenteessä. Tähän liittyen kehitetään perusteknologiaa ja sovelletaan sitä uuden sukupolven lentokoneisiin. Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien, joissa ovat mukana kaikki tutkimusta harjoittavat tahot mukaan lukien yliopistot ja tutkimuskeskukset, keskipitkän aikavälin tavoitteena on merkittävästi vähentää uusien lentokonetyyppien kehittämisaikaa ja kustannuksia, parantaa niiden tehokkuutta (polttoaineenkulutus, huoltokustannukset, pidempi käyttöikä) sekä vähentää niiden haitallisia ympäristövaikutuksia (saastepäästöjen ja meluhaittojen osalta) ja onnettomuuksien määrää (vähintään samassa suhteessa kuin liikennemäärät kasvavat).

- Kriittisen teknologian kehittäminen

Tavoitteena on lisätä eurooppalaisen ilmailuteollisuuden ja sen hankintaketjun pitkän aikavälin strategista kilpailukykyä kehittämällä perusteknologiaa. Kriittistä teknologiaa hyödynnetään erityisesti uuden sukupolven lentokoneiden, mukaan lukien ympäristöä vähemmän kuormittavat lentokoneratkaisut, suunnittelussa ja valmistuksessa.

TTK:n painopisteet: innovatiiviset ratkaisut ja edistys aerodynamiikan, rakenteiden, uusien materiaalien käytön, käyttövoiman, melun, kaluston ja järjestelmien sekä anturitekniikan ja lentoelektroniikan aloilla; monitieteisten lentoteknologian osa-alueiden kuten aerokimmoisuuden, lentomekaniikan sekä rungon ja moottorien yhteensopivuuden kehittäminen; lentokoneiden suunnittelu- ja valmistusmenetelmien kehittäminen.

- Teknologioiden yhdistäminen uuden sukupolven lentokoneiden suunnittelussa

Tavoitteena on helpottaa uusimpien teknologioiden käyttöönottoa ja yhdistämistä ja osoittaa niiden taloudellinen ja toiminnallinen toteutettavuus ilmailuteollisuuden tuotteissa, joilla on pitkä käyttöikä. Toiminta on monialaista ja perustuu teknologiaohjelmiin sekä vaadittuihin toimivuuden varmistamistoimiin. Erityisesti pyritään alentamaan suunnittelu-, tuotanto- ja käyttökustannuksia, vähentämään polttoaineen kulutusta ja ympäristön kuormitusta sekä lisäämään lentokoneiden suorituskykyä.

TTK:n painopisteet: uudet suunnitteluvälineet ja rinnakkaiset valmistusmenetelmät, joiden avulla voidaan kehittää muunneltavia, joustavia, hajautettuja ja maantieteellisesti eriytettyjä tuotantojärjestelmiä; käyttövoimajärjestelmän, rakenteellisen ja aerodynaamisen tehokkuuden ja järjestelmien suorituskyvyn kehittäminen ja yhdistäminen; runko-, moottori- ja järjestelmäteknologia sekä toimintamenettelyt, joilla vähennetään merkittävästi moottorien päästöjä ja melua sekä parannetaan matkustamoympäristöä.

- Käyttökapasiteetti ja turvallisuus

Tavoitteena on lentokoneiden sisäisten käyttöjärjestelmien avulla helpottaa lentoasemien ruuhkia, lisätä lentoliikenteen hallintajärjestelmien suorituskykyä ja parantaa lentoalan turvallisuustasoa, jotta voidaan sopeutua lentoliikenteen ennustettuun kolminkertaistumiseen seuraavan viidentoista vuoden aikana. Tätä työtä koordinoidaan tiiviisti niiden lentoliikenteeseen liittyvien toimien kanssa, jotka kuuluvat kestävää liikennettä ja liikennemuotojen yhteensopivuutta sekä kansalaisille tarkoitettuja järjestelmiä ja palveluita koskeviin avaintoimintakokonaisuuksiin. Erityisesti painotetaan lentokoneiden sisäisten käyttöjärjestelmien kehittämistä, varmentamista ja sovittamista lentokoneen käyttöympäristöön.

TTK:n painopisteet: lentokoneiden toimintakapasiteettia parantavien sisäisten käyttöjärjestelmien validointi ja yhtenäistäminen tavoitteena käyttää niitä lentoliikenteen tulevan hallintajärjestelmän osana; huolto- ja korjaustekniikat sekä kunnontarkkailumenetelmät lentokoneiden luotettavuuden ja lähtövalmiuden parantamiseksi; lentokoneissa käytettävät teknologiat ja menetelmät, mukaan lukien inhimilliseen tekijään liittyvien näkökohtien tutkimus ja lentosimulointi, tarkoituksena tehostaa onnettomuuksien ehkäisyä ja parantaa lentokoneiden suunnittelua henkilövahinkojen ehkäisemiseksi onnettomuuden sattuessa.

b) YLEISLUONTEINEN TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINTA

Tällä toiminnalla monialaisine sovellusmahdollisuuksineen voidaan nopeuttaa unionin teknologisen kapasiteetin kehittämistä ja kartuttaa ideoita, osaamista ja sovelluksia, jotka täydentävät avaintoimintakokonaisuuksia ja tukevat niiden toteuttamista.

- Uudet ja parannetut materiaalit ja niiden tuotanto ja jalostus

TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet

TTK-hankkeiden tukea ja verkottumista edistetään tarkoituksena tehostaa yhteistyötä ja tiedonvaihtoa sekä tuoda niihin yhteisön lisäarvoa. Näin luodut verkot toimivat tutkimustoiminnan keskeisenä rakenteellisena tekijänä ja vahvistavat merkittävästi jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden (esim. KIE-maat, Yhdysvallat, Kiina) välistä yhteistyötä, tulevaisuudentutkimusta, sosioekonomista ja strategista tutkimusta sekä vaikutusten ja riskien arviointia.- Monikäyttöiset materiaalit

Edistetään lupaavimpien alojen tutkimusta tavoitteena parantaa nykyisten materiaalien toimivuutta ja suorituskykyä sekä kehittää uusia materiaaleja, joilla on täysin uusia tai selvästi aiempaa parempia ominaisuuksia.

TTK:n painopisteet: muun muassa nanorakennemateriaalien, supramolekyylikemian, kolloidisten järjestelmien ja biomimeettisten aineiden innovatiiviset sovellukset; katalysaattorit; uudet ja parannetut esimerkiksi ääriolosuhteissa käytetyt rakenne- ja kevytmateriaalit erityisesti rakennusteollisuudessa, liikenteen alalla ja korkean lämpötilan sovelluksissa; erityisesti optoelektroniikassa ja antureissa käytettävät materiaalit, jotka ovat ominaisuuksiltaan sellaiset, että ne varmistavat laitteiden luotettavan toiminnan; uudet ja parannetut biomateriaalit, kuten siirteet ja hybridikudokset; materiaalien heikkenemis- ja murtumisprosessien ymmärtämiseen tähtäävä tutkimus.

- Materiaalien tuotanto- ja jalostusmenetelmät

Tutkimuksessa keskitytään teknologiaan, jonka avulla voidaan varmistaa materiaalien, mukaan lukien luonnonmateriaalit, laatu, luotettavuus ja taloudellinen kannattavuus ja hyödyntää materiaaleja parhaalla mahdollisella tavalla, varsinkin kun otetaan huomioon nykyinen yhä lyhyempiä tuotantoketjuja suosiva suuntaus.

TTK:n painopisteet: paljon lisäarvoa luovat materiaalituotantoteknologiat, erityisesti hienokemia, mineraalit, metallit, polymeerit, yhdistelmämateriaalit ja keramiikka; mikro- ja nanojauheiden jalostusteknologia; kehittyneiden materiaalien valmistukseen ja niiden toiminnallisiin sovelluksiin tarkoitetut pinnoitus-, päällystys- ja rajapintateknologiat.

- Materiaalien kestävä käyttö

Tutkimuksessa keskitytään uusien materiaalien ja materiaalien uudelleenkäytön ympäristö- ja turvallisuusvaikutuksiin. Tarkoituksena on lisätä sellaisten uusioraaka-aineiden käyttöä, joilla on luotettavat materiaaliominaisuudet, vähentää niiden elinkaarivaikutuksia ja poistaa niiden käytön esteitä.

TTK:n painopisteet: tutkimus, jolla tuetaan helposti kierrätettävien materiaalien kehittämistä; kierrätysmenetelmät, joiden avulla pystytään takaamaan kierrätettyjen materiaalien luotettavuus ja taloudellinen kannattavuus; välttämättömien jätteiden uudelleenkäyttö; tutkimus, jolla tuetaan uusiutuvien raaka-aineiden uusia käyttösovelluksia esimerkiksi orgaanisten kemikaalien tuotannossa.

Teräsalan uudet ja parannetut materiaalit ja tuotantoteknologiat

TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet

Kun otetaan huomioon EHTY-sopimuksen päättyminen vuonna 2002 ja Amsterdamin Eurooppa-neuvoston (kesäkuussa 1997) tekemät päätelmät, hiili- ja terästutkimuksen vaiheittaista siirtämistä puiteohjelman piiriin on syytä kiirehtiä. Tavoitteina ovat kustannussäästöt, käyttäjien tyytyväisyyden lisääminen sekä lisäarvon tuottaminen, joista hyötyvät sekä terästeollisuus, tuottajat, loppukäyttäjät että muutkin tutkimuksen osapuolet.

Teräsalan tutkimuksessa keskitytään kehittämään joustavia, kompakteja ja turvallisia tuotantolinjoja, entistä puhtaampia menetelmiä, innovatiivisia tuotteita ja tehokkaampaa kierrätystä.

TTK:n painopisteet: koksin tuotantokustannusten vähentämiseen ja laadun parantamiseen tähtäävä tutkimus; pelkistävien kaasujen tuotannon tehostaminen; päästöjen vähentäminen sekä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden parantaminen teollisuuslaitoksissa; tuotannon joustavuutta ja kannattavuutta edistävä teräksen valmistusteknologia; tekniset ratkaisut, joiden avulla vähennetään energiankulutusta ja CO2-päästöjä, parannetaan teräksen puhtautta ja lisätään kierrätyksen määrää; valu, valssaus ja jatkojalostus, painon vähentäminen sekä päällystys- ja pinnoitustekniikat; parempien teräslaatujen ja erikoislujan teräksen kehittäminen suurempaa kestävyyttä vaativaan käyttöön ja ääriolosuhteisiin; sivutuotteiden jalostaminen.

- Mittaus ja testaus

TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet

Toiminnoissa keskitytään laitteiston, mittaus- ja testausmenetelmien sekä sertifioitujen vertailumateriaalien kehittämiseen jäljempänä kuvailtujen kolmen tavoitteen saavuttamisen helpottamiseksi (3):

- Esinormatiivinen tutkimus ja standardoinnin tekninen tuki

Tutkimuksessa keskitytään mittaus- ja testausmenetelmien kehittämiseen ja validointiin sekä sellaisten tieteellisten ja mittausteknisten tietojen tuottamiseen, joita tarvitaan tuotteiden ja palvelujen laatu- ja turvallisuusvaatimusten määrittelemiseksi. Tavoitteena on vahvistaa Euroopan unionin yleistä kilpailukykyä ja tukea avaintoimintakokonaisuuksien ja yhteisön politiikkojen toteutusta yhteistoiminnassa standardointielinten ja muiden asianosaisten kanssa.

TTK:n painopisteet: uusien standardien laatiminen elinkeinoelämän tarpeisiin ja nykyisten standardien parantaminen; sellaisten suoritustasoa koskevien standardien ja ohjeiden laatiminen, jotka helpottavat kaupankäyntiä, parantavat kuluttajien ja työympäristön suojelua ja edistävät vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten tekemistä.

- Petosten torjunta

Tutkimuksessa keskitytään petosten havaitsemista ja torjumista helpottavien mittaus- ja testaustekniikoiden kehittämiseen ja parantamiseen, jotta voitaisiin paremmin suojella yritysten ja yhteiskunnan taloudellisia etuja sekä kuluttajien terveyttä. Pitkän aikavälin tavoitteena on pysyä petoksentekijöiden edellä osaamisessa ja teknologisessa kehityksessä.

TTK:n painopisteet: kuluttajien väärennetyillä tai väärin merkityillä teollisuus- tai maataloustuotteilla tapahtuvan harhauttamisen estäminen; kauppamääräysten tai lainsäädännön kiertämisen ehkäiseminen sekä tullitariffit, kiintiöt ja jätehuolto; uudet keinot huumeiden käytön ja dopingin paljastamiseksi, väärennettyjen seteleiden ja arvopapereiden paljastaminen sekä kulttuuriesineiden alkuperän tunnistaminen.

- Laadun parantaminen

Tutkimuksen tavoitteena on tukea yleispätevien mittaus- ja testausmenetelmien, -välineiden ja -järjestelmien, mukaan lukien tietokoneohjelmistot, kehittämistä ja samalla vahvistaa tätä suurelta osin pk-yrityksiin perustuvaa alaa. Tutkimuksessa painotetaan laadunarviointijärjestelmien kehittämistä yrityksissä ja liikelaitoksissa ja pyritään tunnistamaan ja määrittelemään ne ominaisuudet, jotka käyttäjien mielestä kuuluvat laatutuotteeseen tai -palveluun. Tähän voi liittyä myös unionin sisäisen ja ulkoisen kaupan teknisten esteiden poistamista koskeva tutkimus. Toiminta toteutetaan yhteistyössä useiden muiden ohjelmien vastaavien toimenpiteiden kanssa.

TTK:n painopisteet: kalibrointia ja siirtoa koskevat standardit, sertifioituja vertailumateriaaleja ja vertailuainepankkeja koskevat toteutettavuustutkimukset toimenpiteiden luotettavuuden ja jäljitettävyyden varmistamiseksi; huipputarkat mittausvälineet; kestävän kannettavan välineistön kehittäminen kenttä- ja vertailumittauksia varten; mittausmenetelmien validoimisessa käytettävät mallit ja ohjelmistot; vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten tukeminen laadun parantamiseksi järjestöissä ja yrityksissä, myös pk-yrityksissä sekä käyttäjien tyytyväisyyden mittaamiseksi; varmentamis- ja akkreditointitoiminnan kehittämistavat vähiten edistyneillä mittaustekniikan aloilla.

c) TUKI TUTKIMUKSEN PERUSRAKENTEILLE

Eurooppalainen tutkimus tunnetaan laajalti korkeasta laadustaan ja erityisesti muutamasta vakiintuneesta kansallisesta tutkimuskeskittymästä. Jotta tieteellisillä ja teknologisilla tutkimustuloksilla saavutettaisiin kilpailuetuja, ne on kuitenkin pystyttävä muuttamaan käytännön sovelluksiksi. Tähän tarvitaan välttämättä paitsi teollisuushankkeiden toteuttamista myös yhteistyössä toteutettavaa välineistön, tietojen ja kokemuksen tehokasta hyödyntämistä esimerkiksi testattaessa uusia laitteita, kulkuneuvoja tai menetelmiä. Tutkimus tuottaa uutta tietoa yhä kasvavalla vauhdilla. Tulosten kerääminen ja järjestäminen Euroopan tasolla hyödyttää sekä elinkeinoelämää että koko käyttäjien yhteisöä, koska tutkimuksen tehokkuus paranee päällekkäisyyden vähentyessä ja samalla sidotaan koko Euroopan tutkimusyhteisö yhteisiin tavoitteisiin ja yhtenäiseen strategiaan.

Tavoitteet ja toiminta

On toteutettava avaintoimintakokonaisuuksiin läheisesti liittyviä toimia, joilla edistetään nykyisten tieteellisesti ja teknologisesti korkeatasoisten tutkimusyksiköiden ja suurten tutkimuslaitosten kapasiteetin tehokasta hyödyntämistä. Voimavarojen yhdistäminen ja maiden välisen yhteistyön lisääminen on tarpeen esimerkiksi kehitettäessä teollisuuden tutkimuskeskuksia, liikennetestauslaitoksia, tehokkaita tuulitunneleita, teollisuustutkimuksen laskentakeskuksia sekä materiaalien ja rakenteiden testauslaitoksia, koska siten voidaan paremmin hyödyntää uusia tekniikoita, joihin tarvitaan suuria tutkimuslaitoksia ja niiden voimavaroja. Nykyisten laitosten yhteistyötä on edistettävä niiden toimijoiden molemminpuoliseksi hyödyksi samoin kuin Euroopan TTK-yhteisön ja käyttäjäyhteisön hyödyksi, jotta vältetään päällekkäinen työ, parannetaan laitosten keskinäistä täydentävyyttä ja huolehditaan tiedonvaihdon toimivuudesta. Yhteisön alueella olevien kansallisten tutkimuslaitosten kehityserojen vuoksi on syytä myös tiivistää yhteistyötä esimerkiksi vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, koulutuksen ja osaamisen siirron aloilla. Tuen tavoitteena on tiedon lisääminen nykyisistä mahdollisuuksista ja tutkimusyksikköihin pääsyn helpottaminen yli kansallisten rajojen, jotta tuloksena olisi

i) hajautettujen suurten ja keskisuurten tutkimuslaitosten mahdollisimman tehokas hyödyntäminen,

ii) TTK-toiminnan aiempien ja täydentävien tulosten siirtäminen teollisiin sovelluksiin, ja

iii) yhteisten yhteyskäytäntöjen ja tiedonvaihdon tehostaminen ja yhteentoimivuus.

- Tutkimuksen perusrakenteiden tukitoimien tavoitteena on parantaa tiedonkulkua eurooppalaisille tutkijoille ja lisätä heidän mahdollisuuksiaan työskennellä sellaisissa muiden maiden tutkimuslaitoksissa, joihin heillä ei yleensä ole pääsyä. Näin voidaan edistää ja helpottaa kansainvälistä yhteistyötä tutkimusinfrastruktuurin rationaalisessa ja kustannustehokkaassa kehittämisessä siten, että ne vastaavat kiireellisiin tarpeisiin. Tukitoimilla edistetään työskentelymahdollisuuksia eri avaintoimintakokonaisuuksien kannalta tärkeissä laitoksissa, joita ovat muun muassa teollisuustutkimuksen laskentakeskukset ja suuret koelaitokset, liikennetestauslaitokset ja tehokkaat tuulitunnelit.

- Virtuaalilaitoksia perustamalla edistetään tutkimuskeskusten, tutkimusalan organisaatioiden ja teknologian käyttäjien (pk-yritykset mukaan lukien) välistä koordinointia ja niiden voimavarojen yhdistämistä synergiaetujen luomiseksi ja parhaan mahdollisen hyödyn saamiseksi avaintoimintakokonaisuuksiin ja yleisteknologiaan liittyvistä toimista. Toiminnan tarkoituksena on helpottaa sellaisten virtuaalilaitosten luomista, joiden avulla voidaan saavuttaa suurimittaisempaa tekniikkaa ja laitteita koskevalle tutkimukselle tarvittava kriittinen massa. Yhteisön tuki on määräaikaista. Tukitoimilla edistetään yhteistyötä ja informaatio- ja kommunikaatioteknologian hyväksikäyttöä maantieteellisesti hajallaan sijaitsevien laitosten kesken, jotta paremmin saataisiin levitettyä ja hyödynnettyä tutkimustuloksia, erityisesti pk-sektorilla, materiaalien, tuotantoteknologian ja mittausten ja testauksen aloilla.

- Euroopan mittausinfrastruktuuria tukemalla vahvistetaan osaltaan jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden yhteenkuuluvuutta ja edistetään näin vastavuoroista tunnistamista ja vaatimustenmukaisuutta koskevien sopimusten tekemistä. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, miten kyseiset sopimukset vaikuttavat pk-yrityksiin.

Yhteisön rahoitus suunnataan erityisesti vertailuihin ja eri laboratorioiden vertaileviin suoriutumisanalyyseihin, tietokantojen yhteentoimivuuden kehittämiseen, sertifioitujen vertailumateriaalien tuottamiseen, pk-yritysten parempaan hyödyntämiseen ja edellä mainittujen sopimusten sekä laatustandardien täytäntöönpanoon.

Vertailutietokantojen on todettu olevan yksi tapa tukea Euroopan tutkimusverkostoa. Erityisesti varmistetaan, että tuotettu tieto on laadukasta ja vertailukelpoista, yhdistetään alakohtaista ja paikallista toimintaa ja tuetaan siten Euroopan unionin tasolla tehtävää tutkimusta. Samalla huolehditaan yksittäisten järjestöjen teollisoikeuksien suojaamisesta.

Tukitoiminnan tavoitteena on helpottaa kansallisen ja kansainvälisen TTK-toiminnan sekä eri tutkimuslaitosten tulosten luettelointia ja vertailua erityisesti materiaali- ja ilmailututkimuksen alalla.

(1) Tuotannolla tarkoitetaan kaikkea teollisuustoimintaa raaka-aineiden tai kierrätettyjen materiaalien hankinnasta ja jalostuksesta komponenttien ja lopputuotteiden valmistukseen. Se kattaa myös kaikki teollisuuden alat ja niihin liittyvät palvelut, myös rakennustoiminnan.

(2) Sertifioituja vertailumateriaaleja koskevalla tutkimuksella tuetaan muita erityisohjelmia, jotka liittyvät viidennen puiteohjelman täytäntöönpanoon.

(3) Sertifioituja vertailumateriaaleja koskevalla tutkimuksella tuetaan muita erityisohjelmia, jotka liittyvät viidennen puiteohjelman täytäntöönpanoon.

LIITE III

ERITYISOHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖT

Erityisohjelma pannaan täytäntöön epäsuorilla TTK-toimilla viidennen puiteohjelman liitteiden II ja IV mukaisesti. Lisäksi tähän ohjelmaan sovelletaan seuraavia erityissääntöjä:

1. Liitännäistoimenpiteet

Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti seuraavat:

- erityisohjelmaa tukeva tutkimus, myös tulevan toiminnan valmistelu;

- käyttöönottoa edistävät toimenpiteet, kuten kokeilut, parhaita käytäntöjä koskevat toimet, koekäyttäjätoimet, arviointi- ja kvalifiointitoimet ja muut toimet, joilla pyritään edistämään laajaa käyttöönottoa erityisesti pk-yrityksissä sekä innovaatiota;

- tietojen vaihto, konferenssit, seminaarit, workshopit sekä tieteelliset ja tekniset kokoukset, mukaan lukien kansainvälistä yhteistyötä koskevat järjestelyt;

- ulkopuoliseen asiantuntemukseen turvautuminen, esimerkiksi tieteellisiä tietokantoja käyttäen, erityisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaista erityisohjelman seurantaa, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdan mukaista ulkopuolista arviointia varten sekä epäsuorien TTK-toimien arvioimiseksi ja niiden täytäntöönpanon valvomiseksi;

- tiedotus ja tiedonlevitys, myös tieteelliset julkaisut, tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvät toimet, innovaatioiden rahoituksen edistäminen sekä tukeminen teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisessa;

- erityisohjelman kattamat TTK-toimintaan liittyvät koulutusohjelmat, lukuun ottamatta Marie Curie -apurahoja;

- sellaisten toimenpiteiden tukeminen, jotka antavat tietoa ja apua tutkimusalan toimijoille pk-yritykset mukaan luettuina;

- ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö tiedotusta, tukitoimia, tutkimusta ja innovaatioita edistävien palvelujen ja verkkojen perustamisessa ja käyttöönotossa.

2. Koordinointijärjestelyt

Komissio pyrkii varmistamaan ohjelman mukaisten epäsuorien TTK-toimien täydentävyyden, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen mukaisesti, sekä välttämään päällekkäisyyksiä ottaen huomioon epäsuoria TTK-toimia ehdottaneiden tahojen oikeutetut edut.

Koordinointia toteutetaan myös mahdollisimman pitkälle erityisohjelman mukaisten ja seuraavien toimien välillä:

- muut viidennen puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavat erityisohjelmat;

- Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta tutkimis- ja koulutustoiminnan osalta (1998-2002) 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/64/Euratom (1) täytäntöönpanemiseksi toteutetut tutkimus- ja koulutusohjelmat;

- muut Euroopan tutkimuskehykset Eureka ja COST mukaan luettuina;

- muut yhteisön tutkimukseen liittyvät välineet.

Koordinointiin sisältyy

i) yhteisten teemojen tai painopisteiden nimeäminen, mikä johtaa

- tietojen vaihtoon

- yhteisesti päätettyjen töiden toteuttamiseen, mikä käsittää jonkin osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn yhteisen aloituksen,

ii) epäsuoria TTK-toimia koskevien ehdotusten uudelleenjakaminen erityisohjelmien välillä tai erityisohjelman ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä.

(1) EYVL L 26, 1.2.1999, s. 34.