KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä helmikuuta 2008,

Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston osajärjestelmää koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 648)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2008/232/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Direktiivin 96/48/EY 2 artiklan c alakohdan ja liitteen II mukaan Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä on jaettu rakenteellisiin ja toiminnallisiin osajärjestelmiin, joihin sisältyy liikkuvan kaluston osajärjestelmä.

Nykyään rautatieliikennettä säännellään voimassa olevilla kansallisilla, kahdenvälisillä, monikansallisilla tai kansainvälisillä sopimuksilla. On tärkeää, että kyseiset sopimukset eivät estä yhteentoimivuuden alalla nykyään tai tulevaisuudessa tapahtuvaa edistystä. Sen vuoksi on tarpeen, että komissio tutkii kyseiset sopimukset selvittääkseen, onko tässä päätöksessä esitettyä YTE:ää tarkistettava vastaavasti.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Komissio vahvistaa Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto” koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän (YTE).

YTE on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Tätä YTE:ä sovelletaan kaikkeen uuteen, parannettuun tai uusittuun liikkuvaan kalustoon Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä, joka määritellään direktiivin 96/48/EY liitteessä I.

3 artikla

(1) Kun on kyse YTE:n liitteessä L avoimiksi kohdiksi luokitelluista kysymyksistä, ovat direktiivin 96/48/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa yhteentoimivuuden tarkastamisessa noudatettavia ehtoja ne sovellettavat tekniset säännöt, jotka ovat käytössä tämän päätöksen kohteena olevalle osajärjestelmälle käyttöönottoluvan myöntävässä jäsenvaltiossa.

(2) Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta:

4 artikla

YTE:n 7 luvussa erityistapauksiksi luokitelluissa tapauksissa on noudatettava jäsenvaltioissa sovellettavia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta:

5 artikla

YTE mahdollistaa siirtymäkauden, jonka aikana yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden arviointi ja sertifiointi voidaan toteuttaa osana osajärjestelmää. Yhteentoimivuuden osatekijöiden markkinoiden läheisen seurannan toteuttamiseksi ja sen helpottamiseksi jäsenvaltioiden on kyseisenä aikana ilmoitettava komissiolle, mitkä yhteentoimivuuden osatekijät on arvioitu tällä tavoin.

6 artikla

Kumotaan päätös 2002/735/EY. Sen säännöksiä sovelletaan kuitenkin edelleen sen liitteenä olevan YTE:n mukaisesti hyväksyttyihin hankkeisiin liittyvän kunnossapidon osalta sekä sellaisten uusia ratoja ja vanhojen ratojen uusimista tai parantamista koskevien hankkeiden osalta, jotka ovat edistyneet pitkälle tai joista on olemassa toteuttamisvaiheessa oleva sopimus tämän päätöksen tiedoksiantamisajankohtana.

Jäsenvaltioiden on viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän direktiivin soveltamisen alkamisesta annettava komissiolle tiedoksi luettelo osajärjestelmistä ja yhteentoimivuuden osatekijöistä, joihin päätöksen 2002/735/EY säännöksiä vielä sovelletaan.

7 artikla

Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi seuraavantyyppiset sopimukset kuuden kuukauden kuluessa liitteenä olevan YTE:n voimaantulosta:

8 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1. syyskuuta 2008.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

(1) EYVL L 235, 17.9.1996, s. 6, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 114).

(2) EYVL L 245, 12.9.2002, s. 402.

LIITE

DIREKTIIVI 96/48/EY – EUROOPAN LAAJUISEN SUURTEN NOPEUKSIEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄN YHTEENTOIMIVUUS

YHTEENTOIMIVUUDEN TEKNISEN ERITELMÄN LUONNOS

Liikkuvan kaluston osajärjestelmä

1. JOHDANTO

1.1 Asiakirjan tekninen soveltamisala

1.2 Asiakirjan maantieteellinen soveltamisala

1.3 Tämän YTE:n sisältö

2. LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA TOIMINNOT

2.1 Osajärjestelmän kuvaus

2.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmän toiminnot ja näkökohdat

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1 Yleistä

3.2 Olennaiset vaatimukset liittyvät seuraaviin asioihin

3.3 Yleiset vaatimukset

3.3.1 Turvallisuus

3.3.2 Luotettavuus ja käyttökunto

3.3.3 Terveysnäkökohdat

3.3.4 Ympäristönsuojelu

3.3.5 Tekninen yhteensopivuus

3.4 Liikkuvan kaluston osajärjestelmän erityisvaatimukset

3.4.1 Turvallisuus

3.4.2 Luotettavuus ja käyttökunto

3.4.3 Tekninen yhteensopivuus

3.5 Kunnossapitoa koskevat erityisvaatimukset

3.6 Muut vaatimukset, jotka koskevat myös liikkuvan kaluston osajärjestelmää

3.6.1 Infrastruktuuri

3.6.2 Energia

3.6.3 Ohjaus, hallinta ja merkinanto

3.6.4 Ympäristöasiat

3.6.5 Käyttö

3.7 Olennaisiin vaatimuksiin liittyvät liikkuvan kaluston osajärjestelmän elementit

4. OSAJÄRJESTELMÄN OMINAISUUDET

4.1 Johdanto

4.2 Osajärjestelmän toiminnallinen ja tekninen eritelmä

4.2.1 Yleistä

4.2.1.1 Johdanto

4.2.1.2. Junien rakenne

4.2.2. Rakenteet ja mekaaniset osat

4.2.2.1. Yleistä

4.2.2.2. Päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi

4.2.2.2.1 Osajärjestelmää koskevat vaatimukset

4.2.2.2.2 Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat vaatimukset

4.2.2.2.2.1 Automaattinen keskuspuskinkytkin

4.2.2.2.2.2 Puskin- ja vetolaitteiden osat

4.2.2.2.2.3 Hinauskytkin

4.2.2.3 Vaunun rakenteen lujuus

4.2.2.3.1 Yleiskuvaus

4.2.2.3.2 Periaatteet (toimintaa koskevat vaatimukset)

4.2.2.3.3 Eritelmät (yksinkertaiset kuormitustapaukset ja suunnittelun perustana olevat törmäystapaukset)

4.2.2.4 Kulku juniin ja junista

4.2.2.4.1 Matkustajien käyttämät askelmat

4.2.2.4.2 Ulko-ovi

4.2.2.4.2.1 Matkustajien käyttämät ovet

4.2.2.4.2.2 Rahtikäyttöön ja miehistön käyttöön tarkoitetut ovet

4.2.2.5 Käymälät

4.2.2.6 Ohjaamo

4.2.2.7 Tuulilasi ja junan etuosa

4.2.2.8 Miehistön käyttöön tarkoitetut säilytystilat

4.2.2.9 Vaihtotyötä tekevän henkilöstön käyttöön tarkoitetut ulkoiset portaat

4.2.3 Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

4.2.3.1 Kinemaattinen ulottuma

4.2.3.2 Staattinen akselikuormitus

4.2.3.3 Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

4.2.3.3.1 Sähkövastus

4.2.3.3.2 Akselilaakerin kunnon tarkkailu

4.2.3.3.2.1 Luokan 1 junat

4.2.3.3.2.2 Luokan 2 junat

4.2.3.3.2.3 Kuumakäynti-ilmaisu luokan 2 junille

4.2.3.3.2.3.1 Yleistä

4.2.3.3.2.3.2 Kulkuneuvon toiminnalliset vaatimukset

4.2.3.3.2.3.3 Kohdealueen poikittaismitat ja korkeus kiskon yläreunasta mitattuna

4.2.3.3.2.3.4 Kohdealueen mitta pituussuunnassa

4.2.3.3.2.3.5 Kohdealueen ulkopuoliset raja-arvot

4.2.3.3.2.3.6 Säteilykyky

4.2.3.4 Liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen

4.2.3.4.1 Yleistä

4.2.3.4.2 Turvallisen kulun edellyttämät raja-arvot

4.2.3.4.3 Radan kuormituksen raja-arvot

4.2.3.4.4 Pyörien ja kiskon välinen rajapinta

4.2.3.4.5 Kulkuneuvon vakauteen vaikuttava rakenne

4.2.3.4.6 Ekvivalenttisen kartiokkuuden määritelmä

4.2.3.4.7 Pyörien profiilien suunnittelussa käytettävät arvot

4.2.3.4.8 Ekvivalenttisen kartiokkuuden käytön aikaiset arvot

4.2.3.4.9 Pyöräkerrat

4.2.3.4.9.1 Pyöräkerrat

4.2.3.4.9.2 Pyörä yhteentoimivuuden osatekijänä

4.2.3.4.10 Itsenäisesti pyörivillä pyörillä varustettuja kulkuneuvoja koskevat erityisvaatimukset

4.2.3.4.11 Raiteilta suistumisen havaitseminen

4.2.3.5 Junan enimmäispituus

4.2.3.6 Suurimmat jyrkkyydet

4.2.3.7 Kaarteen vähimmäissäde

4.2.3.8 Laipan voitelu

4.2.3.9 Jousitusvakio

4.2.3.10 Hiekoitus

4.2.3.11 Ilmavirran tarttuminen sepeliin

4.2.4 Jarrutus

4.2.4.1 Jarrujen vähimmäisteho

4.2.4.2 Jarrutukseen liittyvät vaatimukset pyörän ja kiskon välisen lepokitkan osalta

4.2.4.3 Jarrujärjestelmää koskevat vaatimukset

4.2.4.4 Jarrutusteho normaalikäytön aikana

4.2.4.5 Pyörrevirtajarrut

4.2.4.6 Pysäköidyn junan turvallisuus

4.2.4.7 Jarrutusteho jyrkissä mäissä

4.2.4.8 Jarruja koskevat vaatimukset junaa hinattaessa

4.2.5 Tiedotukset matkustajille ja viestintä

4.2.5.1 Kuulutusjärjestelmä

4.2.5.2 Matkustajille tarkoitetut opasteet

4.2.5.3 Matkustajahälytys

4.2.6 Ympäristöolot

4.2.6.1 Ympäristöolot

4.2.6.2 Junan aerodynaamiset kuormat avoimessa tilassa

4.2.6.2.1 Radan varrella työskenteleviin kohdistuvat aerodynaamiset voimat

4.2.6.2.2 Laiturilla oleviin matkustajiin kohdistuvat aerodynaamiset voimat

4.2.6.2.3 Painekuormitukset avoimessa tilassa

4.2.6.3 Sivutuuli

4.2.6.4 Tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut painevaihtelut

4.2.6.5 Ulkoinen melu

4.2.6.5.1 Johdanto

4.2.6.5.2 Seisontamelun raja-arvot

4.2.6.5.3 Liikkeellelähtömelun raja-arvot

4.2.6.5.4 Ohiajomelun raja-arvot

4.2.6.6 Ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt

4.2.6.6.1 Merkinantojärjestelmään ja tietoliikenneverkkoon aiheutetut häiriöt

4.2.6.6.2 Sähkömagneettiset häiriöt

4.2.7 Järjestelmän suojaus

4.2.7.1 Hätäuloskäynnit

4.2.7.1.1 Matkustajille tarkoitetut hätäuloskäynnit

4.2.7.1.2 Ohjaamon varauloskäynnit

4.2.7.2 Paloturvallisuus

4.2.7.2.1 Johdanto

4.2.7.2.2 Keinot tulipalojen ehkäisemiseksi

4.2.7.2.3 Keinot tulipalojen havaitsemiseksi/torjumiseksi

4.2.7.2.3.1 Palon havaitseminen

4.2.7.2.3.2 Palonsammutin

4.2.7.2.3.3 Palonkestävyys

4.2.7.2.4 Lisätoimet ajokelpoisuuden parantamiseksi

4.2.7.2.4.1 Kaikkien paloturvallisuuskategorioiden mukaiset junat

4.2.7.2.4.2 Kategorian B mukainen paloturvallisuus

4.2.7.2.5 Palavia nesteitä sisältäviä säiliöitä koskevat erityistoimet

4.2.7.2.5.1 Yleistä

4.2.7.2.5.2 Polttoainesäiliöitä koskevat erityisvaatimukset

4.2.7.3 Suojaus sähköiskuilta

4.2.7.4 Ulkoiset valot ja äänimerkinantolaitteet

4.2.7.4.1 Etu- ja takavalot

4.2.7.4.1.1 Etuvalot

4.2.7.4.1.2 Merkkivalot

4.2.7.4.1.3 Loppuopastevalot

4.2.7.4.1.4 Valojen ohjaus

4.2.7.4.2 Äänimerkinantolaitteet

4.2.7.4.2.1 Yleistä

4.2.7.4.2.2 Äänimerkinantolaitteen äänenpainetasot

4.2.7.4.2.3 Suojaus

4.2.7.4.2.4 Äänenpainetasojen todentaminen

4.2.7.4.2.5 Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat vaatimukset

4.2.7.5 Nosto- ja hinaustyöt

4.2.7.6 Sisämelu

4.2.7.7 Ilmastointi

4.2.7.8 Kuljettajan turvalaite

4.2.7.9 Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmä

4.2.7.9.1 Yleistä

4.2.7.9.2 Pyöräkertojen sijainti

4.2.7.9.3 Pyörät

4.2.7.10 Valvonta ja vianselvitys

4.2.7.11 Erityisesti tunneleita koskeva eritelmä

4.2.7.11.1 Ilmastointilaitteilla varustetut matkustamot ja miehistön tilat

4.2.7.11.2 Kuulutusjärjestelmä

4.2.7.12 Hätävalaistusjärjestelmä

4.2.7.13 Ohjelmisto

4.2.7.14 Kuljettajan ja koneen välinen liitäntä (Driver Machine Interface, DMI)

4.2.7.15 Liikkuvan kaluston tunnisteet

4.2.8 Veto- ja sähkölaitteet

4.2.8.1 Vetokykyä koskevat vaatimukset

4.2.8.2 Vetokykyyn liittyvät vaatimukset pyörän ja kiskon välisen lepokitkan osalta

4.2.8.3 Virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä

4.2.8.3.1 Syötettävän virran jännite ja taajuus

4.2.8.3.1.1 Virransyöttö

4.2.8.3.1.2 Energian talteenotto

4.2.8.3.2 Suurin ajojohtimesta otettava teho ja virta

4.2.8.3.3 Tehokerroin

4.2.8.3.4 Energiajärjestelmän häiriöt

4.2.8.3.4.1 Ajojohtimen yliaalto-ominaisuudet ja niihin liittyvät ylijännitteet

4.2.8.3.4.2 Tasavirran vaikutukset vaihtovirran syöttöön

4.2.8.3.5 Energiankulutuksen mittalaitteet

4.2.8.3.6 Virroittimiin liittyvät liikkuvan kaluston osajärjestelmää koskevat vaatimukset

4.2.8.3.6.1 Virroittimen kosketusvoima

4.2.8.3.6.2 Virroittimien asennustapa

4.2.8.3.6.3 Virroittimen eristäminen kulkuneuvosta

4.2.8.3.6.4 Virroittimien alas laskeminen

4.2.8.3.6.5 Virranoton laatu

4.2.8.3.6.6 Sähköisen suojauksen koordinointi

4.2.8.3.6.7 Eri vaiheiden välisten eristysjaksojen läpi kulkeminen

4.2.8.3.6.8 Eri virransyöttöjärjestelmien välisten eristysjaksojen läpi kulkeminen

4.2.8.3.6.9 Virroittimien korkeus

4.2.8.3.7 Virroitin yhteentoimivuuden osatekijänä

4.2.8.3.7.1 Tekniikan yleiskuvaus

4.2.8.3.7.2 Virroittimen kelkan geometria

4.2.8.3.7.3 Virroittimen staattinen kosketusvoima

4.2.8.3.7.4 Virroittimien käyttöalue

4.2.8.3.7.5 Virtakestoisuus

4.2.8.3.8 Liukuhiili yhteentoimivuuden osatekijänä

4.2.8.3.8.1 Yleistä

4.2.8.3.8.2 Liukuhiilen geometria

4.2.8.3.8.3 Materiaali

4.2.8.3.8.4 Liukuhiilen rikkoutumisen ilmaisu

4.2.8.3.8.5 Virtakestoisuus

4.2.8.3.9 Liitännät sähköistysjärjestelmään

4.2.8.3.10 Liitännät ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmään

4.2.9 Huolto

4.2.9.1 Yleistä

4.2.9.2 Laitteistot junien ulkopuolisen puhdistukseen

4.2.9.3 Käymälän tyhjennysjärjestelmä

4.2.9.3.1 Junaan asennettu tyhjennysjärjestelmä

4.2.9.3.2 Siirrettävät tyhjennysvaunut

4.2.9.4 Junan sisäpuolinen siivous

4.2.9.4.1 Yleistä

4.2.9.4.2 Sähköpistorasiat

4.2.9.5 Vedentäyttölaitteet

4.2.9.5.1 Yleistä

4.2.9.5.2 Vedenlisäysliitin

4.2.9.6 Hiekantäyttölaitteet

4.2.9.7 Junien seisottamiseen liittyvät erityisvaatimukset

4.2.9.8 Polttoaineen lisäyslaitteisto

4.2.10 Kunnossapito

4.2.10.1 Vastuunjako

4.2.10.2 Huoltokansio

4.2.10.2.1 Huollon suunnittelun perustelut

4.2.10.2.2 Huoltoasiakirjat

4.2.10.3 Huoltokansion hallinnointi

4.2.10.4 Huoltotietojen hallinnointi

4.2.10.5 Huollon toteuttaminen

4.3 Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

4.3.1 Yleistä

4.3.2 Infrastruktuuriosajärjestelmä

4.3.2.1 Kulku juniin ja junista

4.3.2.2 Ohjaamo

4.3.2.3 Kinemaattinen ulottuma

4.3.2.4 Staattinen akselikuormitus

4.3.2.5 Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

4.3.2.6 Liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen ja pyörän profiilit

4.3.2.7 Junan enimmäispituus

4.3.2.8 Suurimmat jyrkkyydet

4.3.2.9 Kaarteen vähimmäissäde

4.3.2.10 Laipan voitelu

4.3.2.11 Ilmavirran tarttuminen sepeliin

4.3.2.12 Pyörrevirtajarrut

4.3.2.13 Jarrutusteho jyrkissä mäissä

4.3.2.14 Matkustajahälytys

4.3.2.15 Ympäristöolot

4.3.2.16 Junan aerodynaamiset kuormat avoimessa tilassa

4.3.2.17 Sivutuuli

4.3.2.18 Tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut painevaihtelut

4.3.2.19 Ulkoinen melu

4.3.2.20 Paloturvallisuus

4.3.2.21 Ajovalot

4.3.2.22 Erityisesti tunneleita koskeva eritelmä

4.3.2.23 Huolto

4.3.2.24 Kunnossapito

4.3.3 Energiaosajärjestelmä

4.3.3.1 Varattu

4.3.3.2 Jarrujärjestelmää koskevat vaatimukset

4.3.3.3 Ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt

4.3.3.4 Ajovalot

4.3.3.5 Virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä

4.3.4 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmä

4.3.4.1 Ohjaamo

4.3.4.2 Tuulilasi ja junan etuosa

4.3.4.3 Staattinen akselikuormitus

4.3.4.4 Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

4.3.4.5 Hiekoitus

4.3.4.6 Jarrutuskyky

4.3.4.7 Sähkömagneettiset häiriöt

4.3.4.8 Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmä

4.3.4.9 Valvonta ja vianselvitys

4.3.4.10 Erityisesti tunneleita koskeva eritelmä

4.3.4.11 Virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä

4.3.4.12 Kulkuneuvon ajovalot

4.3.5 Käyttötoimintaa koskeva osajärjestelmä

4.3.5.1 Junien rakenne

4.3.5.2 Päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi

4.3.5.3 Kulku juniin ja junista

4.3.5.4 Käymälät

4.3.5.5 Tuulilasi ja junan etuosa

4.3.5.6 Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

4.3.5.7 Liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen

4.3.5.8 Junan enimmäispituus

4.3.5.9 Hiekoitus

4.3.5.10 Ilmavirran tarttuminen sepeliin

4.3.5.11 Jarrutuskyky

4.3.5.12 Jarrujärjestelmää koskevat vaatimukset

4.3.5.13 Pyörrevirtajarrut

4.3.5.14 Pysäköidyn junan turvallisuus

4.3.5.15 Jarrutusteho jyrkissä mäissä

4.3.5.16 Kuulutusjärjestelmä

4.3.5.17 Matkustajahälytys

4.3.5.18 Ympäristöolot

4.3.5.19 Junan aerodynaamiset kuormat avoimessa tilassa

4.3.5.20 Sivutuuli

4.3.5.21 Tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut painevaihtelut

4.3.5.22 Ulkoinen melu

4.3.5.23 Hätäuloskäynnit

4.3.5.24 Paloturvallisuus

4.3.5.25 Ulkoiset valot ja äänimerkinantolaitteet

4.3.5.26 Nosto- ja hinaustyöt

4.3.5.27 Sisämelu

4.3.5.28 Ilmastointi

4.3.5.29 Kuljettajan turvalaite

4.3.5.30 Valvonta ja vianselvitys

4.3.5.31 Erityisesti tunneleita koskeva eritelmä

4.3.5.32 Vetokykyä koskevat vaatimukset

4.3.5.33 Vetokykyyn liittyvät vaatimukset pyörän ja kiskon välisen lepokitkan osalta

4.3.5.34 Virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä

4.3.5.35 Huolto

4.3.5.36 Liikkuvan kaluston tunnisteet

4.3.5.37 Opastimien näkyvyys

4.3.5.38 Hätäuloskäynnit

4.3.5.39 Kuljettajan ja koneen välinen liitäntä (Driver Machine Interface, DMI)

4.4 Käyttöä koskevat säännöt

4.5 Kunnossapitoa koskevat määräykset

4.6 Ammatillinen pätevyys

4.7 Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset

4.8 Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterit

4.8.1 Infrastruktuurirekisteri

4.8.2 Liikkuvan kaluston rekisteri

5. YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1 Määritelmä

5.2 Innovatiiviset ratkaisut

5.3 Osatekijöiden luettelo

5.4 Osatekijöiden suoritustasot ja eritelmät

6. VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI

6.1. Liikkuvan kaluston osajärjestelmän yhteentoimivuuden osatekijät

6.1.1 Vaatimustenmukaisuuden arviointi (yleistä)

6.1.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt (moduulit)

6.1.3 Jo käytössä olevat ratkaisut

6.1.4 Innovatiiviset ratkaisut

6.1.5 Käyttöönsoveltuvuuden arviointi

6.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmä

6.2.1 Vaatimustenmukaisuuden arviointi (yleistä)

6.2.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt (moduulit)

6.2.3 Innovatiiviset ratkaisut

6.2.4 Kunnossapidon arviointi

6.2.5 Yksittäisten kulkuneuvojen arviointi

6.3 Yhteentoimivuuden osatekijät, joille ei ole EY-vakuutusta

6.3.1 Yleistä

6.3.2 Siirtymäkausi

6.3.3 Todistuksen antaminen siirtymäkaudella osajärjestelmille, jotka sisältävät yhteentoimivuuden osatekijöitä, joille ei ole vakuutusta

6.3.3.1 Ehdot

6.3.3.2 Ilmoitus

6.3.3.3 Käyttöönotto elinkaaren aikana

6.3.4 Valvontajärjestelyt

7. LIIKKUVAN KALUSTON YTE:N KÄYTTÖÖNOTTO

7.1 YTE:n käyttöönotto

7.1.1 Uuden rakenteen mukainen uusi liikkuva kalusto

7.1.1.1 Määritelmät

7.1.1.2 Yleistä

7.1.1.3 A-vaihe

7.1.1.4 B-vaihe

7.1.2 Vanhan rakenteen mukainen uusi liikkuva kalusto, joka on tarkastettu olemassa olevan YTE:n perusteella

7.1.3 Vanhan rakenteen mukainen liikkuva kalusto

7.1.4 Parannettava tai uudistettava liikkuva kalusto

7.1.5 Noise

7.1.5.1 Transitional period

7.1.5.2 Upgrading or renewal of rolling stock

7.1.5.3 A two step approach

7.1.6 Siirrettävät käymälöiden tyhjennysvaunut [4.2.9.3 kohta]

7.1.7 Keinot tulipalojen ehkäisemiseksi – materiaalien vaatimustenmukaisuus

7.1.8 Liikkuva kalusto, jonka käyttöä säätelevät kansalliset, kahdenkeskiset, monenkeskiset tai kansainväliset sopimukset

7.1.8.1 Voimassa olevat sopimukset

7.1.8.2 Tulevat sopimukset

7.1.9 YTE:n tarkistus

7.2 Liikkuvan kaluston yhteensopivuus muiden osajärjestelmien kanssa

7.3 Erityistapaukset

7.3.1 Yleistä

7.3.2 Erityistapausten luettelo

7.3.2.1 Yleinen erityistapaus 1 524 mm raideleveyden verkossa

7.3.2.2 Päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi [4.2.2.2 kohta]

7.3.2.3 Matkustajien käyttämät askelmat [4.2.2.4.1 kohta]

7.3.2.4 Kulkuneuvon ulottuma [4.2.3.1 kohta]

7.3.2.5 Kulkuneuvon massa [4.2.3.2 kohta]

7.3.2.6 Pyöräkertojen sähkövastus [4.2.3.3.1 kohta]

7.3.2.7 Kuumakäynti-ilmaisu luokan 2 junille [4.2.3.3.2.3 kohta]

7.3.2.8 Pyörien ja kiskon välinen kosketus (pyörien profiilit) [4.2.3.4.4 kohta]

7.3.2.9 Pyöräkerrat [4.2.3.4.9 kohta]

7.3.2.10 Junan suurin sallittu pituus [4.2.3.5 kohta]

7.3.2.11 Hiekoitus [4.2.3.10 kohta]

7.3.2.12 Jarrutus [4.2.4 kohta]

7.3.2.12.1 Yleistä

7.3.2.12.2 Pyörrevirtajarrut [4.2.4.5 kohta]

7.3.2.13 Ympäristöolot [4.2.6.1 kohta]

7.3.2.14 Junan aerodynamiikka

7.3.2.14.1 Laiturilla oleviin matkustajiin kohdistuvat aerodynaamiset voimat [4.2.6.2.2 kohta]

7.3.2.14.2 Painekuormitukset avoimessa tilassa [4.2.6.2.3 kohta]

7.3.2.14.3 Tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut painevaihtelut [4.2.6.4 kohta]

7.3.2.15 Ulkoisen melun raja-arvot [4.2.6.5 kohta]

7.3.2.15.1 Seisontamelun raja-arvot [4.2.6.5.2 kohta]

7.3.2.15.2 Liikkeellelähtömelun raja-arvot [4.2.6.5.3 kohta]

7.3.2.16 Palosammutin [4.2.7.2.3.2 kohta]

7.3.2.17 Äänimerkinantolaitteet [4.2.7.4.2.1 kohta]:

7.3.2.18 Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmä [4.2.7.9 kohta]

7.3.2.18.1 Pyöräkertojen sijainti [4.2.7.9.2 kohta]

7.3.2.18.2 Pyörät [4.2.7.9.3 kohta]

7.3.2.19 Virroitin [4.2.8.3.6 kohta]

7.3.2.20 Liitännät ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän kanssa [4.2.8.3.8 kohta]

7.3.2.21 Käymälän tyhjennysjärjestelmän liittimet [4.2.9.3 kohta]

7.3.2.22 Vedenlisäysliittimet [4.2.9.5 kohta]

7.3.2.23 Paloturvallisuusstandardit [7.1.6 kohta]

1. JOHDANTO

1.1 Asiakirjan tekninen soveltamisala

Tämä YTE koskee liikkuvan kaluston osajärjestelmää. Tämä osajärjestelmä on yksi direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä II olevassa 1 kohdassa luetelluista osajärjestelmistä.

Tätä YTE:ää sovelletaan seuraaviin liikkuvan kaluston luokkiin, joita arvioidaan joko kiinteästi muodostettuina junina (joita ei voida käytössä erottaa osikseen) tai yksittäisinä kulkuneuvoina moottoroitujen ja ilman moottoria olevien kulkuneuvojen määriteltyinä yhdistelminä. Sitä sovelletaan sekä henkilöjuniin että muussa kuin henkilöliikenteessä oleviin juniin.

Luokka 1: Liikkuva kalusto, jonka suurin nopeus on 250 km/h tai enemmän.

Luokka 2: Liikkuva kalusto, jonka suurin nopeus on vähintään 190 km/h, mutta alle 250 km/h.

Tätä YTE:ää on sovellettava direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä I olevassa 2 kohdassa tarkoitettuun liikkuvaan kalustoon, jonka suurin nopeus on vähintään 190 km/h, kuten edellä on kuvattu. Jos tämän liikkuvan kaluston suurin nopeus on yli 351 km/h, tätä YTE:ää sovelletaan, mutta lisäeritelmät ovat tarpeen: näitä lisäeritelmiä ei esitetä tässä YTE:ssä, ja ne ovat avoin kohta: tällaisessa tapauksessa sovelletaan kansallisia sääntöjä.

Luvussa 2 on lisätietoja liikkuvan kaluston osajärjestelmästä.

Tässä YTE:ssä eritellään ne vaatimukset, joiden mukainen jäljempänä 1.2 kohdassa määritellyssä rautatiejärjestelmässä toimimaan tarkoitetun liikkuvan kaluston on oltava ja näin täytettävä direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, olennaiset vaatimukset.

Ratojen käyttöoikeus ei ole sidoksissa pelkästään tämän YTE:n teknisten vaatimusten täyttämiseen, vaan direktiivin 2004/49/EY ja direktiivin 2001/14/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, muutkin vaatimukset on otettava huomioon annettaessa rautatieyritykselle lupa käyttää liikkuvaa kalustoaan tietyllä radalla. Esimerkiksi rataverkon haltijalla on mahdollisuus päättää kapasiteettisyistä olla antamatta luokan 2 junalle kulkutietä luokan 1 radalle.

1.2 Asiakirjan maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä I kuvattu Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä.

1.3 Tämän YTE:n sisältö

Direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 5 artiklan 3 kohdan ja liitteessä I olevan 1 b kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä:

(a) ilmoitetaan sen aiottu soveltamisala (2 luku)

(b) täsmennetään liikkuvan kaluston osajärjestelmän olennaiset vaatimukset (3 luku)

(c) määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sillä muiden osajärjestelmien kanssa olevien liitäntöjen on täytettävä (4 luku)

(d) esitetään edellä 1.1 ja 1.2 kohdassa mainittua soveltamisalaa koskevat käyttö- ja ylläpitosäännöt (4 luku)

(e) ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattiosaamista sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n käyttöönotto edellyttävät

(f) määritetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitynnät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi (5 luku)

(g) kerrotaan, mitä menettelyjä on käytettävä toisaalta yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimuksenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioimisessa ja toisaalta osajärjestelmien EY-tarkastuksessa (6 luku)

(h) ilmoitetaan YTE:n käyttöönottostrategia (7 luku)

(i) määritetään 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti erityistapauksia (7 luku).

2. LIIKKUVAN KALUSTON OSAJÄRJESTELMÄN MÄÄRITELMÄ JA TOIMINNOT

2.1 Osajärjestelmän kuvaus

Liikkuvan kaluston osajärjestelmä ei sisällä ohjausta, hallintaa ja merkinantoa, infrastruktuuria tai käyttötoimintaa koskevia osajärjestelmiä taikka energia-osajärjestelmän ratalaitteita koskevaa osaa, koska ne on kuvattu omissa YTE:issään.

Junien henkilökunta (kuljettaja ja junan muu miehistö) tai matkustajat eivät myöskään kuulu liikkuvan kaluston osajärjestelmään.

2.2 Liikkuvan kaluston osajärjestelmän toiminnot ja näkökohdat

Tämän liikkuvan kaluston osajärjestelmään koskevan YTE:n alaa on laajennettu komission päätöksen 2002/735/EY liitteessä olevassa YTE:ssä esitetystä.

Liikkuvan kaluston osajärjestelmän puitteissa hoidettavat toiminnot ovat seuraavat:

— matkustajien ja junan miehistön kuljettaminen ja suojaaminen,

— vauhdin kiihdyttäminen, sen ylläpitäminen ja pysähtyminen,

— tietojen antaminen junan kuljettajalle, näkyvyys eteenpäin ja asianmukainen hallittavuus,

— junan kantaminen ja ohjaaminen radalla,

— merkin antaminen muille junan läheisyydestä,

— turvallinen toiminta myös häiriöiden sattuessa,

— ympäristön kunnioitus,

— liikkuvan kaluston osajärjestelmän ja energia-osajärjestelmän junaan asennetun osan kunnossapito,

— kyky toimia kyseeseen tulevilla ajovirran syöttöjärjestelmillä.

Junaan asennetut ohjaus- ja hallintalaitteet kuuluvat ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmän piiriin.

3. OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1 Yleistä

Tämän YTE:n osalta sen 3 luvussa mainittujen olennaisten vaatimusten täyttyminen varmistetaan noudattamalla seuraavissa kohdissa kuvattuja eritelmiä:

— osajärjestelmien osalta 4 luvussa,

— ja yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta 5 luvussa,

— mikä osoitetaan seuraavista arvioinneista saatavalla myönteisellä tuloksella:

— yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuus ja/tai käyttöönsoveltuvuus,

— ja osajärjestelmien tarkastus,

kuten 6 luvussa on kuvattu.

Osaan olennaisista vaatimuksista sovelletaan kansallisia määräyksiä seuraavista syistä:

— liitteessä L olevat avoimet kohdat ja varaukset,

— direktiivin 96/48/EY 7 artiklan nojalla myönnetyt poikkeukset,

— tämän YTE:n 7.3 kohdassa kuvatut erityistapaukset.

Vastaava vaatimustenmukaisuuden arviointi on tehtävä sen jäsenvaltion vastuulla ja sen jäsenvaltion menettelyjen mukaisesti, joka on ilmoittanut kansallisista säännöistä tai pyytänyt poikkeuksen tai erityistapauksen myöntämistä.

Direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja niiden yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä direktiivin liitteessä III lyhyesti esitetyt olennaiset vaatimukset.

Liikkuvaa kalustoa koskevan osajärjestelmän ja sen osatekijöiden olennaisten vaatimusten mukaisuus tarkastetaan direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, sekä tämän YTE:n määräysten mukaisesti.

3.2 Olennaiset vaatimukset liittyvät seuraaviin asioihin:

— turvallisuus,

— luotettavuus ja käyttökunto,

— terveysnäkökohdat,

— ympäristönsuojelu,

— tekninen yhteensopivuus.

Direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, mukaan olennaiset vaatimukset voivat koskea yleisesti koko Euroopan laajuista suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää tai erityisesti kutakin osajärjestelmää ja sen osatekijöitä.

3.3 Yleiset vaatimukset

Direktiivin liitteessä III esitettyjen näkökohtien lisäksi liikkuvan kaluston osajärjestelmään liittyvät seuraavassa esitetyt erityispiirteet:

3.3.1 Turvallisuus

Olennainen vaatimus 1.1.1:

”Turvallisuuden kannalta olennaisten laitteiden, erityisesti junaliikenteessä käytettyjen laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvataso, joka vastaa verkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vaaratilanteissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.2.2 (päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi)

— 4.2.2.3 (vaunun rakenteen lujuus)

— 4.2.2.4 (kulku juniin ja junista)

— 4.2.2.6 (ohjaamo)

— 4.2.2.7 (tuulilasi ja junan etuosa)

— 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)

— 4.2.3.3 (liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin)

— 4.2.3.4 (liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen)

— 4.2.3.10 (hiekoitus)

— 4.2.3.11 (ilmavirran vaikutukset sepeliin)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.5 (tiedotukset matkustajille ja viestintä)

— 4.2.6.2 (junan aerodynaamiset kuormat avoimessa tilassa)

— 4.2.6.3 (sivutuuli)

— 4.2.6.4 (tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut painevaihtelut)

— 4.2.6.6 (ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt)

— 4.2.7 (järjestelmän suojaus)

— 4.2.7.13 (ohjelmisto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

Olennainen vaatimus 1.1.2:

”Pyörien ja kiskojen kosketuksessa vaikuttavien parametrien on oltava sellaisten kulun vakautta koskevien perusteiden mukaisia, että niillä taataan turvallinen liikenne sallitulla enimmäisnopeudella.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.3.2 (staattinen akselikuormitus)

— 4.2.3.4 (liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen)

Olennainen vaatimus 1.1.3:

”Käytettävien laitteiden on kestettävä käyttöaikanaan niille määritetyt tavanomaiset tai poikkeukselliset rasitukset. Niiden satunnaisista vioista turvallisuudelle aiheutuvia seurauksia on rajoitettava asianmukaisilla keinoilla.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.2.2 (päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi)

— 4.2.2.3 (vaunun rakenteen lujuus)

— 4.2.2.7 (tuulilasi ja junan etuosa)

— 4.2.3.3.2 (akselilaakerin kunnon tarkkailu)

— 4.2.3.4.3 (radan kuormituksen raja-arvot)

— 4.2.3.4.9 (pyöräkerrat)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.6.1 (ympäristöolot)

— 4.2.6.3 (sivutuuli)

— 4.2.6.4 (tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut painevaihtelut)

— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)

— 4.2.8.3.6 (virroittimet ja liukuhiilet)

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

Olennainen vaatimus 1.1.4:

”Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät materiaalit valittava siten, että tulipalon sattuessa voidaan rajoittaa tulen leviäminen, savunmuodostus ja niiden vaikutukset.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)

Olennainen vaatimus 1.1.5:

”Laitteet, jotka on tarkoitettu matkustajien käytettäviksi, on suunniteltava siten, ettei heille muodostu vaaraa, jos he käyttävät näitä laitteita muutoin kuin ohjeissa tarkoitetulla tavalla.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.2.2 (päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi)

— 4.2.2.4 (kulku juniin ja junista)

— 4.2.2.5 (käymälät)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.5.3 (matkustajahälytys)

— 4.2.7.1 (hätäuloskäynnit)

— 4.2.7.3 (suojaus sähköiskuilta)

— 4.2.7.5 (nosto- ja hinaustyöt)

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

3.3.2 Luotettavuus ja käyttökunto

Olennainen vaatimus 1.2:

”Junaliikenteen kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne toimivat asianmukaisesti säädetyissä oloissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.2.2 (päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi)

— 4.2.2.3 (vaunun rakenteen lujuus)

— 4.2.2.4 (kulku juniin ja junista)

— 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)

— 4.2.3.3.2 (akselilaakerin kunnon tarkkailu)

— 4.2.3.4 (liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen)

— 4.2.3.9 (jousitusvakio)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.7.10 (valvonta ja vianselvitys)

— 4.2.10 (kunnossapito)

3.3.3 Terveysnäkökohdat

Olennainen vaatimus 1.3.1:

”Sellaisia materiaaleja, jotka voivat käyttötavastaan johtuen vaarantaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten terveyden, ei saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.10 (kunnossapito)

Olennainen vaatimus 1.3.2:

”Materiaalit on valittava ja niitä on käytettävä siten, että voidaan rajoittaa haitallisten ja vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)

— 4.2.10 (kunnossapito)

3.3.4 Ympäristönsuojelu

Olennainen vaatimus 1.4.1:

”Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakentamisen ja käytön ympäristövaikutukset on arvioitava ja otettava huomioon voimassaolevien yhteisön säännösten mukaisesti järjestelmää suunniteltaessa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.3.11 (ilmavirran tarttuminen sepeliin)

— 4.2.6.2 (junan aerodynaaminen kuormitus):

— 4.2.6.5 (ulkoinen melu)

— 4.2.6.6 (ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt)

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

Olennainen vaatimus 1.4.2:

”Junissa ja infrastruktuureissa käytettyjen materiaalien on oltava sellaisia, että voidaan välttää ympäristölle haitallisten tai vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)

— 4.2.10 (kunnossapito)

Olennainen vaatimus 1.4.3:

”Liikkuva kalusto ja sähkönottojärjestelmä on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne sopivat sähkömagneettisilta ominaisuuksiltaan yhteen sellaisten julkisten tai yksityisten laitteistojen, laitteiden ja verkkojen kanssa, joihin ne saattavat vaikuttaa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.6.6 (ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt)

3.3.5 Tekninen yhteensopivuus

Olennainen vaatimus 1.5:

Infrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien on sovittava yhteen keskenään sekä Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä liikennöivien junien ominaisuuksien kanssa.

Jos näiden vaatimusten noudattaminen osoittautuu vaikeaksi tietyissä verkon osissa, voidaan turvautua väliaikaisiin ratkaisuihin, joiden on taattava yhteensopivuus tulevaisuudessa.

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.2.4 (kulku juniin ja junista)

— 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)

— 4.2.3.2 (staattinen akselikuormitus)

— 4.2.3.3 (liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin)

— 4.2.3.4 (liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen)

— 4.2.3.5 (junan suurin sallittu pituus)

— 4.2.3.6 (suurimmat jyrkkyydet)

— 4.2.3.7 (kaarteen vähimmäissäde)

— 4.2.3.8 (laipan voitelu)

— 4.2.3.11 (ilmavirran tarttuminen sepeliin)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.6.2 (junan aerodynaaminen kuormitus)

— 4.2.6.4 (tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut painevaihtelut)

— 4.2.7.11 (tunneleita koskeva erityinen eritelmä)

— 4.2.8.3 (virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä)

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

3.4 Liikkuvan kaluston osajärjestelmän erityisvaatimukset

3.4.1 Turvallisuus

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 ensimmäinen kappale:

”Liikkuvan kaluston ja vaunujen välisten liitosten rakenteet on suunniteltava siten, että matkustaja- ja ohjaamotilat ovat suojattuja, jos junat törmäävät tai suistuvat raiteilta.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.2.2 (päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi)

— 4.2.2.3 (vaunun rakenteen lujuus)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 toinen kappale:

”Sähkölaitteet eivät saa vaarantaa hallinta-, ohjaus- ja merkinantolaitteiden toimintavarmuutta.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.6.6 (ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt)

— 4.2.8.3 (virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 kolmas kappale:

”Jarrutustekniikan ja -tehon on oltava yhteensopivia raiteiden, insinöörityön ja liikenneopastejärjestelmien kanssa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.3.4.3 (radan kuormituksen raja-arvot)

— 4.2.4.1 (jarrujen vähimmäisteho)

— 4.2.4.5 (pyörrevirtajarrut)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 neljäs kappale:

”On ryhdyttävä toimiin pääsyn estämiseksi jännitteisiin laitteisiin, jotta ihmisten turvallisuus ei vaarantuisi.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.5.2 (matkustajille tarkoitetut opasteet)

— 4.2.7.3 (suojaus sähköiskuilta)

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 viides kappale:

”On oltava käytettävissä laitteita, joiden avulla matkustajat voivat ilmoittaa vaarasta kuljettajalle ja junahenkilökunta voi olla yhteydessä häneen.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.5 (tiedotukset matkustajille ja viestintä)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 kuudes kappale:

”Ovissa on oltava matkustajien turvallisuuden takaava sulkemis- ja avausjärjestelmä.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.2.4.2 (ulko-ovi)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 seitsemäs kappale:

”Hätäuloskäynnit on merkittävä.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.5.2 (matkustajille tarkoitetut opasteet)

— 4.2.7.1 (hätäuloskäynnit)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 kahdeksas kappale:

”On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin pitkien tunneleiden asettamien erityisten turvallisuusvaatimusten huomioon ottamiseksi.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.5.3 (matkustajahälytys)

— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)

— 4.2.7.11 (tunneleita koskeva erityinen eritelmä)

— 4.2.7.12 (hätävalaistusjärjestelmä)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 yhdeksäs kappale:

”Riittävän tehokas hätävalaistusjärjestelmä, jolla on riittävä oma tehonlähde, on junissa pakollinen.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.7.12 (hätävalaistusjärjestelmä)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.1 kymmenes kappale:

”Junissa on oltava kuulutusjärjestelmä, jonka avulla juna- ja ratapihahenkilökunta voivat välittää viestejä matkustajille.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.5 (tiedotukset matkustajille ja viestintä)

3.4.2 Luotettavuus ja käyttökunto

Olennainen vaatimus 2.4.2:

”Tärkeimmät laitteet eli ajo-, veto- ja jarrutus- sekä hallinta- ja ohjauslaitteet on suunniteltava siten, että määritellyssä vaaratilanteessa juna voi jatkaa matkaa siten, että käyttöön jääville laitteille ei aiheudu vakavaa vaaraa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.2.1 (johdanto)

— 4.2.1.2 (junien rakenne)

— 4.2.2.2 (päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi)

— 4.2.4.1 (jarrujen vähimmäisteho)

— 4.2.4.2 (jarrutukseen liittyvät vaatimukset pyörän ja kiskon välisen lepokitkan osalta)

— 4.2.4.3 (jarrujärjestelmän vaatimukset)

— 4.2.4.4 (jarrutusteho normaalikäytön aikana)

— 4.2.4.6 (pysäköidyn junan turvallisuus)

— 4.2.4.7 (jarrutusteho jyrkissä mäissä)

— 4.2.5.1 (kuulutusjärjestelmä)

— 4.2.7.2 (paloturvallisuus)

— 4.2.7.10 (valvonta ja vianselvitys)

— 4.2.7.12 (hätävalaistusjärjestelmä)

— 4.2.8.1 (vetokykyä koskevat vaatimukset)

— 4.2.8.2 (vetokykyyn liittyvät vaatimukset pyörän ja kiskon välisen lepokitkan osalta)

— 4.2.10 (kunnossapito)

3.4.3 Tekninen yhteensopivuus

Olennaisen vaatimuksen 2.4.3 ensimmäinen kappale:

”Sähkölaitteiden on oltava yhteensopivia ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden toiminnan kanssa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.6.6 (ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt)

— 4.2.8.3 (virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.3 toinen kappale:

”Virranottolaitteiden on oltava sellaisia, että junat voivat kulkea Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän virransyöttöjärjestelmän avulla.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.8.3 (virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä)

Olennaisen vaatimuksen 2.4.3 kolmas kappale:

”Liikkuvan kaluston on oltava sellaista, että se voi kulkea kaikilla rataosuuksilla, joilla sitä tullaan käyttämään.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.2.4 (kulku juniin ja junista)

— 4.2.3.1 (kinemaattinen ulottuma)

— 4.2.3.2 (staattinen akselikuormitus)

— 4.2.3.3 (liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin)

— 4.2.3.4 (liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen)

— 4.2.3.5 (junan suurin sallittu pituus)

— 4.2.3.6 (suurimmat jyrkkyydet)

— 4.2.3.7 (kaarteen vähimmäissäde)

— 4.2.3.11 (ilmavirran tarttuminen sepeliin)

— 4.2.4 (jarrutus)

— 4.2.6 (ympäristöolot)

— 4.2.7.4 (ulkoiset valot ja äänimerkinantolaitteet)

— 4.2.7.9 (ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmä)

— 4.2.7.11 (tunneleita koskeva erityinen eritelmä)

— 4.2.8 (veto- ja sähkölaitteet)

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

— 4.8 (infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterit)

3.5 Kunnossapitoa koskevat erityisvaatimukset

Terveysnäkökohtia koskeva olennainen vaatimus 2.5.1:

”Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa olla terveydelle haitallisia.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

Ympäristönsuojelua koskeva olennainen vaatimus 2.5.2:

”Huoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa ylittää ympäristön kannalta hyväksyttäviä haittatasoja.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.6.5 (ulkoinen melu)

— 4.2.6.6 (ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt)

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

Teknistä yhteensopivuutta koskeva olennainen vaatimus 2.5.3:

”Suurnopeusjunia käsittelevien huoltolaitteiden on oltava sellaisia, että niillä voidaan suorittaa turva- ja siivoustyöt kaikissa junissa, joita varten ne on suunniteltu.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

3.6 Muut vaatimukset, jotka koskevat myös liikkuvan kaluston osajärjestelmää

3.6.1 Infrastruktuuri

Turvallisuutta koskeva olennainen vaatimus 2.1.1:

Asiaton pääsy suurten nopeuksien ratojen laitteistoihin on estettävä asianmukaisin toimin.

Ihmisten joutumista vaaraan, erityisesti suurnopeusjunien saapuessa asemalle ja lähtiessä sieltä, on rajoitettava asianmukaisin toimin.

Sellaiset infrastruktuurit, joihin yleisöllä on pääsy, on suunniteltava ja toteutettava siten, että voidaan rajoittaa ihmisille koituvia turvariskejä (infrastruktuurien vakavuus, tulipalot, pääsy sinne, evakuointi ja laiturit).

”On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin suurten tunneleiden erityisten turvavaatimusten huomioon ottamiseksi.”

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.2 Energia

Turvallisuutta koskeva olennainen vaatimus 2.1.1:

”Virransyöttölaitteiden toiminta ei saa vaarantaa suurnopeusjunien eikä ihmisten (matkustajat, käyttöhenkilökunta, ratavarren asukkaat, sivulliset) turvallisuutta.”

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Ympäristönsuojelua koskeva olennainen vaatimus 2.2.2:

”Virransyöttölaitteiden toiminnan ympäristölle aiheuttaman häiriön on pysyteltävä määritellyissä rajoissa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.6.6 (ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt)

— 4.2.8.3.6 (virroittimiin liittyvät liikkuvaa kalustoa koskevat vaatimukset)

Teknistä yhteensopivuutta koskeva olennainen vaatimus 2.2.3:

”Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä käytettävien sähköjärjestelmien on

— mahdollistettava se, että junat saavuttavat määritellyt suoritustasot,

— sovittava yhteen juniin asennettujen sähkönottolaitteiden kanssa.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.8.3 (virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä)

3.6.3 Ohjaus, hallinta ja merkinanto

Turvallisuutta koskeva olennainen vaatimus 2.3.1:

”Käytettyjen ohjaus-, valvonta- ja opastinlaitteiden ja niiden toiminnan on mahdollistettava junaliikenne, jonka turvallisuustaso vastaa verkolle asetettuja tavoitteita.”

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

Teknistä yhteensopivuutta koskeva olennainen vaatimus 2.3.2:

Kaikki uudet suurten nopeuksien infrastruktuurit ja kaikki uusi suurten nopeuksien liikkuva kalusto, joka on rakennettu tai kehitetty yhteensopivien ohjaus-, valvonta- ja opastinjärjestelmien käyttöönoton jälkeen, on mukautettava näiden järjestelmien käyttöön.

”Junien ohjaamoihin asennettujen ohjaus-, valvonta- ja opastelaitteiden on mahdollistettava tavanomainen käyttötoiminta määritellyissä olosuhteissa Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.3.2 (staattinen akselikuormitus)

— 4.2.3.3 (liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin)

— 4.2.6.6.1 (merkinantojärjestelmään ja tietoliikenneverkkoon aiheutetut häiriöt)

— 4.2.7.9 (ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmä)

— 4.2.3.3.10 (liitännät ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmään)

3.6.4 Ympäristöasiat

Terveysnäkökohtia koskeva olennainen vaatimus 2.6.1:

”Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän käytössä on noudatettava säädettyjä melutasoja.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.6.5 (ulkoinen melu)

— 4.2.7.6 (sisämelu)

Ympäristönsuojelua koskeva olennainen vaatimus 2.6.2:

”Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän käyttö ei saa aiheuttaa maaperässä sen tasoista värähtelyä, että se häiritsee liikaa tavallisessa kunnossa olevaa infrastruktuuria, lähellä suoritettavia toimintoja ja radan ympäristöä.”

Tämä olennainen vaatimus ei ole merkityksellinen tämän YTE:n soveltamisalalla.

3.6.5 Käyttö

Olennaisen vaatimuksen 2.7.1 turvallisuutta koskeva 1 kohta:

”Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja kuljettajilla sekä junahenkilökunnalla on oltava riittävä pätevyys, jotta voidaan taata turvallinen kansainvälinen käyttö.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.7.8 (kuljettajan turvalaite)

Olennaisen vaatimuksen 2.7.1 turvallisuutta koskeva 2 kohta:

”Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden ja asianomaisten toimijoiden huoltokeskuksissa käyttöönottaman laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että voidaan taata korkea turvataso.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavissa kohdissa:

— 4.2.9 (huolto)

— 4.2.10 (kunnossapito)

Luotettavuutta ja käyttökuntoa koskeva olennainen vaatimus 2.7.2:

”Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden ja asianomaisten toiminnanharjoittajien huoltokeskuksissa käyttöönottaman laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellainen, että järjestelmälle voidaan taata korkea luotettavuus- ja käyttötaso.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka esitetään seuraavassa kohdassa:

— 4.2.10 (kunnossapito)

Teknistä yhteensopivuutta koskeva olennainen vaatimus 2.7.3:

”Verkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja kuljettajien, junahenkilökunnan ja liikenteenohjaajien pätevyyden on oltava sellainen, että voidaan taata Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän tehokas käyttö.”

Tämä olennainen vaatimus täytetään toiminnallisilla ja teknisillä eritelmillä, jotka on esitetty seuraavassa kohdassa:

— 4.2.10 (kunnossapito)

3.7 Olennaisiin vaatimuksiin liittyvät liikkuvan kaluston osajärjestelmän elementit

Direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, olennaisten vaatimusten kohta Liikkuvan kaluston osajärjestelmän elementti YTE:n viitekohta Turvallisuus Luotettavuus ja käyttökunto Terveysnäkökohdat Ympäristönsuojelu Tekninen yhteensopivuus Yleistä 4.2.1 2.4.2 Rakenteet ja mekaaniset osat 4.2.2 Junien rakenne 4.2.1.2 2.4.2 Päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi 4.2.2.2 1.1.1 1.1.3 1.1.5 2.4.1.1 1.2 2.4.2 Vaunun rakenteen lujuus 4.2.2.3 1.1.1 1.1.3 2.4.1.1 1.2 Kulku juniin ja junista 4.2.2.4 1.1.1 1.1.5 1.2 1.5 2.4.3.3 Ulko-ovi 4.2.2.4.2 2.4.1.6 Käymälät 4.2.2.5 1.1.5 Ohjaamo 4.2.2.6 1.1.1 Tuulilasi ja junan etuosa 4.2.2.7 1.1.1 1.1.3 Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat 4.2.3 Kinemaattinen ulottuma 4.2.3.1 1.1.1 1.2 1.5 2.4.3.3 Staattinen akselikuormitus 4.2.3.2 1.1.2 1.5 2.4.3.3 2.3.2 Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjaus-järjestelmiin 4.2.3.3 1.1.1 1.5 2.4.3.3 2.3.2 Akselilaakerin kunnon tarkkailu 4.2.3.3.2 1.1.3 1.2 Liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen 4.2.3.4 1.1.1 1.1.2 1.2 1.5 2.4.3.3 Radan kuormituksen raja-arvot 4.2.3.4.3 1.1.3 2.4.1.3 Pyöräkerrat 4.2.3.4.9 1.1.3 Junan enimmäispituus 4.2.3.5 1.5 2.4.3.3 Suurimmat jyrkkyydet 4.2.3.6 1.5 2.4.3.3 Kaarteen vähimmäissäde 4.2.3.7 1.5 2.4.3.3 Laipan voitelu 4.2.3.8 1.5 Jousitusvakio 4.2.3.9 1.2 Hiekoitus 4.2.3.10 1.1.1 Ilmavirran vaikutukset sepeliin 4.2.3.11 1.1.1 1.4.1 1.5 2.4.3.3 Jarrutus 4.2.4 1.1.1 1.1.3 1.1.5 1.2 1.5 2.4.3.3 Jarrujen vähimmäisteho 4.2.4.1 2.4.1.3 2.4.2 Jarrutukseen liittyvät vaatimukset pyörän ja kiskon välisen lepokitkan osalta 4.2.4.2 2.4.2 Jarrujärjestelmää koskevat vaatimukset 4.2.4.3 2.4.2 Jarrutusteho normaalikäytön aikana 4.2.4.4 2.4.2 Pyörrevirtajarrut 4.2.4.5 2.4.1.3 Pysäköidyn junan turvallisuus 4.2.4.6 2.4.2 Jarrutusteho jyrkissä mäissä 4.2.4.7 2.4.2 Tiedotukset matkustajille ja viestintä 4.2.5 1.1.1 2.4.1.5 2.4.1.10 Kuulutusjärjestelmä 4.2.5.1 2.4.2 Matkustajille tarkoitetut opasteet 4.2.5.2 2.4.1.4 2.4.1.7 Matkustajahälytys 4.2.5.3 1.1.5 2.4.1.8 Ympäristöolot 4.2.6 2.4.3.3 Ympäristöolot 4.2.6.1 1.1.3 Junan aerodynaamiset kuormat avoimessa tilassa 4.2.6.2 1.1.1 1.4.1 1.5 Sivutuuli 4.2.6.3 1.1.1 1.1.3 Tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut painevaihtelut 4.2.6.4 1.1.1 1.1.3 1.5 Ulkoinen melu 4.2.6.5 2.6.1 1.4.1 2.5.2 Ulkoiset sähkömagneettiset häiriöt 4.2.6.6 1.1.1 2.4.1.2 1.4.1 1.4.3 2.5.2 2.2.2 2.4.3.1 Merkinantojärjestelmään ja tietoliikenneverkkoon aiheutetut häiriöt 4.2.6.6.1 2.3.2 Järjestelmän suojaus 4.2.7 1.1.1 Hätäuloskäynnit 4.2.7.1 1.1.5 2.4.1.7 Paloturvallisuus 4.2.7.2 1.1.3 1.1.4 2.4.1.8 2.4.2 1.3.2 1.4.2 Suojaus sähköiskuilta 4.2.7.3 1.1.5 2.4.1.4 Ulkoiset valot ja äänimerkinantolaitteet 4.2.7.4 2.4.3.3 Nosto- ja hinaustyöt 4.2.7.5 1.1.5 Sisämelu 4.2.7.6 2.6.1 Ilmastointi 4.2.7.7 Kuljettajan turvalaite 4.2.7.8 2.7.1 Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmä 4.2.7.9 1.1.1 2.4.3.3 2.3.2 Valvonta ja vianselvitys 4.2.7.10 1.2 2.4.2 Erityisesti tunneleita koskeva eritelmä 4.2.7.11 2.4.1.8 1.5 2.4.3.3 Hätävalaistusjärjestelmä 4.2.7.12 2.4.1.8 2.4.1.9 2.4.2 Ohjelmisto 4.2.7.13 1.1.1 Veto- ja sähkölaitteet 4.2.8 2.4.3.3 Vetokykyä koskevat vaatimukset 4.2.8.1 2.4.2 Vetokykyyn liittyvät vaatimukset pyörän ja kiskon välisen lepokitkan osalta 4.2.8.2 2.4.2 Virransyöttöön liittyvä toiminnallinen ja tekninen eritelmä 4.2.8.3 2.4.1.2 2.2.3 1.5 2.4.3.1 2.4.3.2 Virroittimet ja liukuhiilet 4.2.8.3.6 2.2.2 Liitännät ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmään 4.2.8.3.8 2.3.2 Huolto 4.2.9 1.1.3 1.1.5 2.4.1.4 2.7.1 2.5.1 1.4.1 2.5.2 1.5 2.4.3.3 2.5.3 Kunnossapito 4.2.10 1.1.3 1.1.5 2.4.1.4 2.7.1 1.2 2.4.2 2.7.2 1.3.1 1.3.2 2.5.1 1.4.1 1.4.2 2.5.2 1.5 2.4.3.3 2.5.3 2.7.3 Infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston rekisterit 4.8 2.4.3.3

4. OSAJÄRJESTELMÄN OMINAISUUDET

4.1 Johdanto

Liikkuvan kaluston osajärjestelmä on tarkastettava direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, mukaisesti, jotta varmistettaisiin olennaisten vaatimusten mukainen järjestelmän yhteentoimivuus.

Osajärjestelmän ja sen liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka on kuvattu 4.2 ja 4.3 kohdassa, eivät edellytä tiettyjen tekniikoiden tai teknisten ratkaisujen käyttöä paitsi silloin, kun se on ehdottoman tarpeellista Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatieverkon yhteentoimivuuden kannalta. Innovatiiviset ratkaisut, jotka eivät täytä tässä YTE:ssä esitettyjä vaatimuksia ja/tai joita ei voida arvioida tässä YTE:ssä esitetyillä tavoilla, edellyttävät uusia eritelmiä ja/tai arviointimenetelmiä. Teknisen innovoinnin mahdollistamiseksi nämä eritelmät ja arviointimenetelmät kehitetään 6.1.4 ja 6.2.3 kohdassa kuvatun prosessin mukaisesti.

Liikkuvan kaluston yleiset ominaisuudet on määritelty tämän YTE:n 4 luvussa. Erityisominaisuudet on lueteltu liikkuvan kaluston rekisterissä (ks. tämän YTE:n liite I).

4.2 Osajärjestelmän toiminnallinen ja tekninen eritelmä

4.2.1 Yleistä

4.2.1.1 Johdanto

Liikkuvan kaluston osajärjestelmän perusparametrit ovat seuraavat:

— rataan kohdistuvat enimmäisvoimat (radan kuormituksen raja-arvot)

— akselipaino

— junan enimmäispituus

— kulkuneuvon kinemaattinen ulottuma

— jarrujen vähimmäisominaisuudet

— liikkuvan kaluston sähköiset vähimmäisominaisuudet

— liikkuvan kaluston mekaaniset vähimmäisominaisuudet

— ulkoisen melun raja-arvot

— sähkömagneettisten häiriöiden raja-arvot

— sisämelun raja-arvot

— ilmastointiin liittyvät vähimmäisominaisuudet

— liikuntarajoitteisten kuljetukseen liittyvät vaatimukset

— tunneleissa syntyvät suurimmat sallitut painevaihtelut

— suurimmat jyrkkyydet

— virroittimen kelkan geometria

— kunnossapito

Euroopan laajuista suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevat vaatimukset on täytettävä kaikkien seuraavien ratatyyppien osalta:

— erityisesti suuria nopeuksia varten rakennetut radat,

— erityisesti suuria nopeuksia varten uusitut radat,

— erityisesti suuria nopeuksia varten uusitut radat, joilla on erikoisominaisuuksia.

kuten ne on kuvattu direktiivissä 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY.

Liikkuvan kaluston osajärjestelmän kohdalla nämä vaatimukset ovat seuraavat:

a) Suoritustasoa koskevat vähimmäisvaatimukset Jotta se kykenisi kulkemaan Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä siten, että junat vaivattomasti sopivat muun rataliikenteen sekaan, suurille nopeuksille tarkoitetulta liikkuvalta kalustolta on edellytettävä tiettyjen vetokykyyn ja jarrutustehoon liittyvien vähimmäisvaatimusten täyttämistä. Junilla on oltava riittävästi varakapasiteettia sen varmistamiseksi, että nämä suoritustasot voidaan täysin tai lähes täysin säilyttää myös tapauksissa, joissa jokin näihin prosesseihin vaikuttava järjestelmä tai moduuli (kuten voimansiirtolaitteet virroittimesta akselille tai mekaaniset/sähköiset jarrulaitteet) on rikkoutunut. Nämä turvamarginaalit ja varalaitteet on kuvattu yksityiskohtaisesti junien ominaisuuksia kuvaavassa 4.2.1, 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.4.7, 4.2.7.2, 4.2.7.12, 4.2.8.1 ja 4.2.8.2 kohdassa. Turvallisuuden kannalta merkittävän tässä YTE:ssä kuvattujen liikkuvan kaluston laitteiden rikkoutumisen, toimintojen lakkaamisen tai liian suuren matkustajamäärän varalta liikkuvan kaluston pitäjän ja/tai rautatieyrityksen on etukäteen määriteltävä kutakin alentuneen suoritustason tilaa vastaavat rajat ja toimintaehdot ottaen kaikki niiden valmistajan määrittelemät seuraukset huomioon. Käyttösäännöt ovat osa rautatieyrityksen turvallisuusjohtamisjärjestelmää, eikä ilmoitetun laitoksen tarvitse tarkastaa niitä. Tätä silmällä pitäen valmistajan on kuvattava ja luetteloitava erilliseen asiakirjaan ne erilaiset kohtuudella ennakoitavissa olevat alentuneen suoritustason tilat sekä niihin liittyvät hyväksyttävät raja-arvot ja käyttöä koskevat ehdot, joita käytön aikana saattaa syntyä. Tämä asiakirja on osa direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, liitteessä VI olevan 4 kohdan mukaisia teknisiä asiakirjoja, ja se on otettava huomioon käyttösäännöissä.

b) Suurin junien käyttämä nopeus Direktiivin 96/48/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/50/EY, 5 artiklan 3 kohdan ja liitteen I mukaisesti yhteentoimivien junien käyttämien suurimpien nopeuksien on oltava seuraavat: — vähintään 250 km/h luokan 1 junille, — vähintään 190 km/h, mutta alle 250 km/h luokan 2 junille, Junien käyttämä nopeus on se nimellisnopeus, jota junien edellytetään käyttävän päivittäin liikkuessaan siihen tarkoitetuilla rataosuuksilla. Molemmissa tapauksissa on liikkuvaa kalustoa voitava käyttää näillä enimmäisnopeuksilla (infrastruktuurin niin salliessa) siten, että niillä on vielä riittävä kiihtyvyysreservi (kuten seuraavissa kohdissa määritellään).

4.2.1.2 Junien rakenne

a. Tämä TSI koskee sekä kiinteästi muodostettuja junayksikköjä että yksittäisiä kulkuneuvoja, mutta aina arvioituina osana moottoroitujen ja ilman moottoria olevien kulkuneuvojen määriteltyjä yhdistelmiä.

b. Molemmille junaluokille sallitaan seuraavat konfiguraatiot: — niveljunat ja/tai ei-niveljunat, — kallistusjärjestelmällä varustetut ja/tai ilman niitä olevat junat, — yksi- ja/tai kaksikerroksiset junat.

c. Luokan 1 junien on oltava omalla voimallaan liikkuvia kiinteästi muodostettuja junia, joissa on ohjaamo molemmissa päissä ja jotka kykenevät toimimaan molempiin ajosuuntiin ja saavuttamaan tässä YTE:ssä esitetyt suoritusarvot. Jotta junien kuljetuskapasiteetti voidaan sovittaa liikenteen vilkkauden vaihteluihin, saadaan junia kytkeä yhdessä ajettaviksi. Tällaisen kahdesta tai useammasta junayksiköstä muodostetun junan on oltava tässä YTE:ssä esitettyjen eritelmien ja suoritusarvojen mukainen. Eri valmistajien tekemien tai eri rautatieyritysten käyttämien junien toimimista yhteen kytkettynä ei vaadita.

d. Luokan 2 junien on oltava joko kiinteästi muodostettuja tai kokoonpanoltaan vaihtelevia junia, jotka kykenevät tai eivät kykene toimimaan molempiin ajosuuntiin. Niiden on kyettävä saavuttamaan tässä YTE:ssä esitetyt suoritusarvot. Jotta junien kuljetuskapasiteetti voidaan sovittaa liikenteen vilkkauden vaihteluihin, luokan 2 junia voidaan kytkeä yhdessä ajettaviksi tai niihin voidaan lisätä vaunuja, kun kyseessä ovat erillisistä vetureista ja vaunuista koostuvat junat, jolloin ne pysyvät määrätyissä muodostelmissa. Tällaisen kahdesta tai useammasta junasta muodostetun junan on oltava tässä YTE:ssä esitettyjen eritelmien ja suoritusarvojen mukainen. Eri valmistajien tekemien tai eri rautatieyritysten käyttämien junien toimimista yhteen kytkettynä normaalioloissa ei vaadita.

e. Jotta junien kuljetuskapasiteetti voidaan sovittaa liikenteen vilkkauden vaihteluihin, saadaan luokan 1 ja luokan 2 junia kytkeä yhdessä ajettaviksi. Tällaisen kahdesta tai useammasta junasta muodostetun junan on oltava tässä YTE:ssä esitettyjen eritelmien ja suoritusarvojen mukainen. Eri valmistajien tekemien tai eri rautatieyritysten käyttämien junien toimimista yhteen kytkettynä ei vaadita.

f. Arvioitaessa kumpaakin junaluokkaa, olipa kyse kiinteästi muodostetusta junasta tai yksittäisestä kulkuneuvosta yhdessä tai useammassa muodostelmassa, arviointia pyytävän on selvästi määriteltävä ne muodostelmat, joille tällaiset arvioinnit pätevät, ja ne on selvästi mainittava EY-tarkastukseen liittyvässä tyyppitarkastustodistuksessa tai suunnittelun tarkastustodistuksessa. Yksittäistä kulkuneuvoa ei saa arvioida viittaamatta tiettyyn muodostelmaan. Kunkin muodostelman määritelmään on sisällyttävä tiedot tyypistä, kulkuneuvojen määrästä ja YTE:n kannalta oleellisista kulkuneuvojen ominaisuuksista (jotka on lueteltu liikkuvan kaluston rekisterissä).

g. Jokaisen junan kulkuneuvon ominaisuuksien on oltava sellaiset, että juna täyttää tämän YTE:n vaatimukset. Joitain ominaisuuksia voidaan arvioida yksittäisen kulkuneuvon kohdalla, ja joitain on arvioitava tietyn muodostelman yhteydessä, kuten 6 luvussa on jokaisen vaatimuksen osalta määritelty.

h. Muodostelmat, joille kukin arviointi pätee, on selvästi määriteltävä EY-tarkastukseen liittyvässä tyyppitarkastustodistuksessa tai suunnittelun tarkastustodistuksessa.

Määritelmät

1. Kiinteästi muodostettu junayksikkö on kiinteä muodostelma, jota voidaan muuttaa vain varikolla, jos lainkaan.

2. Sähkö- ja dieselmoottorijunat ovat kiinteästi muodostettuja junia, joissa kaikki kulkuneuvot voivat kuljettaa hyötykuormaa. Veto- ja muut laitteet ovat yleensä, mutta eivät aina, lattian alla.

3. Moottorivaunu on kiinteästi muodostetun junan vetoyksikkö, jonka toisessa päässä on ohjaamo ja joka ei kykene kuljettamaan hyötykuormaa.

4. Veturi on vetoyksikkö, joka ei kykene kuljettamaan hyötykuormaa ja joka voidaan normaalikäytössä irrottaa junasta toimimaan yksinään.

5. Vaunu on kiinteässä tai muunneltavassa yhdistelmässä oleva ei-vetävä kulkuneuvo, joka kykenee kuljettamaan hyötykuormaa. Tällainen vaunu voidaan varustaa ohjaamolla. Tällaista vaunua kutsutaan ohjausvaunuksi.

6. Juna on toiminnallinen muodostelma, joka koostuu yhdestä tai useammasta kulkuneuvosta tai junayksiköstä.

7. Määritelty muodostelma: ks. 4.2.1.2.f kohta

4.2.2 Rakenteet ja mekaaniset osat

4.2.2.1 Yleistä

Tässä kohdassa käsitellään junan kytkentäjärjestelyjä, kulkuneuvojen rakenteita, kulkua juniin ja junista, käymälöitä, ohjaamoja, tuulilaseja ja junien etuosan rakennetta.

4.2.2.2 Päätykytkimet ja kytkentäjärjestelyt junien pelastamiseksi

4.2.2.2.1 Osajärjestelmää koskevat vaatimukset

a. Luokan 1 junien molemmat päät on varustettava 4.2.2.2.2.1 kohdan mukaisella automaattisella keskuspuskinkytkimellä. Tämän tarkoituksena on mahdollistaa se, että toinen luokan 1 juna voi hinata rikkoutunutta junaa.

b. Luokan 2 junien molemmat päät on varustettava joko — 4.2.2.2.2.1 kohdan mukaisella automaattisella keskuspuskinkytkimellä — tai 4.2.2.2.2.2 kohdan mukaisella puskin- ja vetokytkimellä. — tai pysyvällä sovittimella, joka täyttää seuraavien kohtien vaatimukset: — 4.2.2.2.2.1 — tai 4.2.2.2.2.2.

c. Kaikissa sellaisissa junissa, jotka on varustettu 4.2.2.2.2.1 kohdan vaatimusten mukaisilla keskuspuskinkytkimillä, on pidettävä mukana 4.2.2.2.2.3 kohdassa määriteltyä hinauskytkintä. Tämän tarkoituksena on mahdollistaa se, että tällaisten junien rikkoutuessa 4.2.2.2.2.2 kohdan mukaisilla puskin- ja vetokytkimillä varustetut veturit tai junat voivat hinata niitä.

d. Vaatimus luokan 1 ja 2 junien hinaamisen mahdollistamisesta niiden rikkouduttua koskee vain 4.2.2.2.2.1 kohdan mukaisilla automaattisilla keskuspuskinkytkimillä tai 4.2.2.2.2.2 kohdan mukaisilla puskin- ja vetokytkimillä varustettuja vetureita tai junia.

e. Suurnopeusjunien pneumaattisia jarrulaitteita hinaustapauksissa koskevat vaatimukset on esitetty 4.2.4.8 kohdassa ja liitteessä K olevassa K.2.2.2 kohdassa.

4.2.2.2.2 Yhteentoimivuuden osatekijöitä koskevat vaatimukset

4.2.2.2.2.1 Automaattinen keskuspuskinkytkin

Automaattisten keskuspuskinkytkinten on oltava geometrialtaan ja toiminnaltaan yhteensopivat liitteessä K olevan K.1 kohdan mukaisten tyypin 10 lukitusjärjestelmän sisältävien automaattisten keskuspuskinkytkimien kanssa (jotka tunnetaan myös nimellä Scharfenberg-järjestelmä).

4.2.2.2.2.2 Puskin- ja vetolaitteiden osat

Puskin- ja vetolaitteiden osien on oltava tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston tavaravaunujen osajärjestelmää koskevan vuonna 2005 julkaistun YTE:n 4.2.2.1.2 kohdan mukaiset.

4.2.2.2.2.3 Hinauskytkin

Hinauskytkinten on oltava liitteessä K olevan K.2 kohdan vaatimusten mukaiset.

4.2.2.3 Vaunun rakenteen lujuus

4.2.2.3.1 Yleiskuvaus

Kulkuneuvon rungon staattisen ja dynaamisen lujuuden on taattava siinä olevien turvallisuus.

Rautateiden turvallisuusjärjestelmä perustuu aktiiviseen ja passiiviseen turvallisuuteen.

— Aktiivinen turvallisuus: järjestelmät, jotka vähentävät onnettomuuden todennäköisyyttä tai sen vakavuutta

— Passiivinen turvallisuus: Järjestelmät, jotka lieventävät onnettomuuden seurauksia sellaisen tapahtuessa

Passiivisen turvallisuuden järjestelmiä ei saa käyttää korvaamaan rautatiejärjestelmän aktiivisen turvallisuuden mahdollista puutetta, vaan niiden on täydennettävä aktiivista turvallisuutta täydentämällä ihmisten henkilökohtaista turvaa muiden keinojen pettäessä.

4.2.2.3.2 Periaatteet (toimintaa koskevat vaatimukset)

Jäljempänä kuvattujen tapausten mukaisissa päittäin tapahtuvassa törmäyksessä kulkuneuvojen mekaanisen rakenteen on

— rajoitettava hidastuvuutta,

— säilytettävä henkiin jäämisen mahdollistava tila ja rakenteellinen eheys tiloissa, joissa on ihmisiä,

— vähennettävä kiskoilta suistumisen vaaraa,

— vähennettävä vaunujen päällekkäin kasautumisen vaaraa.

Muodonmuutoksen on oltava hallittu, jotta vähintään absorboidaan suunnittelun perustana olevissa törmäystapauksissa vapautuva energia. Muodonmuutoksen on oltava vaiheittain etenevä, sen yhteydessä ei saa esiintyä yleistä epävakautta tai yleisiä rikkoutumisia, ja sitä saa tapahtua vain sitä varten tarkoitetuissa kokoon painuvissa kohdissa. Kokoon painuvat kohdat voivat olla:

— palautuvasti ja palautumattomasti muotoaan muuttavia puskin-/kytkinlaitteiden osia,

— varsinaiseen rakenteeseen kuulumattomia laitteita,

— vaunun rungossa olevia kokoon painuvia kohtia,

— tai jotain edellä mainittujen yhdistelmiä.

Kokoon painuvat kohdat on sijoitettava joko vaunujen päihin matkustamon ja vaunujen välisen sillan väliin, missä ei ole matkustajia tai miehistön jäseniä, tai, jos tämä ei ole mahdollista, kohtiin, joissa ei oleskella pysyvästi (esim. käymälöihin tai eteisiin) tai ohjaamoihin. Kokoon painuvia kohtia ei saa sijoittaa matkustamoon, ei edes kohtiin, jossa on kokoon taittuvat istuimet.

4.2.2.3.3 Eritelmät (yksinkertaiset kuormitustapaukset ja suunnittelun perustana olevat törmäystapaukset)

a) Kunkin kulkuneuvon korin on kestettävä vähintään standardin EN12663:2000 kategorian P II mukaiset pituus- ja pystysuuntaiset staattiset kuormitukset.

b) Huomioon on otettava neljä törmäystapausta: — kahden samanlaisen junan päittäin tapahtuva törmäys, — törmäys kulkuneuvoon, jossa on sivupuskimet, — tasoylikäytävällä tapahtuva törmäys kuorma-autoon, — törmäys matalaan esteeseen. Edellä mainittujen tapausten yksityiskohtainen kuvaus ja niitä vastaavat kriteerit on esitetty liitteessä A.

4.2.2.4 Kulku juniin ja junista

4.2.2.4.1 Matkustajien käyttämät askelmat

Nämä on eritelty yksityiskohtaisesti YTE:n ”Saavutettavuus liikuntarajoitteisille henkilöille” 4.2.2.12.1, 4.2.2.12.2 ja 4.2.2.12.3 kohdassa.

4.2.2.4.2 Ulko-ovi

4.2.2.4.2.1 Matkustajien käyttämät ovet

YTE:n ”Saavutettavuus liikuntarajoitteisille henkilöille” asiaa koskevia kohtia 4.2.2.4 kohdassa sovelletaan myös.

a Käytetyt nimitykset: — ”suljettu ovi” on ovi, jota pitää kiinni ainoastaan sulkemismekanismi, — ”lukittu ovi” on ovi, jota pitää kiinni mekaaninen oven lukituslaite, — ”lukitsemalla käytöstä poistettu ovi” on ovi, jonka junan miehistö on lukinnut kiinni-asentoon mekaanisen välineen avulla.

b Oven toiminta: Yleisölle tarkoitetun käsikäyttöisen oven lukituksen on oltava suljettavissa tai avattavissa painamalla kädensijaa enintään 20 Newtonin voimalla. Käsikäyttöisen oven avaamisen tai sulkemisen vaatima voima ei saa ylittää seuraavia arvoja: Jos ovien käyttö tapahtuu painikkeita painamalla, painikkeiden (tai niiden kehyksen) on oltava valaistuja, kun ne ovat käytössä, ja niitä on voitava käyttää voimalla, joka ei ylitä 15 Newtonia.

c Oven sulkeminen: Oven ohjauslaitteen on sallittava se, että junan miehistö (kuljettaja tai konduktööri) sulkee ja lukitsee ovet ennen junan lähtöä. Kun lukituksen ohjaus on miehistön vastuulla ja käynnistetään jostain ovesta käsin, tämä ovi saa jäädä avoimeksi muiden ovien sulkeutuessa. Miehistön on voitava sen jälkeen sulkea ja lukita tämä ovi. Tämän oven on automaattisesti sulkeuduttava, kun juna saavuttaa 5 km/h nopeuden, minkä jälkeen lukituksen tulee käynnistyä. Ovien on pysyttävä suljettuna ja lukittuna, kunnes junan miehistö avaa ne. Jos ovien ohjausjärjestelmän virransyöttö katkeaa, ovien on pysyttävä lukittuna lukitusmekanismin avulla. Ennen ovien sulkeutumisen alkua on annettava äänimerkki.

d Junan miehistön saamat merkinannot: Kun kaikki muut kuin paikallisesti ohjattavat ovet on suljettu ja lukittu, siitä on annettava tieto kuljettajalle tai miehistölle tarkoituksenmukaisen laitteen avulla. Junan kuljettajan tai miehistön on saatava asianmukainen tieto kaikista ovien sulkeutumiseen liittyvistä häiriöistä. Lukitsemalla käytöstä poistettua ovea ei oteta huomioon.

e Oven poistaminen käytöstä lukitsemalla: Käytössä on oltava käsikäyttöinen laite, jonka avulla junan miehistö voi poistaa oven käytöstä lukitsemalla. Tämän on oltava tehtävissä sekä junan sisä- että ulkopuolelta käsin. Kun ovi on poistettu käytöstä lukitsemalla, junissa olevien ovenvalvontajärjestelmien ei tule enää ottaa sitä huomioon.

f Ovien lukituksen avaaminen: Junan miehistöllä on oltava käytössään hallintalaitteet, joiden avulla ovien lukitus voidaan avata erikseen junan kummaltakin puolelta siten, että matkustajat voivat avata ovet junan pysähdyttyä.

g Ovien avaamisen hallinta: Matkustajien on voitava käyttää normaalia avaamisen hallintalaitetta tai ovien avauslaitetta sekä kulkuneuvon ulko- että sisäpuolelta. Jokaisessa ovessa on oltava yksi seuraavista järjestelmistä, ja kummankin järjestelmän on oltava hyväksyttävä kaikissa jäsenvaltioissa: — erillinen matkustajien käyttöön tarkoitettu avauslaite, jonka avulla ovi voidaan hätätapauksessa avata sisäpuolelta junan kulkiessa pienemmällä nopeudella kuin 10 km/h, tai — erillinen matkustajien käyttöön tarkoitettu avauslaite, jonka avulla ovi voidaan hätätapauksessa avata sisäpuolelta. Tämän laitteen toiminnan on oltava nopeudesta riippumaton. Tämän laitteen on toimittava vasta, kun sille on annettu vähintään kaksi peräkkäistä ohjausta. Tämä laite ei saa vaikuttaa lukitsemalla käytöstä poistettuihin oviin. Oven lukitus on ensin avattava. Kussakin ovessa on oltava erillinen pelastushenkilöstön käyttöön tarkoitettu avauslaite, jonka avulla ovi voidaan hätätapauksessa avata ulkopuolelta. Tämä laite ei saa vaikuttaa lukitsemalla käytöstä poistettuihin oviin. Tällaisessa hätätapauksessa oven lukitus on ensin avattava.

h Ovien lukumäärän ja mitoituksen on oltava sellainen, että kaikki matkustajat voidaan evakuoida ilman matkatavaroitaan kolmessa minuutissa, kun juna seisoo laiturilla. Toiset matkustajat tai junan miehistö voivat avustaa liikuntarajoitteisia matkustajia, ja pyörätuolin käyttäjät voidaan evakuoida ilman pyörätuoliaan. Tämän vaatimuksen täyttyminen on todennettava tekemällä fyysinen testi 4.2.3.2 kohdassa määritellyllä normaalikuormalla ja normaaleissa käyttöoloissa.

i Ovissa on oltava läpinäkyvät ikkunat, jotta matkustajat näkevät laiturin.

4.2.2.4.2.2 Rahtikäyttöön ja miehistön käyttöön tarkoitetut ovet

Laitteen on sallittava se, että junan kuljettaja tai miehistö sulkee ja lukitsee ovet ennen junan lähtöä.

Ovien on pysyttävä suljettuna ja lukittuna, kunnes junan kuljettaja tai miehistö avaa ne.

4.2.2.5 Käymälät

Matkustajajunissa on oltava rakenteeltaan suljetut säiliökäymälät. Huuhtelu saa tapahtua vedellä tai kierrätysperiaatteella.

Jos huuhteluun käytetään muuta kuin puhdasta vettä, huuhteluaineen ominaisuudet on merkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin.

4.2.2.6 Ohjaamo

a Sisään- ja ulospääsy: Ohjaamoon on oltava pääsy junan molemmilta puolilta vuonna 2006 julkaistun suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuuria koskevan YTE:n mukaisilta laitureilta sekä seisontaraiteella tasolta, joka on 200 mm kiskojen yläpinnan alapuolella. Nämä kulkutiet voidaan järjestää joko suoraan ulkoa tai ohjaamon takaosaan väliosaston kautta. Junan miehistön on kyettävä estämään asiattomien henkilöiden pääsy ohjaamoon.

b Näkyvyys ulos: Näkyvyys eteenpäin: Ohjaamo on suunniteltava siten, että kuljettajalla on selvä ja esteetön näkyvyys niin, että hän näkee sekä radan vasemmalla että oikealla puolella olevat kiinteät opastimet tavanomaisesta istuvasta ajoasennosta, jona on määritelty liitteessä B olevissa kuvissa B.1, B.2, B.3, B.4 ja B.5, kun juna on tasamaalla olevalla suoralla raiteella ja opastimet liitteessä B määritellyissä paikoissa mitattuna joko kytkimen etureunasta tai puskimen tasosta (sen mukaan, kumpi tulee kyseeseen). Seisaaltaan ajamista ei tarvitse ottaa huomioon. Näkyvyys sivulle: Kuljettajalla on oltava ohjaamon molemmilla puolilla riittävän suuri avattava ikkuna tai luukku, josta tämä voi laittaa päänsä läpi. Muita sivulle ja taaksepäin näkemistä auttavia laitteita ei tarvita.

c Istuimet: Kuljettajan istuimen on oltava suunniteltu siten, että kuljettaja voi tehdä kaikki normaalit ajamiseen liittyvät toiminnot istualtaan. Terveyteen, turvallisuuteen ja ergonomiaan liittyvät vaatimukset ovat avoin kohta. Lisäksi ohjaamossa on oltava toinen, etuperin asennettu istuin ohjaamossa mahdollisesti olevalle toiselle miehistön jäsenelle. Kohdassa b) esitetyt näkyvyysvaatimukset eivät koske tätä istuinta.

d Ohjaamon järjestely: Mitkään esteet eivät saa estää henkilökunnan liikkumista ohjaamossa. Ohjaamon lattialla ei saa olla porrasaskelmia, mutta ohjaamon ja sen viereisten osastojen tai ulko-ovien välillä niitä saa olla. Ohjaamon järjestelyssä on otettava huomioon liitteessä B esitetyt kuljettajan fyysiset mitat.

4.2.2.7 Tuulilasi ja junan etuosa

Ohjaamon tuulilaseilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

a) Niiden on optiselta laadultaan oltava seuraavien vaatimusten mukaisia: ohjaamon etuikkunoissa ja (huurtumisen estämiseksi) lämmitettävissä ikkunoissa käytettävä turvalasi ei saa muuttaa opasteiden väriä, ja sen on oltava laadultaan sellaista, että se reikiinnyttyään tai säröydyttyään pysyy paikoillaan ja tarjoaa miehistölle suojan ja riittävän näkyvyyden, jotta juna kykenee jatkamaan matkaansa. Nämä vaatimukset on esitetty liitteessä J olevassa J.1 kohdassa.

b) Niissä on oltava jäänpoisto-, huurteenpoisto- ja ulkoiset puhdistuslaitteet.

c) Niiden on kestettävä liitteessä J olevassa J.2.1 kohdassa määriteltyjen esineiden isku ja vastustettava liitteessä J olevassa J.2.2 kohdassa määriteltyä säröytymistä.

Junan etuosalla on ohjaamossa olijoiden turvaamiseksi oltava sama törmäyksenkesto kuin ikkunallakin.

Tuulilasin sisäpuoliset reunat on tuettava, jotta ne eivät pääse painumaan sisään onnettomuuden sattuessa.

4.2.2.8 Miehistön käyttöön tarkoitetut säilytystilat

Junan ohjaamossa tai sen lähellä, ja jos junassa on erillinen huolto-osasto, on miehistön vaatteita ja mukana kuljetettavia tarvikkeita varten järjestettävä riittävästi säilytystilaa.

4.2.2.9 Vaihtotyötä tekevän henkilöstön käyttöön tarkoitetut ulkoiset portaat

Jos

— juna on varustettu UIC-kytkimellä,

— junan kokoonpano vaihtelee ja

— vaihtotyötä tekevä henkilöstö tarvitsee ulkoiset portaat,

näiden portaiden on oltava tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston tavaravaunuja koskevan YTE:n 4.2.2.2 kohdan vaatimusten mukaiset.

4.2.3 Vaunun ja radan vuorovaikutus sekä ulottumat

4.2.3.1 Kinemaattinen ulottuma

Liikkuvan kaluston on noudatettava jotain tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston tavaravaunuja koskevan vuonna 2005 julkaistun YTE:n liitteessä C esitettyä kinemaattista ulottumaa.

Virroittimen ulottuman on oltava standardissa prEN 50367:2006 olevan 5.2 kohdan mukainen.

Liikkuvan kaluston EY-tarkastukseen liittyvässä tyyppitarkastustodistuksessa tai suunnittelun tarkastustodistuksessa on mainittava arvioinnissa käytetty ulottuma.

4.2.3.2 Staattinen akselikuormitus

Raiteeseen kohdistuvan nimellisen staattisen akselikuormituksen (Po) on täytettävä seuraavat vaatimukset, jotta junan rataan kohdistamia voimia voidaan rajoittaa. Mittaukset on tehtävä seuraavissa normaalikuormitusta vastaavissa oloissa: mukana normaali hyötykuorma, miehistö, kaikki toimintaan tarvittavat materiaalit (kuten voiteluaineet, jäähdytysnesteet, ateriapalvelutarvikkeet, käymälöiden huuhteluaineet jne.) sekä 2/3 kulutustarvikkeista (kuten polttoaine, hiekka, elintarvikkeet jne.).

Hyötykuorma määritellään seuraavasti kulkuneuvon tyypin ja tilan mukaan:

— Matkustamo ravintolavaunujen paikat mukaan lukien: matkustajapaikkojen määrä kerrottuna 80 kilolla (jakkaroita (matalia ja korkeita), tukikaiteita tai seisontatukia ei lasketa matkustajapaikoiksi)

— Tilapäiset oleskelualueet (esim. eteiset, käytävät, käymälät): asiakkaista ei muodostu hyötykuormaa

— Muut matkatavara- ja rahtiosastot, joihin matkustajilla ei ole pääsyä: suurin mahdollinen kaupallisessa liikenteessä käytettävä hyötykuorma

Eri kulkuneuvotyypit on määritelty 4.2.1.2 kohdassa.

Nimellisen staattisen akselikuormituksen on oltava taulukon 1 mukainen (1 tonni(t) = 1 000 kg):

Taulukko 1

Staattinen akselikuormitus

Suurin käytettävä nopeus V [km/h] 190 ≤ V ≤ 200 200 < V ≤ 230 230 < V < 250 V = 250 V > 250 Luokka 1 ≤ 18 t ≤ 17 t Luokan 2 veturit ja moottorivaunut ≤ 22,5 t ≤ 18 t ei ei Luokan 2 junayksiköt ≤ 20 t ≤ 18 t ei ei Luokan 2 veturin vetämät vaunut ≤ 18 t ei ei

Junan suurin staattinen akselikuormitus (junan kokonaismassa) ei saa olla suurempi kuin

(junan kaikkien nimellisten staattisten akselikuormitusten summa) × 1,02.

Junan kokonaismassa ei saa olla suurempi kuin 1 000 t.

Minkään yksittäisen akselin suurin staattinen akselikuormitus ei saa olla suurempi kuin

(yksittäisen akselin nimellinen akselikuormitus) x 1,04.

Saman telin tai vetopyörästön pyörien staattinen kuormitus ei saa erota kyseisen telin tai vetopyörästön keskimääräisestä pyöräkuormituksesta enempää kuin 6 %. Vaunun keskilinjan saa keskittää telien keskilinjan mukaiseksi ennen punnitusta.

Yksittäisen akselin staattinen kuormitus ei saa olla pienempi kuin 5 t. Tämä arvo täyttää ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevan YTE:n 3.1.1, 3.1.2 ja 3.1.3 kohdassa sekä sen liitteessä A olevassa lisäyksessä 1 esitetyn vaatimuksen.

4.2.3.3 Liikkuvan kaluston parametrit, jotka vaikuttavat liikenteenohjausjärjestelmiin

4.2.3.3.1 Sähkövastus

Raidevirtapiirien toiminnan varmistamiseksi on kunkin pyöräkerran pyörästä toiseen mitatun sähkövastuksen oltava ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevan vuonna 2006 julkaistun YTE:n liitteessä A olevassa lisäyksessä 1 olevan 3.5 kohdan vaatimusten mukainen.

Jos pyörät ovat itsenäisiä (samalla akselilla olevat vasen ja oikea pyörä pyörivät toisistaan riippumatta), on pyöräkerta kytkettävä yhteen sähköisesti, jotta edellä mainitut arvot saavutetaan.

4.2.3.3.2 Akselilaakerin kunnon tarkkailu

4.2.3.3.2.1 Luokan 1 junat

Luokan 1 junien pyöränlaakerien kuntoa on valvottava junaan asennetuilla laitteilla.

Näiden laitteiden on kyettävä havaitsemaan pyöränlaakerin kunnon heikkeneminen joko seuraamalla sen lämpötilaa, sen synnyttämiä dynaamisia taajuuksia tai jotain muuta sopivaa pyöränlaakerin kunnosta kertovaa parametria. Tämän laitteen on tehtävä ilmoitus tarvittavasta kunnossapidosta ja käyttörajoituksesta sen mukaan, kuinka paljon pyöränlaakerin kunto on heikentynyt.

Ilmaisinjärjestelmän on kokonaisuudessaan sijaittava junassa, ja vianselvitystä koskevat viestit on annettava kuljettajalle.

Junaan asennettujen ilmaisinlaitteiden eritelmät ja arviointimenetelmät ovat avoin kohta.

Jotta luokan 1 junat eivät antaisi väärää hälytystä radanvarteen asennettuihin kuumakäynti-ilmaisimiin, luokan 1 junissa ei saa olla mitään komponenttia (akselin laakeripesien lisäksi), kulkuneuvon osaa tai materiaalia, joka synnyttää 4.2.3.3.2.3 kohdassa määritellyllä kohdealueella niin paljon lämpöä, että hälytys syntyy. Jos on olemassa tällainen mahdollisuus, silloin kyseinen komponentti, kulkuneuvon osa tai materiaali, joka voi aiheuttaa hälytyksen, on pysyvästi suojattava radan varteen asennetuilta kuumakäynti-ilmaisimilta.

Luokan 1 junien laakeripesät voivat rautatieyrityksen ja niiden rataverkon haltijoiden, joiden alueella junien on tarkoitus kulkea, välisellä sopimuksella toimia junaan asennettujen ilmaisimien lisäksi myös yhdessä radan varteen asennettujen kuumakäynti-ilmaisimien kanssa, jos kaikki 4.2.3.3.2.3 kohdan vaatimukset täyttyvät. Vaihtoehtoisesti rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välisellä sopimuksella voidaan tunnistaa tällaiset junat tunnistusjärjestelmien avulla ja käyttää kuumakäynti-ilmaisimien antamia tietoja sovitulla tavalla.

Jos väärien hälytysten estäminen junan tunnisteen perusteella ei ole mahdollista sellaisten kulkuneuvojen kohdalla, joissa on itsenäisesti pyörivät pyörät, junaan asennettu ilmaisinjärjestelmä on asetettava etusijalle, mikäli se valvoo kaikkia pyöränlaakereita. Liikkuvan kaluston rekisterissä on oltava merkintä siitä, onko ne laakeripesät, jotka voivat aiheuttaa hälytyksen, suojattu radan varteen asennetuilta kuumakäynti-ilmaisimilta.

4.2.3.3.2.2 Luokan 2 junat

Luokan 2 junia ei tarvitse varustaa junaan asennetuilla kuumakäynti-ilmaisimilla, paitsi mikäli ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmää koskevan vuonna 2006 julkaistun YTE:n liitteessä A olevassa lisäyksessä 2 määritellyt radan varteen asennetut ilmaisinjärjestelmät eivät kykene ilmaisemaan niiden kuumana käyviä laakeripesiä.

Jos luokan 2 juna on varustettu junaan asennetuilla laakereiden kuntoa seuraavilla laitteilla, on sovellettava 4.2.3.3.2.1 kohdan vaatimuksia.

Sellaisten luokan 2 junien pyöränlaakerien kuntoa, joita ei ole varustettu junaan asennetuilla pyöränlaakerin kuntoa seuraavilla laitteilla, on voitava valvoa radan varteen asennetuilla kuumakäynti-ilmaisimilla pyöränlaakerin lämpötilan epänormaalin nousun havaitsemiseksi, ja niiden on täytettävä 4.2.3.3.2.3 kohdassa esitetyt kulkuneuvon liitäntää koskevat vaatimukset.

4.2.3.3.2.3 Kuumakäynti-ilmaisu luokan 2 junille

4.2.3.3.2.3.1 Yleistä

Pienimmän sallitun alueen, jolta radan varteen asennetut kuumakäynti-ilmaisimet voivat esteettä havaita ja mitata kulkuneuvon laakeripesien lämpötilan ja jota kutsutaan kohdealueeksi (TA), on oltava 4.2.3.3.2.3.3 ja 4.2.3.3.2.3.4 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

4.2.3.3.2.3.2 Kulkuneuvon toiminnalliset vaatimukset

Kulkuneuvon akselipesä on suunniteltava niin, että laakerin kuormitetun kohdan ja kohdealueen välinen suurin lämpötilaero ei ylitä 20 °C:ta testattaessa sitä menetelmillä, jotka on määritelty standardin EN12082:1998 liitteessä 6, Rig performance test (koepenkissä tehtävä toimintatesti).

Luokan 2 junien laakeripesän kohdealueelle on sovellettava vähintään kolmea hälytyksen käynnistävää lämpötilaa (Taxle box) mitattuna radanvarteen asennetulla kuumakäynti-ilmaisimella:

a) Lämminhälytys: Taxle box avoin kohta °C

b) Kuumahälytys: Taxle box avoin kohta °C

c) Lämpötilaerohälytys (pyöräkerran vasemman- ja oikeanpuoleisen laakeripesän lämpötilojen ero = ΔTdiff): ΔTdiff avoin kohta °C

Vaihtoehtona näille hälytysten käynnistysrajoille voidaan rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välisellä sopimuksella tunnistaa junat tunnistusjärjestelmien avulla ja käyttää edellä esitetyistä poikkeavia hälytysten käynnistysrajoja. Erityiset hälytyksen käynnistysrajat on merkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin.

4.2.3.3.2.3.3 Kohdealueen poikittaismitat ja korkeus kiskon yläreunasta mitattuna

Liikkuvassa kalustossa, jota on tarkoitus käyttää raideleveydeltään 1 435 mm olevilla radoilla, sen laakeripesän alaosassa olevan kohdealueen mitan, joka radan varteen asennetun kuumakäynti-ilmaisimen on kyettävä esteettä näkemään, on pituussuunnassa oltava vähintään 50 mm. Sen pyöräkerran keskikohdasta poikkisuunnassa mitatun etäisyyden on oltava vähintään 1 040 mm ja enintään 1 120 mm ja sen on oltava korkeudella 260–500 mm kiskojen yläpinnasta mitattuna.

4.2.3.3.2.3.4 Kohdealueen mitta pituussuunnassa

Sen pituussuuntaisen alueen, jonka on oltava radan varteen asennetun kuumakäynti-ilmaisimen esteettömästi havaittavissa (ks. kuva 1), on

— sijaittava keskeisesti pyöräkerran keskilinjaan nähden,

— oltava pituudeltaan vähintään Lmin (mm) = 130 mm luokan 1 junille, jos niissä sellainen on ja

— oltava pituudeltaan vähintään Lmin (mm) = 100 mm luokan 2 junille.

4.2.3.3.2.3.5 Kohdealueen ulkopuoliset raja-arvot

Radan varteen asennetun kuumakäynti-ilmaisimen antamien väärien hälytysten estämiseksi vaakasuorassa tasossa, jonka pituussuuntainen vähimmäispituus LEmm = 500 mm ja joka sijaitsee keskeisesti pyöräkerran keskiviivaan nähden, ei saa olla mitään seuraavista:

a. mitään sellaisia komponentteja, kulkuneuvon osia tai materiaaleja (kuten kuumaa lastia, moottorin pakokaasuja), joiden lämpötila on korkeampi kuin laakeripesän, ei saa olla pituussuunnassa mitattuna pienemmällä etäisyydellä kuin LE mm ja etäisyydellä alle 10 mm kohdealueen jommastakummasta sivurajasta (siten kuin ne on määritelty 4.2.3.3.2.3.3 kohdassa), ellei niitä ole estetty näkymästä radanvarteen asennettuun kuumakäynti-ilmaisimeen.

b. mitään sellaisia komponentteja, kulkuneuvon osia tai materiaaleja (kuten pakokaasuja), jotka voivat kohottaa sellaisen komponentin tai osan lämpötilaa, joka sijaitsee pituussuuntaan mitatun rajan LE mm ja kohdealueen sivurajojen sisällä, korkeammaksi kuin laakeripesän lämpötila, ei saa sijoittaa 100 mm lähemmäksi kohdealueen sivurajoja (siten kuin ne on määritelty 4.2.3.3.2.3.3 kohdassa), ellei niitä ole suojattu ja estetty kohottamasta minkään tällä alueella olevan osan lämpötilaa.

4.2.3.3.2.3.6 Säteilykyky

Kohdealueen säteilykyvyn maksimoimiseksi ja laakeripesän hajasäteilyn vähentämiseksi laakeripesän alapuoli ja sen välittömässä läheisyydessä olevat kohdat on suunniteltava sellaisiksi, että niiden pinta on himmeä ja ne on maalattu tummalla mattakiiltoisella maalilla. Käytettävän maalin suora heijastavuus saa olla enintään 5 %, kun maalipinta on uusi (siten kuin se on määritelty standardin EN ISO 2813:1999 kohdassa 3.1), ja sen on sovelluttava kyseisten laakeripesien pintamaaliksi.

Kuva 1

4.2.3.4 Liikkuvan kaluston dynaaminen käyttäytyminen

4.2.3.4.1 Yleistä

Vaunun dynaaminen käyttäytyminen vaikuttaa suuresti sen raiteilla pysymiseen, kulun turvallisuuteen ja radan kuormitukseen. Vaunun dynaamisen käyttäytymisen määräävät pääasiassa seuraavat seikat:

— suurin nopeus

— liikkuvan kaluston suunnittelun pohjana oleva suurin kallistusvajaus

— pyörän ja kiskon välisen kosketuksen parametrit (pyörän ja kiskon profiili, raideleveys)

— vaunun rungon, telien ja pyöräkertojen massa ja hitaus

— vaunujen jousituksen ominaisuudet

— radan epätasaisuudet.

Raiteilta suistumisen estämiseksi ja turvallisen kulun takaamiseksi sekä radan ylikuormituksen välttämiseksi on seuraaville kulkuneuvoille tehtävä hyväksymistesti:

— hiljattain kehitetyt kulkuneuvot,

— kulkuneuvot, joihin on tehty sellaisia rakennemuutoksia, jotka voivat vaikuttaa raiteilta suistumisen vaaraan, turvalliseen kulkuun tai radan kuormitukseen tai

— kulkuneuvot, joiden käyttötavat ovat muuttuneet niin, että sillä voi olla vaikutusta raiteilta suistumisen vaaraan, turvalliseen kulkuun tai radan kuormitukseen.

Hyväksymistestit turvallisen radalla pysymisen, kulun turvallisuuden ja radan kuormituksen toteamiseksi on tehtävä standardin EN14363:2005 asiaa koskevien vaatimusten mukaisesti. Jäljempänä 4.2.3.4.2 ja 4.2.3.4.3 kohdassa kuvatut parametrit on arvioitava (normaalin tai yksinkertaistetun menetelmän avulla siten, kuin standardin EN14363:2005 kohdassa 5.2.2 määrätään). Standardissa EN14363:2005 on lisätietoja näistä parametreista.

Standardissa EN14363 on otettu huomioon tekniikan nykyinen taso. Vaatimukset eivät kuitenkaan aina ole täytettävissä seuraavilla alueilla:

— radan geometria

— nopeuden, kaarevuuden ja kallistusvajauksen yhdistelmät

Nämä vaatimukset jäävät tässä YTE:ssä avoimeksi kysymykseksi.

Testit on tehtävä erilaisilla nopeuksilla ja kallistusvajauksilla sekä erikuntoisilla radoilla ja eri kaarevuussäteillä, jotka on valittu kulkuneuvon käyttötarkoituksen mukaan.

Testeissä käytettävän radan geometrian on oltava edustava näyte käytön aikaisista radoista, ja se on merkittävä testiraporttiin. Standardin EN14363 liitteen C menetelmiä on käytettävä siten, että mainittuja QN1- ja QN2-arvoja käytetään ohjearvoina. Ne eivät kuitenkaan edusta kaikkia mahdollisesti esiintyviä radan geometrioita.

Jotkut standardissa EN14363 esitetyt seikat eivät myöskään ole yhtäpitäviä suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän liikkuvan kaluston YTE:n kanssa:

— kiskon ja pyörän kosketuskohdan geometria

— kuormaus.

Standardin EN14363:2005 mukaan tässä 4.2.3.4 kohdassa esitetyistä vaatimuksista saadaan poiketa, kun voidaan osoittaa, että niin saavutetaan sama turvallisuuden taso kuin näitä vaatimuksia noudattamalla.

4.2.3.4.2 Turvallisen kulun edellyttämät raja-arvot

Standardi EN14363:2005 (4.1.3, 5.5.1 ja 5.5.2 kohta sekä asiaa koskevat osat 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 and 5.6 kohdasta) sisältää seuraavassa a), b) ja c) kohdassa esitettyjen parametrien mittausten aikavälien, sisällön, menetelmien ja olojen määritelmät.

a) Rataan kohdistuvat poikittaisvoimat: Liikkuvan kaluston on täytettävä suurinta rataan kohdistuvaa poikittaisvoimaa ΣY koskeva Prud'hommen ehto, joka määritellään seuraavasti: , missä ΣY on pyöräkerran ohjausvoimien summa ja P0 on 4.2.3.2 kohdassa määritelty staattinen akselikuormitus kN:eina. Tämä raja-arvo liittyy ratapölkyn ja sepelin välisen kitkaan dynaamisten poikittaisvoimien vallitessa.

b) Pyörään kohdistuvien poikittais- ja pystysuuntaisten voimien suhde normaaleissa käyttöoloissa (kun kaarteen säde R ≥ 250 m): Poikittais- ja pystysuuntaisten voimien suhde (Y/Q) ei saa ylittää seuraava raja-arvoa: missä Y on pyörän kiskoon kohdistama poikittaissuuntainen ohjausvoima mitattuna pyöräkertaan perustuvassa viitekehyksessä ja Q on pyörän pystysuora voima mitattuna samassa viitekehyksessä.

c) Pyörään kohdistuvien poikittais- ja pystysuuntaisten voimien suhde mutkaisella radalla (kun kaarteen säde R < 250 m): Poikittais- ja pystysuuntaisten voimien suhde (Y/Q) ei saa ylittää seuraava raja-arvoa: . kun laipan kulma on γ. Huomautus: Jos laipan kulma γ on 70 astetta, raja-arvo (Y/Q)lim = 1,2. Tämä raja-arvo kuvaa liikkuvan kaluston kykyä kulkea mutkaisella radalla.

d) Epävakauden kriteeri Määritelmä: Suoralla radalla tai loivissa kaarteissa pyöräkerta kulkee epävakaasti, jos pyöräkerran toistuva sivuittaisliike käyttää pyörän laipan ja kiskojen sisäpinnan välisen välyksen kokonaan. Epävakaassa kulussa tämä sivuttaisliike tapahtuu useaan kertaan, ja se riippuu voimakkaasti seuraavista tekijöistä: — nopeus ja — ekvivalenttinen kartiokkuus (määritelty 4.2.3.4.6 kohdassa) silloin, kun se tulee kyseeseen (k. 4.2.3.4.10 kohta), ja aiheuttaa voimakkaita poikkisuuntaisia värähtelyjä. d1) Hyväksymistesteissä käytettävä pyöräkerran ohjausvoimien summan RMS-arvo ei saa ylittää seuraavaa arvoa ΣYrms,lim = ΣYmax,lim/2 missä ΣYmax,lim on määritelty tämän kohdan a) alakohdassa. Tämä raja-arvo kuvaa liikkuvan kaluston kykyä kulkea vakaasti. (rms = neliöllinen keskiarvo) d2) Junaan asennetun epävakaushälyttimen käynnistämisen ehtona on käytettävä jompaakumpaa seuraavista: — standardin EN 14363:2005 kohtien 5.3.2.2 ja 5.5.2 vaatimukset yksinkertaistetusta kiihtyvyyden mittauksesta tai — epävakaus, jolle on luonteenomaista jatkuva poikittainen huojunta (yli 10 kertaa tapahtuva), joka aiheuttaa telin rungossa pyöräkerran keskilinjalla kiihtyvyyden, jonka huippuarvo on yli 0,8 g ja taajuus välillä 3–9 Hz.

4.2.3.4.3 Radan kuormituksen raja-arvot

Standardi EN14363:2005 (5.5.1 ja 5.5.2 kohta sekä asiaa koskevat osat 5.3.2, 5.5.3, 5.5.4, 5.5.5 and 5.6 kohdasta) sisältää seuraavassa a), b) ja c) kohdassa esitettyjen parametrien mittausten aikavälien, sisällön, menetelmien ja olojen määritelmät.

a) Pyörän pystysuora dynaaminen kuormitus Pyörien kiskoon kohdistama pystysuuntainen enimmäisvoima (pyörän dynaaminen kuormitus Q) ei saa ylittää taulukossa 2 esitettyjä eri nopeusalueita koskevia arvoja. Taulukko 2 Pyörän dynaaminen kuormitus V (km/h) Q (kN) 190 < V ≤ 250 180 250 < V ≤ 300 170 V > 300 160

b) Pitkittäissuuntainen kuormitus Liikkuvan kaluston rataan kohdistamien pitkittäisvoimien rajoittamiseksi suurin sallittu kiihtyvyys tai hidastuvuus on 2,5 m/s2. Jarrujärjestelmät, jotka hävittävät liike-energiaa kuumentamalla kiskoja, eivät saa synnyttää suurempia jarrutusvoimia kuin: tapaus 1: 360 kN junaa kohden hätäjarrutuksissa, tapaus 2: muissa jarrutustapauksissa, kuten normaaleissa ajon aikaisissa jarrutuksissa tai jarrutettaessa kerran pysähdyksiin tai toistuvasti nopeuden pitämiseksi sallituissa rajoissa kunkin rataverkon haltijan on määritettävä sallittu jarrujen käyttö ja suurin sallittu jarrutusvoima. Kaikki 4.2.4.5 kohdassa määritellyt jarrutusvoiman rajoitukset on perusteltava ja julkaistava infrastruktuurin rekisterissä sekä otettava huomioon käyttösäännöissä.

c) Kvasistaattinen ohjausvoima Yqst Kvasistaattisen ohjausvoiman Yqst rajoittamisella pyritään vähentämään kiskojen liiallista kulumista kaarteissa. Tähän sovelletaan kansallisia sääntöjä (ks. liite L).

d) Kvasistaattinen pyörävoima Qqst Kaarteissa esiintyvien pystysuorien voimien rajoittamiseksi kallistusvajauksen ja ylikallistuksen aikana kvasistaattisen pyörävoiman on oltava pienempi kuin seuraava raja-arvo: Qqst,lim = 145 kN.

4.2.3.4.4 Pyörien ja kiskon välinen rajapinta

Pyörien ja kiskojen välinen rajapinta on raidekulkuneuvon raiteilta suistumisen ehkäisemisen ja ajon aikaisen käyttäytymisen perusta. Pyörän profiilin on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a) Laipan kulma (ks. liite M) on vähintään 67 astetta.

b) Kartiokulma (ks. liite M) on 3,7–8,5 astetta (6,5 % – 15 %).

c) Ekvivalenttinen kartiokkuus on 4.2.3.4.6–4.2.3.4.8 kohdassa esitetyissä rajoissa.

4.2.3.4.5 Kulkuneuvon vakauteen vaikuttava rakenne

Kulkuneuvot on suunniteltava niin, että ne ovat vakaita kulkiessaan radalla, joka täyttää suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuuria koskevan vuonna 2005 julkaistun YTE:n vaatimukset, nopeudella, joka ylittää suunnittelun perustana olevan suurimman nopeuden 10 %:lla. Epävakaa kulku on määritelty 4.2.3.4.2 d) kohdassa.

Suuremmille nopeuksille suunnitellun liikkuvan kaluston on kuljettava vakaasti myös pienemmille nopeuksille suunnitelluilla radoilla. Esimerkiksi yli 250 km/h nopeuksille suunnitellun liikkuvan kaluston on kuljettava vakaasti myös radoilla, jotka on suunniteltu nopeuksille suuruusluokaltaan 200 km/h tai vähemmän.

Ne nopeus- ja kartiokkuusalueet, joilla kulkuneuvo on suunniteltu olemaan vakaa, on eriteltävä, tarkastettava ja merkittävä liikkuvan kaluston rekisteriin.

Jos vakaus on riippuvaista sellaisten laitteiden käytöstä, jotka eivät ole varmistetusti vikaantuessa turvallisia, yli 220 km/h nopeuksiin kykeneviin juniin on asennettava epävakaushälytin. Epävakauden havaitsemisen on perustuttava telirungosta mitattuihin kiihtyvyysarvoihin. Mainitun hälytyslaitteen on kehotettava kuljettajaa vähentämään vauhtia, jos se havaitsee epävakautta. Tämän hälytyksen tulee käynnistyä, kun 4.2.3.4.2 d2) kohdassa määritellyt ehdot täyttyvät.

4.2.3.4.6 Ekvivalenttisen kartiokkuuden määritelmä

Ekvivalenttinen kartiokkuus on sellaisen kartiokkailla pyörillä varustetun pyöräkerran kartiokulman tangentti, jonka sivuttaisliikkeellä on sama kinemaattinen aallonpituus kuin tarkasteltavalla pyöräkerralla suoralla radalla ja laajoissa kaarteissa.

Jäljempänä olevissa taulukoissa mainitut ekvivalenttisen kartiokkuuden raja-arvot on laskettava käyttäen seuraavia pyöräkerran sivuttaisliikkeen amplitudin (y) arvoja:

— y = 3 mm, jos (TG – SR) ≥ 7 mm — , jos 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm — y = 2 mm, jos (TG – SR) < 5 mm

missä TG on raideleveys ja SR on pyöräkerran kiskoa vasten olevien pintojen välinen etäisyys.

4.2.3.4.7 Pyörien profiilien suunnittelussa käytettävät arvot

Pyörien profiilit ja pyöräkerran kiskoa vasten olevien pintojen välinen etäisyys (mitta SR liitteessä M) on valittava niin, että taulukossa 3 esitettyjä ekvivalenttisen kartiokkuuden arvoja ei ylitetä, kun suunniteltua pyöräkertaa mallinnetaan antamalla sen kulkea radasta otetun edustavan näytteen yli taulukossa 4 esitetyissä testiolosuhteissa (laskennallisesti simuloituna).

Taulukko 3

Suunnittelun pohjana olevat ekvivalenttisen kartiokkuuden raja-arvot

Kulkuneuvon suurin toimintanopeus (km/h) Ekvivalenttisen kartiokkuuden raja-arvot Testiolot (ks. taulukko 4) ≥ 190 ja ≤ 230 0,25 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 > 230 ja ≤ 280 0.20 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 > 280 ja ≤ 300 0,10 1, 3, 5 ja 6 > 300 0,10 1 ja 3





Taulukko 4

Ekvivalenttisen kartiokkuuden mallinnukseen käytettävän testiradan olot

Testiolo nro Kiskon yläosan profiili Kiskon kallistuskulma Raideleveys 1 Standardissa EN 13674–1:2003 määritelty raideosuus 60 E 1 1:20 1 435 mm 2 Standardissa EN 13674–1:2003 määritelty raideosuus 60 E 1 1:40 1 435 mm 3 Standardissa EN 13674–1:2003 määritelty raideosuus 60 E 1 1:20 1 437 mm 4 Standardissa EN 13674–1:2003 määritelty raideosuus 60 E 1 1:40 1 437 mm 5 Suurten nopeuksien infrastruktuuria koskevan YTE:n liitteessä F määritelty raideosuus 60 E 2 1:40 1 435 mm 6 Suurten nopeuksien infrastruktuuria koskevan YTE:n liitteessä F määritelty raideosuus 60 E 2 1:40 1 437 mm

Sellaisten pyöräkertojen, joissa on standardissa prEN13715:2006 määritellyt kulumattomat S1002- tai GV 1/40 -profiilit ja kiskoa vasten olevien pintojen välinen etäisyys välillä 1 420–1 426 mm, katsotaan täyttävän tämän kohdan vaatimukset.

Huomautus: Pyörien profiilien suunnittelussa käytettävät kartiokkuuden arvot on esitetty suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän infrastruktuuria koskevassa vuonna 2006 julkaistussa YTE:ssä. Ne eroavat tässä pyörän profiileille annetuista aroista. Ero on tarkoituksellinen ja johtuu arviointiin valituista vertailupyöristä ja kiskon profiileista.

4.2.3.4.8 Ekvivalenttisen kartiokkuuden käytön aikaiset arvot

Tämän kohdan arvioinnista vastaavat ne jäsenvaltiot, joiden alueella liikkuvaa kalustoa käytetään. Tämä kohta ei ole mukana ilmoitetun laitoksen tekemässä arvioinnissa.

Huoltosuunnitelmassa on esitettävä rautatieyrityksen pyöräkertojen ja pyörän profiilien kunnossapidossa käyttämät menetelmät. Menetelmissä on otettava huomioon ne karti