1.

JOTTA JÄSENVALTIOT VOISIVAT TARJOTA IHMISILLE MAHDOLLISUUDEN OSOITTAA, MITÄ HE OVAT OPPINEET VIRALLISEN KOULUTUKSEN ULKOPUOLELLA – LIIKKUVUUDESTA SAADUT KOKEMUKSET MUKAAN LUETTUNA – JA HYÖDYNTÄÄ TÄTÄ OPPIMISTA URALLAAN TAI JATKOKOULUTUKSESSAAN, OTTAEN SAMALLA ASIANMUKAISESTI HUOMIOON TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN, NIIDEN OLISI 1) toteutettava vuoteen 2018 mennessä kansalliset olosuhteet ja erityispiirteet huomioon ottaen ja asianmukaiseksi katsomallaan tavalla epävirallisen ja arkioppimisen validointia varten järjestelyt, joiden perusteella ihmiset voivat a) saada epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä, mahdollisesti myös avointen oppimisresurssien kautta, hankkimansa tiedot, taidot ja osaamisen validoitua; b) saada validoitujen epävirallisen ja arkioppimisen oppimistulosten perusteella todistus kokonaisen tutkinnon tai tutkinnon osan suorittamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin muun oikeuden soveltamista, etenkään ammattipätevyyden tunnustamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (12) soveltamista. Jäsenvaltiot voivat validointijärjestelyissään asettaa tarpeidensa mukaan etusijalle tietyt alat ja/tai sektorit. 2) sisällytettävä tarpeen mukaan seuraavat osiot epävirallisen ja arkioppimisen validointijärjestelyihin siten, että kukin henkilö voi tarpeidensa mukaan hyödyntää mitä tahansa niistä joko erikseen tai yhdistelmänä: a) henkilön epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankkimien oppimistulosten KARTOITTAMINEN; b) henkilön epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankkimien oppimistulosten DOKUMENTOINTI; c) henkilön epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankkimien oppimistulosten ARVIOINTI; d) henkilön epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä hankkimien oppimistulosten arvioinnin tulosten MERKITSEMINEN TODISTUSASIAKIRJAAN koko tutkinnon tai tutkinnon osan suoritusmerkintänä tai tutkintoon johtavina opintosuorituksina tai muulla asianmukaisella tavalla. 3) sovellettava tapauksen mukaan seuraavia periaatteita epävirallisen ja arkioppimisen validointijärjestelyissä ottaen samalla huomioon kansalliset, alueelliset ja/tai paikalliset sekä alakohtaiset tarpeet ja ominaispiirteet: a) validointijärjestelyt ovat yhteydessä kansallisiin tutkintojen viitekehyksiin ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen mukaisia; b) tietoa ja opastusta validoinnin hyödyistä ja validointimahdollisuuksista sekä asiaankuuluvista menettelyistä on ihmisten ja organisaatioiden saatavilla; c) epäsuotuisassa asemassa olevat ryhmät, mukaan lukien työttömät ja ne, jotka ovat vaarassa joutua työttömiksi, hyötyvät todennäköisimmin validointijärjestelyistä, sillä validointi voi lisätä näiden henkilöryhmien elinikäistä oppimista ja työmarkkinoille pääsyä; d) työttömille tai niille, jotka ovat vaarassa joutua työttömiksi, annetaan kansallinen lainsäädäntö ja kunkin maan erityispiirteet huomioon ottaen mahdollisuus osallistua taitojen arviointiin, jonka tarkoituksena on kartoittaa heidän tietonsa, taitonsa ja osaamisensa kohtuullisen ajan kuluessa, mieluimmin kuuden kuukauden kuluessa arviointitarpeen toteamisesta; e) epävirallisen ja arkioppimisen validointia tuetaan asianmukaisella ohjauksella ja neuvonnalla, ja se on helposti saatavilla; f) luotettavien, pätevien ja uskottavien arviointimenetelmien ja -välineiden tueksi on käytössä avoimet laadunvarmistusmenetelmät, jotka ovat nykyisten laadunvarmistuspuitteiden mukaisia; g) säädetään validointiprosessiin osallistuvan henkilöstön ammattitaidon kehittämisestä kaikilla asiaankuuluvilla sektoreilla; h) epävirallisen ja arkioppimisen kokemusten validoinnin kautta hankituissa tutkinnoissa tai tilanteen mukaan tutkinnon osissa noudatetaan sovittuja vaatimuksia, jotka ovat joko samoja tai vastaavia kuin virallisissa koulutusohjelmissa suoritettavissa tutkinnoissa noudatettavat vaatimukset; i) unionin avoimuusvälineiden, esimerkiksi Europass-kehyksen ja Youthpass-todistuksen, käyttöä edistetään oppimistulosten dokumentoinnin helpottamiseksi; j) validointijärjestelmien ja virallisessa koulutusjärjestelmässä sovellettavien opintosuoritusjärjestelmien, esimerkiksi ECTS:n ja ECVET:n, välillä on yhteisvaikutuksia; 4) edistettävä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten työnantajien, ammattiliittojen, teollisuuskamarien, kauppakamarien ja käsityöläisten järjestöjen, ammattipätevyyden tunnustamiseen osallistuvien kansallisten yksiköiden, työvoimapalvelujen, nuorisojärjestöjen, nuorisotyöntekijöiden, koulutuksen järjestäjien ja kansalaisjärjestöjen osallistumista 1–4 kohdassa tarkoitettujen osatekijöiden ja periaatteiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon; Tähän prosessiin osallistumisen edistämiseksi: a) työnantajien, nuorisojärjestöjen ja kansalaisjärjestöjen olisi edistettävä ja helpotettava työssä tai vapaaehtoistoiminnassa hankittujen oppimistulosten kartoittamista ja dokumentointia käyttäen asiaankuuluvia unionin avoimuusvälineitä, esimerkiksi Europass-kehyksen ja Youthpass-todistuksen yhteydessä kehitettyjä; b) koulutuksen järjestäjien olisi helpotettava virallisen koulutuksen piiriin pääsyä epävirallisissa ja arkielämän yhteyksissä hankittujen oppimistulosten perusteella ja myönnettävä tapauksen ja mahdollisuuksien mukaan vapautuksia opinnoista ja/tai opintosuorituspisteitä epävirallisen ja arkioppimisen kautta hankituista asiaankuuluvista oppimistuloksista; 5) edistettävä validointijärjestelyjen koordinointia yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, työvoimapalvelujen ja nuorisoalan sidosryhmien sekä muiden asiaan liittyvien politiikan alojen sidosryhmien välillä.