NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1590/2004,

annettu 26 päivänä huhtikuuta 2004,

maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevasta yhteisön ohjelmasta ja asetuksen (EY) N:o 1467/94 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

Olisi edistettävä maatalouden geenivarojen ex situ- ja in situ -säilyttämistä, mukaan luettuina säilyttäminen ja kehittäminen in situ maatilalla. Sen olisi koskettava kaikkia kasvi-, mikrobi- ja eläingeenivaroja, jotka ovat yhteisen maatalouspolitiikan tarpeiden mukaisesti hyödyllisiä maatalouden ja maaseudun kehittämiseksi tai voivat osoittautua sellaisiksi, metsien geenivarat mukaan luettuina, ja tavoitteena olisi oltava geenivarojen säilyttäminen ja alikäytettyjen rotujen ja lajikkeiden käytön lisääminen maataloustuotannossa.

Tavoitteiden toteuttamisen edistämiseksi maatalouden geneettisten voimavarojen säilyttämisestä, kuvauksesta, keräämisestä ja käytöstä 20 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1467/94 (3) , vahvistettiin viisivuotinen yhteisön ohjelma. Ohjelma päättyi 31 päivänä joulukuuta 1999, ja se olisi korvattava uudella yhteisön ohjelmalla. Asetus (EY) N:o 1467/94 olisi näin ollen kumottava.

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tavoitteet

Otetaan käyttöön vuosiksi 2004—2006 yhteisön ohjelma, jonka tavoitteena on täydentää ja edistää yhteisön tasolla jäsenvaltioissa tehtävää, maatalouden geenivarojen säilyttämiseen, kuvaukseen, keräämiseen ja käyttöön liittyvää työtä yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteisiin pääsemiseksi ja kansainvälisellä tasolla annettujen sitoumusten täytäntöönpanemiseksi.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä asetusta sovelletaan kasvi-, mikrobi- ja eläingeenivaroihin, joita käytetään tai voidaan käyttää maataloudessa.

2. Tämän asetuksen mukaista tukea ei voida myöntää:

asetuksen (EY) N:o 1257/1999 II osaston VI luvun mukaisiin sitoumuksiin, kuten Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 26 päivänä helmikuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 445/2002 (17) 14 artiklassa täsmennetään;

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

’säilyttämisellä in situ maatilalla’ tarkoitetaan in situ -säilyttämistä ja -kehittämistä maatilan tasolla;

4 artikla

Tukikelpoiset toimet

1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettuun yhteisön ohjelmaan kuuluu 5 artiklassa tarkoitettuja kohdennettuja toimia, 6 artiklassa tarkoitettuja koordinointitoimia ja 7 artiklassa tarkoitettuja liitännäistoimia.

2. Kaikkien ohjelmassa toteutettavien toimien on oltava kasvinsuojelua, eläinten terveyttä ja eläinjalostusta koskevia sääntöjä, siementen ja lisäysaineiston kaupan pitämistä sekä yleistä lajikeluetteloa koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisia, ja niissä on otettava huomioon:

5 artikla

Kohdennetut toimet

Kohdennettuihin toimiin kuuluvat:

maatalouden geenivarojen ex situ- ja in situ -säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä koskevat toimet;

sellaisen hajautetun, pysyvän ja laajalti saatavilla olevan eurooppalaisen www-tietokannan käyttöönotto, joka koskee nykyisin in situ säilytettäviä geenivaroja, mukaan luettuina geenivarojen säilyttämistä in situ maatilalla koskevat toimet;

sellaisen hajautetun, pysyvän ja laajalti saatavilla olevan eurooppalaisen www-tietokannan käyttöönotto, joka koskee ex situ -kokoelmia (geenipankit) ja in situ säilytettäviä geenivaroja ja nykyisin käytettävissä olevia tai kansallisten luetteloiden perusteella kehitettäviä tietokantoja;

Edellä a alakohdassa tarkoitettujen toimien on oltava valtioiden välisiä, niissä on otettava huomioon biologis-maantieteellisiin alueisiin liittyvät näkökohdat ja niiden on yhteisön tasolla edistettävä tai täydennettävä alueellisella tai kansallisella tasolla tehtäviä töitä. Niihin ei voi kuulua tuki luonnonsuojelualueiden ylläpitämiseksi.

6 artikla

Koordinointitoimet

Koordinointitoimilla on edistettävä asiaa koskevien tietojen vaihtoa maatalouden geenivarojen säilyttämiseen, kuvaamiseen, keräämiseen ja käyttöön liittyvien toimien ja ohjelmien koordinoinnin parantamiseksi. Niiden on oltava valtioiden välisiä.

7 artikla

Liitännäistoimet

Liitännäistoimiin on kuuluttava tiedotus-, levittämis- ja neuvontatoimia, jotka käsittävät seminaarien järjestämistä, teknisiä kokouksia, tapaamisia valtiosta riippumattomien järjestöjen ja muiden sidosryhmien kanssa, koulutuskursseja ja teknisten kertomusten laatimista.

8 artikla

Työohjelma

1. Komissio varmistaa yhteisön ohjelman täytäntöönpanon 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen laaditun, vuodet 2004—2006 kattavan työohjelman perusteella, sillä edellytyksellä, että määrärahat ovat saatavilla.

2. Yhteisön ohjelmassa yhteisrahoitettujen toimien enimmäiskesto on neljä vuotta.

9 artikla

Toimien valitseminen

1. Komission valitsee 8 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistun tarjouskilpailuilmoituksen perusteella toimet, joille myönnetään yhteisön rahoitusta.

2. Tarjouspyynnön on katettava 5, 6 ja 7 artiklassa ja liitteessä I tarkoitetut toimet ja alat. Tarjouskilpailun sisältö on vahvistettava 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (18) VI osaston asianomaisten artikloiden mukaisesti.

3. Asetuksen 5, 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuja toimia koskevia ehdotuksia voivat jättää julkisoikeudelliset yhteisöt, luonnolliset henkilöt tai yksityisoikeudelliset oikeushenkilöt, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia ja sijoittuneet yhteisöön, mukaan luettuina geenipankit, valtiosta riippumattomat järjestöt, jalostajat, tekniset laitokset, koetilat, puutarhurit ja metsänomistajat. Kolmansiin maihin sijoittuneet elimet tai henkilöt voivat myös jättää ehdotuksia, jos siitä säädetään 10 artiklassa.

4. Ehdotuksia arvioitaessa on otettava huomioon seuraavat perusteet:

5. Yhteisön ohjelmassa rahoitettavia toimia koskevat ehdotukset valitaan riippumattoman asiantuntija-arvion perusteella. Komissio pyytää riippumattomien asiantuntijoiden lausuntoa asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 57 artiklan 2 kohdan ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (19) 178 artiklan mukaisesti.

6. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan tarvittaessa 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

10 artikla

Kolmansien maiden osallistuminen

Yhteisön ohjelmaan voivat osallistua:

11 artikla

Tukisopimus

1. Valittujen toimien hyväksymisen jälkeen komissio tekee näihin toimiin osallistujien kanssa tukisopimukset asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 VI osaston asianomaisten artikloiden mukaisesti. Tukisopimuksissa on vahvistettava yksityiskohtaiset perusteet, jotka koskevat toimien tulosten raportoimista, levittämistä, suojaamista ja käyttöä.

2. Komissio toteuttaa tuensaajien tiloihin teknisiä, hallinnollisia ja kirjanpidollisia tarkastuksia tekemällä tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että toimitetut tiedot ja asiakirjat ovat paikkansapitävät ja että kaikkia tukisopimuksessa vahvistettuja sitoumuksia on noudatettu.

12 artikla

Tekninen apu

1. Komissio voi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 57 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyytää tieteellisten ja teknisten asiantuntijoiden apua yhteisön ohjelman täytäntöönpanemiseksi, mukaan luettuina tarjouspyynnön laatimista koskevat tekniset tiedot, teknisten ja rahoitusta koskevien kertomusten arviointi, seuranta, raportointi ja tiedotus.

2. Tarjouskilpailumenettelyn jälkeen allekirjoitetaan palvelusopimus julkisten hankintojen alalla asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 V osaston asianomaisten artikloiden mukaisesti.

13 artikla

Yhteisön tuki

1. Yhteisön tuki 5 artiklassa tarkoitettuihin toimiin ei saa ylittää 50:tä prosenttia toimen kokonaiskustannuksista.

2. Yhteisön tuki 6 ja 7 artiklassa tarkoitettuihin toimiin ei saa ylittää 80:tä prosenttia toimen kokonaiskustannuksista.

3. Yhteisön tuki asetuksen 9 artiklan 5 kohdassa (ehdotusten arviointi), 12 artiklassa (tekninen apu) ja 14 artiklassa (yhteisön ohjelman arviointi) tarkoitettuun apuun voi olla jopa 100 prosenttia kokonaiskustannuksista.

4. Tuki tämän asetuksen mukaisessa yhteisön ohjelmassa toteutettavien toimien ja avun rahoitukseen myönnetään rahoitusnäkymien otsakkeesta 3 (sisäiset politiikat).

5. Yhteisön ohjelmaan myönnettävien määrärahojen alustava jakautuminen esitetään liitteessä II.

14 artikla

Yhteisön ohjelman arviointi

Yhteisön ohjelman päättyessä komissio nimeää riippumattomien asiantuntijoiden ryhmän laatimaan kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta, arvioimaan tulokset ja tekemään asianmukaiset suositukset. Ryhmän laatima kertomus, johon on liitetty komission huomiot, esitetään Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

15 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, keräämistä ja käyttöä käsittelevä komitea, jäljempänä ’komitea’.

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.

Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi.

3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

4. Komitealle ilmoitetaan säännöllisesti yhteisön ohjelman täytäntöönpanon edistymisestä.

16 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1467/94, sanotun kuitenkaan rajoittamatta osapuolten, jotka ovat tehneet kyseisen asetuksen mukaisia sopimuksia, näistä sopimuksista johtuvien sitoumusten soveltamista.

17 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(1) EYVL L 309, 13.12.1993, s. 1.

(2) EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1783/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 70).

(3) EYVL L 159, 28.6.1994, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

(4) EYVL P 125, 11.7.1966, s. 2298, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY (EUVL L 165, 3.7.2003, s. 23).

(5) EYVL P 125, 11.7.1966, s. 2309, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.

(6) EYVL L 93, 17.4.1968, s. 15, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1829/2003 (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1).

(7) EYVL L 157, 10.6.1992, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

(8) EYVL L 157, 10.6.1992, s. 10, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003.

(9) EYVL L 226, 13.8.1998, s. 16, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003.

(10) EYVL L 11, 15.1.2000, s. 17.

(11) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1829/2003.

(12) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 12, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.

(13) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 33, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1829/2003.

(14) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 60, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.

(15) EYVL L 193, 20.7.2002, s. 74, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/61/EY.

(16) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

(17) EYVL L 74, 15.3.2002, s. 2, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 963/2003 (EUVL L 138, 5.6.2003, s. 32).

(18) EYVL L 248, 10.9.2002, s. 1.

(19) EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

LIITE I

YHTEISÖN OHJELMA: TUKIKELPOISET TOIMET JA ALAT

1. Tukikelpoiset toimet ja alat

Yhteisön ohjelma koskee yhteisön alueella nykyään esiintyvien geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, arviointia, keräämistä, dokumentointia, kehittämistä ja käyttöä. Tukikelpoisia organismeja ovat kasvit (siemenkasvit), eläimet (selkärankaiset ja tietyt selkärangattomat) ja mikro-organismit.

Ohjelman soveltamisalaan kuuluu sekä aktiivisessa kasvuvaiheessa oleva aineisto että lepotilassa oleva aineisto (siemenet, alkiot, siemenneste ja siitepöly). Siihen kuuluvat myös ex situ- ja in situ -kokoelmat sekä maatilalla säilytettävät kokoelmat. Kaiken tyyppiset aineistot ovat tukikelpoisia, myös maatiaislajikkeet ja -rodut, paikalliset rodut, jalostusaineisto, geneettisten tyyppien kokoelmat ja luonnonvaraiset lajit.

Etusijalla ovat lajit, joilla on tai joilla voidaan kohtuudella odottaa olevan merkitystä yhteisön maa-, puutarha- tai metsätaloudessa.

Etusija annetaan geenivarojen käytölle:

a) maataloustuotannon monipuolistamisessa;

b) tuotteiden laadun parantamisessa;

c) luonnonvarojen ja maatalouden voimavarojen kestävässä hoidossa ja käytössä;

d) ympäristön ja maaseudun laadun parantamisessa;

e) tuotteiden tunnistamisessa uusia käyttötapoja ja markkinoita varten.

Kokoelmia luetteloitaessa tai uusia kokoelmia luotaessa on meneteltävä siten, että ohjelman yhteydessä kirjataan käyttäjien (viljelijät, puutarhaviljelijät) perinteinen alueellinen kokemus ja tietoperimä, joka koskee viljelymenetelmiä, erityistä käyttöä, jalostusta, makua ja niin edelleen. Viimeksi mainittuja tietoja ei pidä kirjata vapaamuotoisena kertomuksena, vaan mahdollisimman pitkälti vakioidulla tavalla, joka mahdollistaa tietojen syöttämisen relaatiotietokantajärjestelmään ja helpon hakemisen siitä.

Kaikkien ohjelmassa toteutettavien toimien on oltava siementen ja lisäysaineiston kaupan pitämistä sekä yleistä lajikeluetteloa koskevan yhteisön lainsäädännön ja yhteisössä voimassa olevien kasvinsuojelua, eläinten terveyttä ja eläinjalostusta koskevien sääntöjen mukaisia.

Olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden ja yhteisön kansainvälisten sitoumusten mukaisesti maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, arviointia, keräämistä, dokumentoimista, kehittämistä ja käyttöä koskevien töiden sellaisten tulosten levittämisen ja hyödyntämisen edistämiseksi, joilla pyritään saavuttamaan kyseiset tavoitteet ja täyttämään kyseiset sitoumukset. Päätavoitteena on tehokas ja käytännöllinen tuki geenivarojen nykyisille ja tuleville loppukäyttäjille yhteisössä.

2. Poissuljetut toimet ja alat

Tässä ohjelmassa yhteisön tukea ei voida myöntää seuraaville toimille: teoreettiset opinnot, tutkimukset olettamusten todentamiseksi, työvälineiden tai -tekniikoiden kehittämiseen tähtäävät tutkimukset, testaamattomia tekniikoita tai mallijärjestelmiä koskevat työt ja kaikki muu tutkimustoiminta. Tällaiset toimet voivat olla tukikelpoisia yhteisön tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmissa. Nykyisten menetelmien mukauttamiselle tähän asetukseen sisältyvien toimien mukaiseksi voidaan kuitenkin mahdollisesti myöntää tukea yhteisön ohjelmassa.

Toimille, jotka ovat tukikelpoisia Euroopan yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmissa, ei myönnetä tukea.

Tässä ohjelmassa ei voida myöntää tukea sitoumuksiin, jotka ovat jo käynnissä jäsenvaltioissa ja/tai ovat tukikelpoisia asetuksen (EY) N:o 1257/1999 II osaston VI luvun mukaisesti. Kuitenkin toimia, jotka lisäävät asetuksen (EY) N:o 1257/1999 ja tämän ohjelman välistä synergiaa, olisi edistettävä.

Alempia eläimiä ja kasveja sekä mikro-organismeja ja myös sieniä koskevat toimet ovat tukikelpoisia ainoastaan, jos niitä kasvatetaan tai viljellään maassa ja jos niitä käytetään tai voidaan käyttää maataloudessa, mukaan luettuina organismit, joita voidaan käyttää biologiseen torjuntaan maataloudessa sen laajimmassa merkityksessä. Erityisen poikkeustapauksen muodostaa parasiittien tai symbioottien sekä näiden isäntien geenisymbioosi, jos molemmat organismit on säilytettävä. Edellä mainitut etuoikeudet koskevat aineistojen keräämistä ja hankkimista.

3. Toimintatyypit

Maatalouden geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, arviointia, keräämistä, dokumentoimista, kehittämistä ja käyttöä koskevan yhteisön ohjelman täytäntöönpano sisältää kohdennettuja toimia, koordinointitoimia ja liitännäistoimia. Seuraavia toimia on edistettävä:

3.1 Kohdennetut toimet

Geenivarojen säilyttämiseen ex situ, in situ ja maatilalla, kuvaamiseen, arviointiin, keräämiseen, dokumentoimiseen, kehittämiseen ja käyttöön tähtäävät toimet on tarkoitettu tukemaan tai täydentämään yhteisön tasolla työtä, joka on tehty alueellisella tai kansallisella tasolla. Näiden toimien on oltava valtioiden välisiä, ja niissä on tarvittaessa otettava huomioon myös biologis-maantieteelliset alueelliset näkökohdat. Niihin ei voi kuulua tuki luonnonsuojelualueiden ylläpitämiseksi.

Toimista olisi synnyttävä lisäarvoa (tiedon levittäminen, käytön lisääntyminen, menetelmien paraneminen, tiedonvaihto jäsenvaltioiden välillä) uhanalaisia lajeja, alkuperää, lajikkeita tai rotuja koskeville kansallisella tai alueellisella tasolla jo tukea saaville maatalouden ympäristötoimenpidejärjestelmille (esimerkiksi rotujen välisen geneettisen monimuotoisuuden ja erojen kuvaaminen, paikallisten tuotteiden käyttö, hankkeista vastaavien tahojen välisten yhtäläisyyksien koordinointi ja etsiminen).

Näiden toimien on yleisesti ottaen oltava yhteisöön sijoittuneiden osallistujien toteuttamia ja ne on rahoitettava tällä välineellä tarvittaessa kumppanuusperiaatteella muiden maailman alueiden organisaatioiden kanssa. Etusija annetaan kahden tai useamman toisistaan riippumattoman, eri jäsenvaltioihin sijoittuneen osapuolen hankkeille. Valtiosta riippumattomien järjestöjen ja muiden sidosryhmien osallistumista säilyttämiseen in situ maatilalla olisi edistettävä.

Eurooppalaisten geenivarojen levittämistä ja vaihtoa olisi edistettävä paitsi alikäytettyjen lajien käytön myös hyvin monimuotoisten geenivarojen käytön lisäämiseksi kestävässä maataloustuotannossa.

Kasvigeenivarojen osalta Euroopan kasvigeenivaroja koskevien tietojen infrastruktuurissa (EPGRIS) on jo käytettävissä tai kehitteillä eurooppalainen hajautettu, pysyvä ja laajalti saatavilla oleva www-tietokanta ex situ -kokoelmia (geenipankkeja), in situ säilytettäviä geenivaroja ja kansallisiin luetteloihin perustuvia tietokantoja koskevista kansallisista luetteloista. Olisi päätettävä Euroopan maissa ylläpidettävien ex situ -kokoelmia koskevien kansallisten luettelojen ja eurooppalaisen hakutietokannan (EURISCO) kehittämisestä ja parantamisesta, ja olisi laadittava in situ säilytettäviä geenivaroja (geenivarastot tai geenien säilytysyksiköt) koskevat luettelot.

Kansallisten luettelojen perusteella ja ottaen huomioon EUFORGEN-verkosto-ohjelman toimet olisi perustettava eurooppalainen hajautettu, pysyvä ja laajalti saatavilla oleva metsägeenivarojen www-tietokanta, joka sisältää myös in situ säilytettävät geenivarat (geenivarastot tai geenien säilytysyksiköt) ja ex situ -kokoelmat.

Tiloilla säilytettävien eläingeenivarojen osalta pyrkimykset olisi keskitettävä hallinnollisia tietoja sisältävään eurooppalaiseen kansallisten luetteloiden verkostoon (rahoituksen alkuperä ja tila, rotujen tila ja uhanalaisuus, kantakirjat jne.), joita olisi hallinnoitava kotitalouseläinten geenivarojen hallinnointia koskevan yleisstrategian tietojärjestelmän DAD-IS:n mukaisesti.

Eläingeenivarojen (siemenneste, alkiot) ex situ -säilyttämisen osalta olisi kehitettävä kansallisten luetteloiden www-verkosto ja eurooppalainen hakutietokanta vähimmäistunnistetietoja varten. Luetteloon merkitään tiedot yhteisössä kerättyjen maatalouden geenivarojen ylläpidosta (varastointi ja säilytys); kyseiset tiedot päivitetään ja julkaistaan säännöllisesti, minkä lisäksi luetteloidaan näiden geenivarojen säilyttämistä, kuvaamista, arviointia, keräämistä, dokumentointia, kehittämistä ja käyttöä koskevat ajankohtaiset toimet. Siihen voidaan sisällyttää yksittäisten vastaanotettujen erien vähimmäistunnistetiedot.

Mikrobigeenivarojen osalta olisi perustettava ex situ ja in situ säilytettävien geenivarojen kansallisten luetteloiden www-verkosto EBRCN:n (Euroopan biologisten voimavarojen keskuksen verkosto) yhteydessä.

Olisi edistettävä jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten välistä säännöllistä tietojenvaihtoa erityisesti käytettävissä olevien geenivarojen alkuperän ja ominaisuuksien osalta. Näin edistetään sellaisen kansallisten luettelojen verkoston luomista, joka toimii yhteisössä säilytettävien geenivarojen kokoelmia ja niihin liittyviä toimia koskevana oppaana. Kansallisten luetteloiden verkoston tavoitteena on tukea yhteisön ja kansallisia toimia ja edistää säilytettävää aineistoa koskevaa mahdollisimman laajaa tietämystä ja käyttöä.

Valtiosta riippumattomien järjestöjen toimintakyvyn parantamiseen liittyvät menot, luetteloiden perustaminen ja seuranta, jäsenvaltioiden toimivaltaisten elinten välinen säännöllinen tietojenvaihto ja säännöllisten julkaisujen ja raporttien laatiminen katetaan ohjelman täytäntöönpanoon varatuista kokonaismäärärahoista.

3.2 Koordinointitoimet

Koordinointitoimet koskevat koordinaation parantamista yhteisön tasolla erityisesti järjestämällä seminaareja, laatimalla raportteja ja toteuttamalla yksittäisiä (kansallisia, alueellisia, paikallisia) maatalouden geenivarojen säilyttämiseen, kuvaamiseen, arviointiin, keräämiseen, dokumentointiin, kehittämiseen ja käyttöön liittyviä toimia, joita jo toteutetaan jäsenvaltioissa. Sen olisi erityisesti edistettävä jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa sekä jäsenvaltioiden ja komission välistä tietojenvaihtoa asiaa koskevista seikoista ja erityisistä paikallisista (maatilan tason), alueellisista tai kansallisista toimista ja ohjelmista (joita toteutetaan tai suunnitellaan jäsenvaltion alaisuudessa tai joita toteuttavat tai suunnittelevat elimet, jotka eivät ole niiden alaisuudessa), mukaan luettuina toimet, joita toteutetaan tai voidaan toteuttaa asetuksen (EY) N:o 1257/1999, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 (1) ja maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden erityisluonnetta koskevista todistuksista 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2082/92 (2) tai juurikkaiden siementen pitämisestä kaupan annetun direktiivin 66/400/ETY, rehukasvien siementen pitämisestä kaupan annetun direktiivin 66/401/ETY, viljakasvien siementen pitämisestä kaupan annetun direktiivin 66/402/ETY, siemenperunoiden pitämisestä kaupan annetun direktiivin 66/403/ETY, öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan annetun direktiivin 69/208/ETY, viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta annetun direktiivin 70/457/ETY ja vihannesten siementen pitämisestä kaupan annetun direktiivin 70/458/ETY muuttamisesta sisämarkkinoiden vahvistamisen, geneettisesti muunnettujen kasvilajikkeiden ja kasvien geenivarojen osalta 14 päivänä joulukuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/95/EY (3) mukaisesti, tällaisten aloitteiden koordinoimiseksi keskenään sekä muiden yhteisön tasolla toteutettavien toimenpiteiden ja asianmukaisten kansainvälisten menettelyjen, kehitysten ja sopimusten kanssa. Koordinointitoimiin voi myös kuulua temaattisten (erityisten kasvi- tai eläingeenivarojen) toimien koordinointia teknisten erikoisryhmien kautta. Koordinointitoimien on oltava valtioiden välisiä.

3.3 Liitännäistoimet

Liitännäistoimet ovat tiedotus-, levittämis- ja neuvontatoimia, jotka sisältävät:

— seminaarien, teknisten konferenssien, työpajojen sekä valtioista riippumattomien järjestöjen, muiden elinten ja sidosryhmien kanssa pidettävien kokousten järjestämistä,

— asiantuntijoiden koulutuskursseja ja liikkuvuuteen liittyviä toimia,

— teknisten raporttien laatimista,

— tulosten hyödyntämisen tehostamista markkinoilla (käyttäjien keskuudessa).

4. Kohdennetut toimet: lisätietoa tukikelpoisista aloista

4.1 Viljelykasvien geenivarat

1) Viljelykasvien geenivarojen (in situ ja ex situ) kansallisten luetteloiden pysyvän ja laajalti saatavilla olevan www-verkoston perustaminen; eurooppalaisen EURISCO-hakutietokannan ylläpito ja parantaminen;

2) tiedonvaihto maatilalla tapahtuviin toimiin liittyvistä menetelmistä, tekniikoista ja kokemuksista, mukaan luettuina sellaiset käyttö- ja markkinointi-ideat, joilla voidaan edistää alikäytettyjen kasvien käyttöä ja lisätä maatalouden monimuotoisuutta;

3) sellaisten viljelykasvien luonnonvaraisten sukulaislajien in situ -geenivarojen luettelointi ja dokumentointi, joita käytetään elintarvikkeissa ja maataloudessa tai jotka voivat olla hyödyllisiä niiden kannalta;

4) kuvaus- ja arviointitietoja sisältävien viljelykasvien eurooppalaisten www-keskustietokantojen (ECCDB), jotka ovat yhteydessä kansallisten luetteloiden verkostoon ja tunnistetietojen osalta EURISCO-hakutietokantaan, perustaminen, ylläpito ja parantaminen;

5) sellaisten eurooppalaisten pysyvien ex situ -kokoelmien perustaminen ja koordinointi, jotka perustuvat joko olemassa oleviin kansallisiin tai laitosten ylläpitämiin ex situ -kokoelmiin, sekä viljelykasvien geenivarojen säilyttämiseen liittyvän vastuun jakamista Euroopan maiden kesken koskevien käsitteiden käyttöönotto;

6) uhanalaisia ja alikäytettyjä viljelykasvien geenivaroja sisältävien suojelu- ja esittelyalojen/-puutarhojen eurooppalaisen verkoston perustaminen ja koordinointi;

7) eurooppalaisen maatalouden kannalta mahdollisesti kiinnostavien viljelykasvien geenivarojen kuvaus ja arviointi;

8) eurooppalaisen maatalouden kannalta mahdollisesti kiinnostavien viljelykasvien geenivarojen kerääminen kansainvälisen lainsäädännön ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti.

4.2 Metsägeenivarat

1) Sellaisten metsägeenivarojen kansallisten luetteloiden pysyvän ja laajalti saatavilla olevan www-verkoston perustaminen, joita käytetään tai jotka voivat olla hyödyllisiä eurooppalaisen kestävän metsätalouden kannalta;

2) tiedonvaihto metsägeenivarojen säilyttämistä ja hoitamista koskevista menetelmistä, tekniikoista ja kokemuksista;

3) metsägeenivarojen parhaiden hallintokäytänteiden arviointi ja kehittäminen ja niihin liittyvien toimien sisällyttäminen kansallisiin metsäohjelmiin;

4) edustavien geenivarastojen tai geenien säilytysyksiköiden eurooppalaisen verkoston perustaminen asiaankuuluville kohdelajeille niiden säilyttämisen ja kuvaamisen edistämiseksi Euroopassa;

5) sellaisten metsägeenivarojen arviointi lajien ja alkuperän tasolla (mukaan luettuina kokeilujen arviointi, jos kyseessä ovat olemassa olevat alkuperää koskevat kokeilut), jotka voivat olla arvokkaita kestävän metsänhoidon kannalta Euroopassa;

6) kokoelmien perustaminen ja koordinointi geenivarojen käytön edistämiseksi metsityksessä, metsän uudistamisessa ja kunnostuksessa sekä puuston parantamisessa Euroopan tasolla;

7) sellaisten metsägeenivarojen kerääminen, jotka voivat olla kiinnostavia Euroopan tasolla.

4.3 Eläingeenivarat

1) FAO/DAD-IS -järjestelmään liittyvän ex situ ja in situ maatilalla säilytettävien eläingeenivarojen kansallisten luetteloiden pysyvän ja laajalti saatavilla olevan eurooppalaisen www-verkoston perustaminen ottaen huomioon eläingeenivarojen eurooppalaisten kansallisten koordinoijien verkoston toiminta;

2) euroopanlaajuisen standardoitujen ja vertailukelpoisten perusteiden laatiminen kansallisten toimien painopisteiden tunnistamiseksi eläingeenivarojen kestävän suojelun ja käytön alalla sekä asiaan liittyvien vaatimusten vahvistaminen kansainvälistä yhteistyötä varten;

3) eurooppalaisen kryoaineiston luominen eläingeenivarojen alalla kansallisen tai institutionaalisen kryoaineiston perusteella;

4) sellaisten eläingeenivarojen (lajit ja rodut) kuvaaminen ja arviointi, joita käytetään tai jotka voivat olla hyödyllisiä elintarvikkeiden ja maatalouden kannalta;

5) eurooppalaisen standardisoidun tulostenvalvontajärjestelmän käyttöönotto maatalouden eläingeenivarojen osalta sekä uhanalaisten kotieläinrotujen ja -populaatioiden ominaisuuksien dokumentointi;

6) euroopanlaajuisen ”Ark farms” -tilaverkoston, uhanalaisille kotieläinroduille tarkoitettujen suojelukeskusten ja kotieläinpuistojen perustaminen ja koordinointi;

7) valtioidenvälisten yhteisten jalostusohjelmien kehittäminen uhanalaisille roduille ja populaatioille; tietojen, geeniaineksen ja siitoseläinten vaihtoa koskevien sääntöjen vahvistaminen;

8) paikallisten rotujen tuottavuuden lisäämistä tukevien strategioiden kehittäminen paikallisten rotujen ja niistä saatavien tyypillisten tuotteiden välisen suhteen kehittämiseksi, paikallisten rotujen arvon osoittamiseksi ja edistämiseksi niiden ympäristöön liittyvien tehtävien (kuten maiseman säilyttäminen ja maatalouden ekosysteemien hoito) sekä maatalouden monialaisuuden (maaseutukulttuurin monimuotoisuuden säilyttäminen, maaseudun kehittäminen ja matkailu jne.) vuoksi;

9) alikäytettyjen eläingeenivarojen käyttöä lisäävien sellaisten strategioiden kehittäminen, jotka voivat olla kiinnostavia Euroopan tasolla.

(1) EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

(2) EYVL L 208, 24.7.1992, s. 9, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003.

(3) EYVL L 25, 1.2.1999, s. 1.