Komission päätös,

tehty 16 päivänä lokakuuta 2003,

EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan ja ETA-sopimuksen 53 artiklan mukaisesta menettelystä (Asiat COMP D3/35470 - ARA, COMP D3/35473 - ARGEV, ARO)

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3703)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2004/208/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjan,

ottaa huomioon 6 päivänä helmikuuta 1962 annetun neuvoston asetuksen N:o 17, perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan ensimmäisen täytäntöönpanoasetuksen(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1/2003(2), ja erityisesti sen 2, 6 ja 8 artiklan,

ottaa huomioon Altstoff Recycling Austria AG:n (ARA) ja ARGEV Verpackungsverwertungs-GesmbH:n (ARGEV) 30 päivänä kesäkuuta 1994 sekä ARA:n, ARGEV:n ja Altpapier-Recycling-Organisations GmbH:n 31 päivänä elokuuta 2001 esittämän hakemuksen puuttumattomuustodistuksen tai vaihtoehtoisesti poikkeusluvan myöntämiseksi ARA-järjestelmän perustana oleville sopimuksille,

ottaa huomioon FRS Folien-Rücknahme-Service GmbH & Co KG:n ja Raiffeisen Umweltgesellschaft mbH:n 8 päivänä toukokuuta 1996 tekemän kantelun, jossa ne väittävät, että perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklaa on rikottu ja pyytävät komissiota lopettamaan rikkomisen, ja jonka EVA Erfassen und Verwerten von Altstoffen GmbH otti uudelleen ja täydentäen esille 27 päivänä huhtikuuta 2000,

ottaa huomioon 24 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyn päätöksen menettelyn aloittamisesta tässä asiassa,

on antanut asianomaisille kolmansille mahdollisuuden tulla kuulluiksi asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti(3),

on kuullut kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,

ottaa huomioon kuulemismenettelyistä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen tässä asiassa(4),

sekä katsoo seuraavaa:

I JOHDANTO

(1) Altstoff Recycling Austria AG (ARA) ja ARGEV Verpackungsverwertungs-GesmbH. (ARGEV), molemmat Wienistä, Itävallasta, ilmoittivat EFTA:n valvontaviranomaiselle 30 päivänä kesäkuuta 1994 tietyistä keskinäisistä sopimuksistaan ja pyysivät puuttumattomuustodistusta tai vaihtoehtoisesti poikkeamispäätöstä kilpailua vääristäviä yritysten välisiä sopimuksia koskevasta kiellosta.

(2) EFTA siirsi 21 päivänä maaliskuuta 1995 päivätyllä kirjeellä vastuun ilmoitettujen sopimusten tutkinnasta Euroopan komissiolle.

(3) ARA hoitaa koko Itävallan alueella toimivaa pakkausten keräys- ja kierrätysjärjestelmää. Järjestelmä on otettu käyttöön Itävallan ympäristö-, nuoriso- ja perheasiain ministeriön pakkausjätteen ja tietynlaisten tuotejätteiden välttämisestä ja kierrätyksestä sekä niiden keräys- ja kierrätysjärjestelmistä antamassa asetuksessa (Verordnung des Bundesministers für Umwelt, Jugend und Familie über die Vermeidung und Verwertung von Verpackungsabfällen und bestimmten Warenresten und die Einrichtung von Sammel- und Verwertungssystemen, jäljempänä "pakkausasetus")(5) säädettyjen määräysten täyttämiseksi. Tehtävää varten ARA tekee niin kutsuttujen alakohtaisten kierrätysyhtiöiden (Branchenrecyclinggesellschaften, jäljempänä "BRG") kanssa jätehuoltosopimuksia, joilla keräyksen, lajittelun, kuljetuksen ja kierrätyksen järjestäminen siirretään kyseisille yrityksille. BRG:t, joihin myös ARGEV kuuluu, vastaavat kukin tietyistä pakkausmateriaaleista tai pakkausmateriaaliryhmistä. Ne tekevät puolestaan sopimuksia yritysten tai alueellisten viranomaisten kanssa, jotka toteuttavat varsinaisen keräyksen, lajittelun, kuljetuksen ja kierrätyksen. ARA ja BRG:t muodostavat yhdessä ARA-järjestelmän.

(4) ARA ilmoitti komissiolle 28 päivänä elokuuta 2001 päivätyllä kirjeellä uusista sopimuksista saadakseen puuttumattomuustodistuksen tai vaihtoehtoisesti poikkeamispäätöksen yritysten välisiä kilpailua vääristäviä sopimuksia koskevasta kiellosta. ARA ja ARGEV pyysivät myös ilmoitusmenettelyjensä yhdistämistä. Samassa yhteydessä Altpapier-Recycling-Organisations GmbH (jäljempänä "ARO") ilmoitti myös olevansa yksi ilmoituksessa mainittujen sopimusten ilmoittajista.

(5) Ilmoitus koskee sopimuksia, joista kaikissa määritetään ARA-järjestelmän toimintatapaa.

(6) FRS Folien-Rücknahme-Service GmbH Co KG ja Raiffeisen Umweltgesellschaft mbH tekivät 8 päivänä toukokuuta 1996 komissiolle kantelun (COMP/A.36011/D3), joka koski pakkausten keräys- ja kierrätysjärjestelmää kehittävän yhteisyrityksen suunniteltua perustamista. Alkuperäiset kantelijat luopuivat kuitenkin myöhemmin kantelustaan, koska ne olivat päättäneet jättää osallistumatta yhdessä järjestelmän kehittämiseen. Myöhemmin perustettu wieniläinen yhteisyritys EVA Erfassen und Verwerten von Altstoffen GmbH (jäljempänä "EVA") otti 27 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä uutena kantelijana uudelleen esille ARA-järjestelmää hoitavia yrityksiä koskevan kantelun viitaten aikaisempien kantelijoiden mainitsemiin seikkoihin ja täydentäen niitä. Nykyisin EVA on kölniläisen INTERSEROH Aktiengesellschaft zur Verwertung von Sekundärrohstoffen -yhtiön kokonaan omistama tytäryhtiö.

(7) Myös Bundeskammer für Arbeiter und Angestellte on ottanut yhteyttä EFTA:n valvontaviranomaiseen 24 päivänä maaliskuuta 1994 päivätyllä kantelukirjeellä. Sen jälkeen, kun menettely oli siirretty Euroopan komissiolle, se otti yhteyttä komission kilpailun pääosastoon 19 päivänä helmikuuta 1996 päivätyllä kirjeellä, jossa se viittasi edellä mainittuun kanteluun, ja esitti ARA-järjestelmää koskevat huomautuksensa. Se täydensi vielä huomautuksiaan erityisesti 22 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

II OSAPUOLET

(8) ARA-järjestelmä kattaa koko Itävallan ja koskee kaikkien pakkausmateriaalien ja pakkausten (biogeenisiä pakkausmateriaaleja lukuun ottamatta) keräystä ja kierrätystä kotitalouksilta, yrityksiltä ja teollisuudelta, jos näihin sovelletaan pakkausasetusta. Järjestelmä perustettiin vuonna 1993 Itävallan talouselämän aloitteesta pakkausasetuksen säännösten täytäntöönpanoa varten. Voittoa tavoittelematon ARA-järjestelmä käsittää ARA:n ja kahdeksan taloudellisesti riippumatonta BRG:tä.

(9) ARA organisoi ja koordinoi yhdessä BRG:iden kanssa kuljetus- ja myyntipakkausten keräyksen, lajittelun ja kierrätyksen Itävallassa. Se tarjoaa palvelujaan kaikille itävaltalaisille ja ulkomaisille yrityksille, joihin pakkausasetusta sovelletaan suoraan.

1. ARA

(10) ARA on vuonna 1993 perustettu kaupallista toimintaa harjoittava yksityinen osakeyhtiö. ARA:n omistaja ja ainoa osakas on Altstoff Recycling Austria Verein (ARA-yhdistys). Yhdistyksen jäseneksi voi liittyä mikä tahansa yritys, johon pakkausasetusta sovelletaan suoraan, ja kyseisten yritysten etuja ajavat liitot. Tällaisia yrityksiä ovat pakkausteollisuuteen, pakkauksia täyttävään ja tyhjentävään alaan sekä kaupan alaan kuuluvat yritykset. Eturistiriitojen välttämiseksi jätehuolto- ja kierrätysalan yrityksiä ei hyväksytä yhdistyksen jäseniksi. ARA-yhdistys jakautuu pakkausasetuksen soveltamisalaan kuuluvia yrityksiä edustavien eturyhmien mukaisesti kolmeen jaostoon, jotka ovat pakkaajat/purkajat/maahantuojat, kauppa ja pakkausala. Jaostoilla on tasavertainen edustus yhdistyksen hallituksessa, joka muodostaa samalla ARA:n hallintoneuvoston. ARA-yhdistyksen nykyinen jäsenmäärä on noin 240.

2. BRG:t

(11) ARA ei ota käytettyjä pakkauksia itse vastaan eikä myöskään hoida itse niiden kierrätystä. Sen puolesta näitä tehtäviä hoitavat BRG:t, joiden kanssa ARA on tehnyt niin kutsutut jätehuoltosopimukset. Jätehuoltosopimuksilla BRG:t on velvoitettu hoitamaan pakkausasetuksen mukaisesti käytettyjen pakkausten keräys, lajittelu ja/tai kierrätys.

(12) Seuraavat ARA-järjestelmään kuuluvat yhtiöt ovat ilmoittaneet asianomaiselle liittohallituksen ministerille olevansa Itävallan jätehuoltolain (Abfallwirtschaftsgesetz, AWG)(6) 45 §:n 11 momentin tai AWG:n 7 a §:n mukaisia järjestelmästä vastaavia toimijoita: ARGEV metallipakkausten (rauta, alumiini) ja niin kutsuttujen kevytpakkausten (puu, keramiikka, muovit, yhdistemateriaalit, tekstiilikuidusta valmistetut materiaalit) osalta, Österreichischer Kunststoff Kreislauf AG (ÖKK) muovista ja tekstiilikuiduista valmistettujen materiaalien osalta, ARO paperi-, kartonki-, pahvi- ja aaltopahvipakkausten osalta ja Austria Glas Recycling GmbH (AGR) lasipakkausten osalta.

(13) Itävallan liittohallituksen asianomainen ministeriö on todennut AWG:n 7 e §:n mukaisella ilmoituksella, että ARO, ÖKK, ARGEV ja AGR sekä ARA-järjestelmän kanssa yhteistyössä toimiva Öko-Box Sammel GmbH ovat monopoleja tai ne ovat monopolinkaltaisessa asemassa.

(14) Keräys- ja kierrätysjärjestelmän toiminta merkitsee ARA:n kanssa yhteistyössä toimiville lisenssinhaltijoille pakkausasetuksen 3 §:n 5 momentin mukaista vapautusta sopimukseen sisältyviin pakkauksiin liittyvistä velvoitteista. ARA:lla on valtuudet edustaa lisenssinhaltijoiden oikeuksia BRG:ihin nähden.

(15) Myöskään BRG:t eivät hoida keräys- ja kierrätystehtävää suoraan, vaan tekevät velvoitteitaan koskevia sopimuksia kaikilla Itävallan alueilla, eli poliittisilla hallintoalueilla yksityisten yritysten (niin kutsuttujen alueellisten kumppanien) kanssa, jotka käytännössä vastaavat jätehuollosta. Alueelliset kumppanit voivat käyttää tehtävien suorittamiseen alihankkijoita. Toisinaan, ennen kaikkea suurissa kaupungeissa, alueellisina kumppaneina on myös kuntia. BRG:t ovat:

ARGEV Arbeitsgemeinschaft Verpackungsverwertungs-GesmbH,

ÖKK Österreichischer Kunststoff Kreislauf AG (ÖKK),

Aluminium-Recycling GmbH (ALUREC),

Arbeitsgemeinschaft Verbundmaterialien GmbH (AVM),

Verein für Holzpackmittel (VHP),

Ferropack Recycling GmbH (FERROPACK),

Altpapier-Recycling-Organisations-gesellschaft mbH,

Austria Glas Recycling GmbH (AGR).

ARGEV Arbeitsgemeinschaft Verpackungsverwertungs-GesmbH

(16) ARGEV:n toimialaan kuuluu muovista, metallista, puusta, tekstiilikuiduista, keramiikasta ja yhdistemateriaaleista valmistettujen pakkausten keräys, lajittelu ja esikäsittely. ARGEV:n osakkaat ovat ARA (11 prosentin osuudella) ja ARGEV-yhdistys. ARGEV-yhdistykseen kuuluu 110 jäsentä neljästä jäsenryhmästä (valmistajat/maahantuojat, kauppa, pakkausala/BRG:t, jätehuolto-/kierrätysala). Jätehuoltoalan edustajilla ei ole äänioikeutta yhdistyksen elimissä (hallitus, yhtiökokous).

(17) ARGEV:n keräysjärjestelmiin kuuluvat kotitalouksien kevytpakkausjärjestelmä ja kotitalouksien metallipakkausjärjestelmä sekä yritysten kevyt- ja metallipakkausjärjestelmä.

(18) Vuonna 2000 keräysjärjestelmiä hoiti ARGEV:n toimeksiannosta 57 alueellista kumppania, joihin kuului jätehuoltoyrityksiä, kunnallisia yrityksiä ja yhteistyövaltuuskuntia. Alueellisia tehtäviä harjoittamaan oli kiinnitetty keräystoimintaan 144 yksityistä ja kunnallista jätehuoltoyritystä ja lajittelu- sekä silppuamistoimintaan 47 laitosta. Vuodesta 2002 alueellisia kumppaneita on ollut 64.

(19) ARGEV:llä on yhteistyösopimukset seuraavien kierrätystä harjoittavien BRG:iden kanssa.

ÖKK Österreichischer Kunststoff Kreislauf AG (ÖKK)

(20) ÖKK hoitaa muovi- ja tekstiilipakkausten kierrätystä. ARA omistaa 11 prosenttia ÖKK:n osakkeista, loput 89 prosenttia ovat Österreichischer Kunststoffkreislauf -nimisen yhdistyksen omistuksessa. Joulukuun 31 päivänä 2000 yhdistyksen jäsenmäärä oli 51. Yhdistyksen jäsenet ovat jakautuneet jaostoiksi, jotka edustavat muovin tuottajia ja myyjiä, muovitavaroiden valmistajia ja myyjiä, muovipakkausten käyttäjiä, järjestelmäkumppaneita (kuten ARGEV), muovin kierrätystoimintaa harjoittavia organisaatioita ja -yrityksiä sekä jätehuoltoalan organisaatioita ja yrityksiä. Eturistiriitojen välttämiseksi muovin kierrätystoimintaa harjoittavilla ja jätehuoltoalan organisaatioilla sekä yrityksillä (jotka ovat osittain liikesuhteessa ÖKK:n kanssa) ei ole äänioikeutta yhdistyksen hallituksessa ja niiden osallistuminen kokouksiin, joissa käsitellään yhdistyksen jäsenten ja ÖKK:n välisiä oikeudellisia kiistoja, on kokonaan kielletty.

(21) Kierrätyksen toteuttamiseksi ÖKK on tehnyt sopimuksia kierrätysyritysten ja kuljetusliikkeiden kanssa. Itävallassa oli vuonna 2001 lajiteltua muovijätettä varten 16 kierrätysyritystä ja sekalaista muovijätettä varten 8 kierrätysyritystä.

Aluminium-Recycling GmbH (ALUREC)

(22) Aluminium-Recycling GmbH (ALUREC) hoitaa ARGEV:n keräämien alumiinipakkausten kierrätystä. ALUREC:n osakkaina ovat alumiinin tuottajat Austria Metall AG (AMAG) ja Salzburger Aluminium AG (SAG). Muut omistajat ovat pakkausten valmistajia.

(23) Alumiinipakkausten kierrätystoiminnasta vastaavat ainoat itävaltalaiset kierrätysyritykset AMAG ja SAG. Kierrätysalumiinin hinnat neuvotellaan vuosittain uudelleen. Ne on sidottu prosenttikertoimen avulla London Metal Exchangen alumiinifutuurinoteeraukseen.

Arbeitsgemeinschaft Verbundmaterialien GmbH (AVM)

(24) Arbeitsgemeinschaft Verbundmaterialien GmbH (AVM) hoitaa yhdistemateriaalipakkausten kierrätystä yhdistemateriaalista valmistettuja juomalaatikoita lukuun ottamatta. AVM:n osakkaat ARO ja ÖKK omistavat kumpikin 50 prosenttia. AVM on organisoinut materiaalien kierrätystoiminnan läheisessä yhteistyössä ÖKK:n kanssa.

Verein für Holzpackmittel (VHP)

(25) Verein für Holzpackmittel (VHP) hoitaa puisten pakkausten kierrätystä ja osittain myös keräystä. Yhdistyksen nykyinen jäsenmäärä on 16. Jäsenet ovat itävaltalaisia puupakkausten valmistajia ja myyjiä.

Ferropack Recycling GmbH (FERROPACK)

(26) Ferropack Recycling GmbH (FERROPACK) hoitaa ARGEV:n keräämien rautametallisten eli valkopellistä ja teräksestä valmistettujen pakkausten kierrätystä. FERROPACKin ainoa omistaja on yhdistys nimeltä Verein für Metallrecycling FerroPack. Yhdistykseen kuuluu nykyisin kuusi jäsentä, jotka ovat itävaltalaisia valkopelti- ja teräspakkausten valmistajia.

Altpapier-Recycling-Organisations-gesellschaft mbH (ARO)

(27) ARO vastaa paperista, kartongista, pahvista ja aaltopahvista valmistettujen pakkausten (ns. materiaaliryhmä "PPK") keräyksestä ja kierrätyksestä. ARA omistaa 11 prosenttia ARO:n osakkeista. Loput osakkeet ovat paperinvalmistajayritysten (noin 28 prosenttia), siistaus- ja kierrätysyritysten (27 prosenttia) ja paperinjalostusteollisuuden (noin 34 prosenttia) omistuksessa. Kukin ARO:n kaikkiaan 17 osakkaasta omistaa vähemmän kuin 17 prosenttia sen osakkeista.

(28) Koko Itävallan alueella ARO on tehnyt sopimukset 538 alueellisen viranomaisen kanssa jätteen keräämisestä kotitalouksien läheisyydestä ja 79 jätehuoltoyhtiön kanssa kaikenlaisen jätteen keräämisestä kaupoista, yrityksistä ja teollisuudelta.

Austria Glas Recycling GmbH (AGR)

(29) Austria Glas Recycling GmbH (AGR) huolehtii lasipakkausten keräämisestä ja osittain myös kierrätyksestä. ARA omistaa 11 prosenttia AGR:n osakkeista. Loput 89 prosenttia ovat yhtä suurin osuuksin Itävallan kahden lasintuottajan Vetropack Austria GmbH:n ja Stölzle Oberglas GmbH:n omistuksessa.

(30) AGR:n kattava keräysjärjestelmä on toteutettu lähinnä suurehkoihin asutuskeskuksiin sijoitettujen suursäiliöiden käyttöön perustuvana keräyspistejärjestelmänä. AGR tekee läheistä yhteistyötä kuntien ja 30 yksityisen jätehuoltoyrityksen kanssa.

III OIKEUDELLINEN YHTEYS

(31) Pakkausasetus tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 1996. Se perustuu Itävallan jätehuoltolakiin AWG:hen ja sen tarkoituksena on sisällyttää Itävallan lainsäädäntöön pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY(7) säännökset. Pakkausasetus on lokakuussa 1993 voimaan tulleen ensimmäisen pakkausasetuksen(8) uudistettu versio.

(32) Pakkausasetuksen tavoitteena on ehkäistä jätteiden ja pakkausten vaikutukset ympäristöön tai lieventää niitä. Pakkausasetuksen 1 §:n 1 momentin mukaan asetusta sovelletaan valmistajiin, maahantuojiin, pakkaajiin, jakelijoihin ja loppukäyttäjiin. Pakkausasetuksen 3 §:n mukaan kuljetus- ja myyntipakkausten valmistajilla, maahantuojilla, pakkaajilla ja jakelijoilla on velvollisuus ottaa käytön jälkeen maksutta takaisin pakkaukset, jotka ne ovat saattaneet markkinoille. Ne voivat toimittaa pakkaukset toimitusketjussa mahdollisesti ylempänä sijaitsevalle takaisinottovelvolliselle tai käyttää pakkaukset uudelleen taikka kierrättää ne tekniikan tarjoamien mahdollisuuksien mukaisesti.

(33) Pakkausasetuksen 12 §:n mukaan myös jakelupakkausten valmistajilla, maahantuojilla, pakkaajilla ja jakelijoilla on velvollisuus ottaa käytön jälkeen maksutta takaisin markkinoille saattamansa pakkaukset, joiden loppukäyttäjiä ne eivät itse ole. Ne voivat toimittaa pakkaukset toimitusketjussa mahdollisesti ylempänä sijaitsevalle takaisinottovelvolliselle tai käyttää pakkaukset uudelleen taikka kierrättää ne tekniikan tarjoamien mahdollisuuksien mukaisesti. Takaisinottovelvollinen voi käyttää velvollisuutensa täyttämiseen kolmatta osapuolta. Velvoitteet koskevat viimeisestä myyjästä alkaen kaikkia myyjäportaita kotimaiseen valmistajaan tai maahantuojaan saakka. Pakattua tavaraa ostaessaan loppukäyttäjät voivat jättää jakelupakkaukset tavaran luovutuspaikkaan tai sen alueelle. Jos loppukäyttäjä ei jätä jakelupakkausta, niihin sovelletaan samoja säännöksiä kuin myyntipakkauksiin.

(34) Valmistajilla, maahantuojilla, pakkaajilla ja myyjillä on pakkausasetuksen 3 §:n 3 momentin mukaan velvollisuus ottaa käytetyt myyntipakkaukset maksutta takaisin loppukäyttäjältä tavaran luovutuspaikan alueella. Tämä velvoite on rajoitettu koskemaan pakkauksia, jotka ovat samanlaisia, -muotoisia ja -suuruisia kuin niiden tavaroiden pakkaukset, joita takaisinottovelvollinen saattaa markkinoille.

(35) Sellaisten toimipaikkojen omistajat, joihin kertyy tietyt vähimmäismäärät pakkauksia, voivat hakea kirjausta suurten jätteen syntypaikkojen luetteloon. Luetteloon kirjattujen toimipaikkojen on huolehdittava yrityksen sisäisestä pakkausten keräyksestä ja uusiokäytöstä tai kierrätyksestä (pakkausasetuksen 8 §).

(36) Pakkausasetuksen 3 §:n 5 momentin mukaan kuljetus- ja myyntipakkausten takaisinotto- ja kierrätysvelvoite siirtyy järjestelmästä vastaavalle toimijalle myös aikaisemmissa ja myöhemmissä myyntiportaissa samassa laajuudessa kuin valmistajat, maahantuojat ja pakkaajat osallistuvat keräys- ja kierrätysjärjestelmään. Sama koskee pakkausasetuksen 4 §:n mukaan myyjiä, jotka luovuttavat kuljetus- ja myyntipakkauksia loppukäyttäjälle (lopulliset myyjät). Tässä yhteydessä sanotaan tavallisesti, että järjestelmästä vastaava toimija "vapauttaa" valmistajat, maahantuojat ja pakkaajat pakkausten takaisinottovelvollisuudesta.

(37) Pakkausasetuksen 11 §:n mukaan kyseisellä kuljetus- ja myyntipakkausten keräys- ja kierrätysjärjestelmällä on taattava niiden pakkausmateriaalien keräys ja kierrätys, joista takaisinottovelvollisen kanssa on tehty sopimukset.

(38) Lakisääteistä velvollisuutta osallistua kyseiseen järjestelmään ei periaatteessa ole (ks. kuitenkin jäljempänä johdanto-osan 43 kappale). Yrityksiin, jotka eivät osallistu, sovelletaan pääsääntöisesti edelleen yrityskohtaista takaisinottovelvollisuutta. Keräys- ja kierrätysjärjestelmistä vastaavat toimijat ovat kuitenkin velvollisia tekemään sopimuksen jokaisen toimialueeseensa kuuluvan takaisinottovelvollisen kanssa, jos tämä sitä pyytää ja sopimuksen tekeminen on asiallisesti perusteltua. Keräys- ja kierrätysjärjestelmän toimialueeseen kuuluvat kotitalouksissa, yrityksissä ja teollisuudessa syntyvät jätteet. Keräys- ja kierrätysjärjestelmään kuuluvia pakkauksia ei velvoiteta merkitsemään millään erityisellä tavalla.

(39) Keräys- ja kierrätysjärjestelmän perustamiseen tai sen olennaiseen muuttamiseen on saatava AWG:n 29 §:n 1 momentin mukaisesti liittohallituksen asianomaisen ministerin lupa. Luvan antamisen jälkeenkin järjestelmät ovat edelleen ministerin valvonnassa (AWG 31 §). Ministeriä tukevat valvontatyössä asiantuntijaelin (AWG:n 34 §) ja komitea (AWG:n 35 §). Kotitalouksien ja yritysten järjestelmiin sovelletaan osittain erilaisia vaatimuksia.

(40) AWG:n 32 § sisältää kotitalouksien läheisyydessä toimivia keräys- ja kierrätysjärjestelmiä koskevia erityisiä velvollisuuksia. Järjestelmien on pyrittävä mahdollisimman suureen osallistumisosuuteen (AWG:n 32 §:n 1 momentti) ja on tehtävä sopimuksia jokaisen jätehuoltovelvollisen yrityksen kanssa, mikäli yritys sitä haluaa ja se on asiallisesti oikeutettua (AWG:n 32 §:n 2 momentti). Järjestelmillä on myös tiettyjä raportointivelvollisuuksia (AWG:n 32 §:n 4 momentti). AWG:n 35 §:n mukaan viranomaisilla on myös selvästi paremmat valvonta- ja tarkastusmahdollisuudet kuin niissä järjestelmissä, jotka tarjoavat keräystä ja kierrätystä vain yrityssektorilla.

(41) AWG:n 32 §:n 3 momentti koskee sellaisia kotitalouksien läheisyydessä toimivia keräys- ja kierrätysjärjestelmiä, joiden liiketoimintaan kuuluu kotitalouksien läheisyydessä tapahtuvan keräyksen ja kierrätyksen lisäksi myös yrityksissä syntyvien jätteiden keräys ja kierrätys. Ne eivät saa tukea ristiin yrityksiin liittyvää liiketoiminta-alaa ja niiden on varmistettava näiden liiketoiminta-alojen välisten maksu- ja palveluvirtojen läpinäkyvyys liiketoiminta-alojen sopivalla organisatorisella tai laskennallisella erottamisella.

(42) Sekä takaisinottovelvollisten, jotka eivät osallistu järjestelmään, että keräys- ja kierrätysjärjestelmien on täytettävä tietyt keräys- ja kierrätyskiintiöt. Keräys- ja kierrätysjärjestelmille annettavassa lupatodistuksessa on pakkausasetuksen 11 §:n 7 momentin mukaan vahvistettava tietyt keräys- ja kierrätyskiintiöt, jos tämä on ympäristönsuojeluvaatimusten ja kansantalouden kannalta tarkoituksenmukaista ja kohtuullista. Pakkausasetuksen 3 §:n 6 momentin mukaan pakkausasetuksen 3 §:n 4 momentissa tarkoitetuilla valmistajilla, maahantuojilla ja pakkaajilla sekä pakkausasetuksen 4 §:ssä tarkoitetuilla lopullisilla myyjillä ja kaikilla niiden jälkeisillä myyntiportailla on keräys- ja kierrätysjärjestelmään kuulumattomien pakkausten ja sellaisten pakkausten, joihin ei sovelleta pakkausasetuksen 7 §:n mukaista poikkeusta, takaisinottoa ja kierrätystä koskeva osoittamisvelvollisuus ja niihin sovelletaan myös pakkauskohtaisia takaisinotto- ja kierrätyskiintiöitä.

(43) Pakkausasetuksen 3 §:n 9 momentin mukaan liittymisvelvollisuus keräys- ja kierrätysjärjestelmään syntyy, jos todisteita pakkausasetuksen 3 §:n 6 momentin mukaisten takaisinottovelvollisuuksien täyttymisestä ei esitetä.

(44) Komission tietopyyntöihin Itävalta vastasi 15 tammikuuta 2003 esittämissään huomautuksissa, että AWG:n, pakkausasetuksen ja niiden yhteydessä annettujen päätösten mukaan on mahdollista sallia nykyjärjestelmän rinnalla muitakin yksityisissä kotitalouksissa syntyvien pakkausjätteiden keräys- ja kierrätysjärjestelmiä.

(45) Edellä mainittujen määräysten mukaan pakkausjätteiden keräämiseen yksityisiltä kotitalouksilta voidaan käyttää myös ARA-järjestelmän kilpailijoiden nykyisiä säiliöitä. Huomautusten mukaan ARA-järjestelmän kilpailijat eivät nimittäin voi pystyttää loppukäyttäjille lisää säiliöitä, koska se ei ole käytännössä mahdollista tilanpuutteen ja yhdyskunta- ja maisemansuojelun vuoksi.

(46) Itävalta on kuitenkin sitä mieltä, että jokaisen keräys- ja kierrätysjärjestelmän on todistettava sellaisten pakkausjätteiden kerääminen ja kierrätys, joiden vuoksi järjestelmään osallistutaan. Siksi yhteiseen säiliöön keräyksen jälkeen on lajiteltava pakkaukset tiettyyn järjestelmään kuulumisen perusteella.

IV ILMOITETUT SOPIMUKSET

(47) ARA, ARGEV ja ARO ovat ilmoittaneet seuraavista sopimuksista:

- ARA:n ja pakkausasetuksen nojalla jätehuoltovelvollisten yritysten väliset velvoitteista vapauttamista ja lisenssiä koskevat sopimukset (ilman tariffiluetteloa),

- ARA:n ja ARGEV:n välinen jätehuoltosopimus, jota on käytetty ARA:n ja seuraavien ilmoituksen liitteessä lueteltujen BRG:iden välisten sopimusten mallisopimuksena: ARGEV, AVM, ARO, AGR, ALUREC, Verein für Holzpackmittel, Ferropack ja ÖKK,

- ARGEV:n ja ÖKK:n välinen sekä ARGEV:n ja ALUREC:n välinen jätehuolto- ja yhteistyösopimus, jota on käytetty ARGEV:n sekä ÖKK:n, ALUREC:n, FERROPACKin ja VHP:n välisten sopimusten mallisopimuksena,

- ARGEV:n ja ARO:n alueellisten jätehuoltokumppaniensa kanssa tekemät sopimukset.

1. Velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimukset

(48) ARA-järjestelmään liittyminen tapahtuu tekemällä velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimuksen, jonka mukaisesti sopimusyritys siirtää pakkausasetukseen perustuvat velvoitteensa maksua vastaan ARA-järjestelmälle ja vapautuu näin itse kyseisistä velvoitteista. Vakiosopimuksesta on olemassa seuraavia muunnelmia:

- velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus kuljetus-, myynti- ja jakelupakkauksia varten (ELV-sopimus) ja

- velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus palvelupakkauksia varten.

(49) Lisenssinhaltijat, joiden vuosittainen lupamaksu on pieni, voivat tehdä vähäisiä pakkausmääriä koskevan lisäsopimuksen. Yritykset, joiden pääkonttori on EU:n jäsenvaltioissa, voivat tehdä EU:n jäsenvaltiosta olevan ulkomaisen lisenssinhaltijan lisäsopimuksen ja tulla näin ARA:n lisenssinhaltijaksi.

1.1 Velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus kuljetus-, myynti- ja jakelupakkauksia varten (ELV-sopimus)

(50) ELV-sopimuksen I osan 1 kohdassa määritellään ARA:n asema lisenssinhaltijan asiamiehenä, joka edustaa lisenssinhaltijan etuja BRG:itätä kohtaan. Lisenssinhaltijat antavat ARA:lle tehtäväksi ja valtuuttavat sen tekemään puolestaan BRG:iden kanssa mahdollisimman edulliset jätehuoltosopimukset. Jätehuoltosopimuksilla BRG:t on velvoitettava keräämään ja/tai kierrättämään (BRG:stä riippuen) asianmukaisesti ja ammattimaisesti sekä pakkausasetuksen mukaisesti kaikki pakkaukset, joista on annettu keräys- ja/tai kierrätystakuut. Lisenssinhaltijan oikeuksia BRG:tä kohtaan edustaa yksin ARA, joka toimii asiamiehenä omissa nimissään mutta lisenssinhaltijan lukuun ja tämän etujen mukaisesti. BRG:n sopimuskumppanina ARA vastaanottaa BRG:n suoritukset omissa nimissään, mutta lisenssinhaltijan lukuun ja tämän etujen mukaisesti.

(51) Lisenssinhaltijalla on I osan 2 kohdan mukaisesti velvollisuus osallistua sopimuksen voimassaoloaikana ARA-järjestelmän keräys- ja kierrätysjärjestelmiin kaikilla pakkauksilla, jotka kuuluvat pakkausasetuksen soveltamisalaan ja joista on annettu keräys- ja kierrätystakuut. Poikkeuksen muodostavat vain sellaiset pakkaukset, joille on jo muulla talouden portaalla todistettavasti myönnetty vapautus tai joiden jätehuollosta ja kierrätyksestä lisenssinhaltija itse tai sen valtuuttamat asianmukaiset henkilöt todistettavasti huolehtivat lain vaatimalla tavalla ilman ARA-järjestelmän suoraa tai välillistä hyödyntämistä.

(52) ARA on ilmoittanut, että todisteeksi rinnakkaisen vapautusjärjestelmän käyttöönotosta kelpaa velvoitteista vapauttamistodistus, jonka hyväksytystä keräys- ja kierrätysjärjestelmästä vastaava toimija on antanut lisenssinhaltijalle pakkausasetuksen 3 §:n 5 momentin mukaisesti. Todisteeksi pakkausten omasta jätehuoltoratkaisusta ARA hyväksyy jätehuollosta itse vastaavan toimijan antaman pakkausasetuksen 3 §:n 6 momentin 2 kohdan mukaisen ympäristöministeriölle esitettävän takaisinottotodistuksen.

(53) Sopimuksen I osan 4 kohdan mukaisesti ARA myöntää lisenssinhaltijalle sopimuksen voimassaoloajaksi oikeuden käyttää yritykselle Duale System Deutschland AG (DSD) rekisteröityä merkkiä "Der Grüne Punkt" (vihreä piste) osoituksena lisenssinhaltijan osallistumisesta ARA-järjestelmän mukaisiin keräys- ja kierrätysjärjestelmiin. ARA voi peruuttaa merkinkäyttöoikeuden milloin tahansa, oikeus koskee vain Itävallan aluetta, eikä se ole siirrettävissä edelleen. Pakkauksia ei saa merkitä harhaanjohtavasti. Merkkiä ei saa käyttää tavalla, joka ei edistä sen etua. Lisenssinhaltijan on otettava huomioon, että merkin käyttö ulkomailla voi edellyttää lupaa siltä, jolla on oikeus käyttää merkkiä kyseisessä maassa. Lisenssimaksujen suorittaminen ARA:lle ei merkitse, että DSD tai merkin käyttöön ulkomailla oikeutettu on antanut luvan sen käyttöön. "Der Grüne Punkt" -merkin käyttö ARA-järjestelmään kuuluvissa pakkauksissa ei ole pakollista.

(54) Sopimuksen II osassa on määräykset lisenssimaksun laskemisesta ja suorittamisesta. Lisenssinhaltijalta perittävä maksu määräytyy 1 kohdan mukaan sen kotimaassa markkinoille saattamien pakkausten määrän perusteella (ks. I osan 2 kohta, 51 kappale). Lisenssinhaltija sitoutuu ottamaan selville, mistä materiaalista sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat pakkaukset on valmistettu, ja käyttämään kyseisiä tietoja maksettavakseen tulevan lisenssimaksun määrittämisessä. Lisenssimaksujen laskennassa käytetään ARA:n julkaisemaa lisenssimaksutaulukkoa, jota ARA voi muuttaa 5 kohdan mukaan enintään kerran vuodessa. Sen on ilmoitettava maksujen muutoksista kolme kuukautta ennen niiden voimaantuloa. Ylimääräisiä lisenssimaksujen muutoksia voidaan tehdä, jos kustannukset tai lisenssimaksuja laskettaessa käytettyjen oletusten perusteet muuttuvat merkittävästi. Lisenssinhaltija saa 10 kohdan nojalla viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 1 päivänä ARA:lta tilinpäätösilmoituksen, jossa kaikki lisenssinhaltijan edellisenä kalenterivuotena ilmoittamat pakkaukset on eritelty materiaaleittain. Lisenssinhaltijalla on oikeus korjata taannehtivasti päättyneeltä kalenterivuodelta antamiaan ilmoituksia ja pyytää lisenssimaksujen korjauslaskentaa muutosta vastaavasti. ARA on myös ilmoittanut, että tilinpäätösilmoitus antaa lisenssinhaltijalle mahdollisuuden mukauttaa ilmoituksensa taannehtivasti oman jätehuoltoratkaisunsa todellista tilannetta vastaavaksi. ARA pidättää itsellään oikeuden laskea lisenssimaksut uudelleen vain tilinpäätöksen korjauksiin liittyvien asianmukaisesti esitettyjen tositteiden mukaisesti.

(55) ARA:n antamien tietojen mukaan sopimuksen II osan mukaista lisenssinhaltijoiden maksuvelvollisuutta ei ollut tarkoitettu missään vaiheessa korvaukseksi merkin käytöstä (eli vastasuoritukseksi oikeudesta käyttää pakkauksissa merkkiä "Der Grüne Punkt"), vaan aina korvaukseksi järjestelmän antamasta mahdollisuudesta vapautua velvoitteista. Näin ollen II osan 1 kohta on ymmärrettävä ja sitä on tulkittava niin, että lisenssimaksu on suoritettava vain niistä pakkauksista, joita koskevista velvoitteistaan lisenssinhaltija haluaa saada järjestelmän myötä vapautuksen. Tätä periaatetta noudatetaan niin, että lisenssinhaltijat ilmoittavat ARA:lle II osan 4 kohdan mukaisesti kuukausittain tai neljännesvuosittain vain sellaiset pakkaukset, joihin ne eivät sovella omaa jätehuoltoratkaisuaan tai joilla ne eivät osallistu rinnakkaiseen vapautusjärjestelmään. Tämä tarkoittaa sitä, että ARA saa myös tyhjiä ilmoituksia, toisin sanoen yritykset, joiden ELV-sopimus on voimassa, eivät kuitenkaan halua tietyn ajanjakson kuluessa osallistua ARA-järjestelmään millään pakkauksilla, vaan ilmoittavat markkinoille saattamiensa lisenssin piiriin kuuluvien pakkausten määräksi nolla.

(56) ARA on myös ilmoittanut, ettei se vastusta "Der Grüne Punkt" -merkin käyttöä muissa kuin ARA-järjestelmään osallistuvissa pakkauksissa, kunhan kyseiset pakkaukset vain todistettavasti kirjataan ja kierrätetään asetuksen mukaisesti ja ARA voi asianmukaisesti valvoa tätä menettelyä. Tästä ARA on antanut V jaksossa mainitun toisen sitoumuksensa. Sopimus on III osan mukaisesti voimassa määräämättömän ajan. Lisenssinhaltijalla on yleinen sopimuksen irtisanomisoikeus niin, että sopimuksen voimassaolo päättyy kuuden kuukauden irtisanomisajalla kunkin kalenterivuoden lopussa. ARA on luopunut yleisestä oikeudesta sanoa sopimus irti. Tärkeän perusteen olemassaolo merkitsee kummallekin osapuolelle erityistä irtisanomisoikeutta.

(57) Sopimuksen IV osassa määrätään ARA:n tiedonsaanti- ja valvontaoikeuksista sekä -velvollisuuksista. ARA valvoo lisenssinhaltijoiden vapautumista velvoitteistaan BRG:iden ja niiden jätehuollosta vastaavien kumppanien avulla. Se voi tarkastaa lisenssinhaltijoiden ilmoitusten oikeellisuuden esimerkiksi käymällä läpi asiaa koskevat liikeasiakirjat.

1.2 Velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus palvelupakkauksia varten

(58) Velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus palvelupakkauksia varten poikkeaa kuljetus- ja myyntipakkauksia koskevasta vakiosopimuksesta niin, että palvelupakkauksia koskevan sopimuksen I osan 2 kohdan nojalla lisenssinhaltija on velvollinen osallistumaan ARA-järjestelmään kaikilla pakkausasetuksen soveltamisalaan kuuluvilla pakkauksilla, joista BRG:llä on keräys- ja/tai kierrätystakuu ja joita koskevista velvoitteista lisenssinhaltijan asiakkaat haluavat siltä vapautuksen. Lisenssinhaltija voi näin ollen asiakkaidensa toivomuksista riippuen tehdä myös vain osaa palvelupakkauksistaan koskevan velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimuksen niin, että pakkauksista, jotka on vapautettu jo toisella kaupan portaalla tai joita koskevasta jätehuollosta ja kierrätyksestä huolehditaan lain edellyttämällä tavalla ARA-järjestelmän ulkopuolella, ei tarvitse esittää ELV-sopimuksen I osan 2 kohdan 2 virkkeen mukaista todistetta. Palvelupakkauksia koskeva velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimus on näin ollen avoimempi.

1.3 Vähäisiä pakkausmääriä koskeva lisäsopimus

(59) Jos ARA ja lisenssinhaltijat odottavat ELV-sopimuksen II osan mukaisen lisenssinhaltijan vuosittaisen lisenssimaksun jäävän pienemmäksi kuin 1817 euroa (ilman liikevaihtoveroa), voidaan tehdä vähäisiä pakkausmääriä koskeva lisäsopimus. Kyseisellä sopimuksella määrätään pakkausmääristä tehtäviä ilmoituksia ja lisenssimaksun suorittamista koskevien hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamisesta.

1.4 EU:n jäsenvaltiosta olevan ulkomaisen lisenssinhaltijan lisäsopimus

(60) Lisäsopimuksen 5 kohdan mukaan myös ARA:lla on yleinen oikeus sanoa ELV-sopimus (ELV-sopimuksen III osan 1 kohta) irti. ARA perustelee tätä ulkomailla toimivan lisenssinhaltijan tavallista hankalammilla valvontamahdollisuuksilla. Myös oikeuskeinojen käyttäminen on ulkomailla vaikeaa. Yleinen irtisanomisoikeus on hyödyllinen tapauksissa, joissa ARA:lla on käytännön syy epäillä, että sen sopimuskumppani ei ole täyttänyt sopimuksen mukaisia velvoitteitaan asianmukaisesti, mutta se ei ulkomailla todistamiseen liittyvien vaikeuksien vuoksi pysty osoittamaan tätä, kuten olisi tarpeen ELV-sopimuksen mukaisen erityisen irtisanomisoikeuden käyttämiseksi.

2. Jätehuoltosopimukset

2.1 ARA:n ja BRG:iden suhteet

(61) ARA on tehnyt kunkin BRG:n kanssa 25 päivän elokuuta 1993 ja 30 päivän syyskuuta 1993 välisenä aikana jätehuoltosopimuksen, joka koskee koko Itävallan aluetta. Mallina se on ilmoittanut käytetyn ARGEV:n kanssa tehtyä sopimusta.

(62) Sopimus koskee sen 1 §:n 1 kohdan mukaisesti kullekin BRG:lle takuuilmoituksissa (jätehuoltosopimuksen liite 2) kuuluviksi lueteltuja pakkauksia. Jätehuoltoon kuuluu pakkausasetuksen mukainen keräys ja kuljetus sekä lajittelu ja esikäsittely ottaen huomioon puitesopimus, jonka ARA on tehnyt alueellisten viranomaisten kanssa (sopimuksen liite 3). Erityisesti on saavutettava vähintään pakkausasetuksessa ilmoitetut tavoitteet ja kiintiöt. Sopimuksen 1 §:n 3 kohdan mukaan ARA ottaa vastaan BRG:iden jätehuoltosuoritukset omissa nimissään, mutta lisenssinhaltijoiden puolesta ja niiden etujen mukaisesti; se toimii siis lisenssinhaltijoiden asiamiehenä. BRG:illä on sopimuksen 1 §:n 5 kohdan mukaan velvollisuus ottaa maksutta takaisin tai vastaan kaikki pakkaukset, joista ARA ja lisenssinhaltijat ovat tehneet sopimuksen. Osoituksena lisenssimaksun maksamisesta käytetään ARA:n myöntämää suojattua "Der Grüne Punkt" (vihreä piste) -merkkiä. ARA tarkentaa tässä, että sopimuksen 1 §:n 5 kohdalla ei ole käytännössä merkitystä. ARA-järjestelmässä toimivat yhtiöt käyttävät aivan muita perusteita kuin "Der Grüne Punkt" -merkkiä päätellessään, saako pakkauksen toimittaa ARA-järjestelmään vai ei. Määräykseen ei liity oikeudellisia seuraamuksia.

(63) Jos BRG käyttää jätehuoltopalvelujensa toimittajina alihankkijoita, sen on sopimuksen 4 §:n mukaisesti velvoitettava nämä täyttämään BRG:lle kuuluvat asiaan liittyvät sopimusvelvoitteet. BRG:n on tehtävä uudet sopimuksensa alihankkijoiden kanssa vapaan kilpailun periaatteita noudattaen ja taloudellisin perustein. ARA:n ja alueellisten viranomaisten välisessä puitesopimuksessa olevat kerääjän/lajittelijan valintaa koskevat määräykset on kuitenkin otettava huomioon. Lisäksi BRG:n uudet sopimukset alihankkijoiden kanssa on tehtävä tarjouskilpailun perusteella. ARA:lla on oikeus tutustua tarjouspyyntöasiakirjoihin ja tarjouksiin.

(64) Sopimuksen 5 §:n mukaisesti BRG:llä on sopimuksen voimassaoloaikana yksinoikeus toimia sopimusalueella eli koko Itävallan alueella. BRG pidättäytyy luomasta ja pitämästä yllä ARA-järjestelmän ulkopuolista muuta pakkausasetuksen mukaista keräys- tai kierrätysjärjestelmää tai osallistumasta sellaiseen ja pidättäytyy myös tarjoamasta aktiivisesti jätehuoltopalveluja, jotka kuuluvat muiden BRG:iden toimialaan. BRG tunnustaa ARA:n aseman ainoana välittäjänä BRG:n ja lisenssinhaltijan välillä. Tämä ei kuitenkaan estä BRG:tä keskustelemasta suoraan lisenssinhaltijan kanssa ja tekemästä sen kanssa suoria sopimuksia, mikäli tämä on sen sopimusvelvoitteiden kannalta välttämätöntä. BRG ei saa tehdä lisenssinhaltijan kanssa sopimuksia, jotka vapauttavat lisenssinhaltijan tämän velvoitteista.

(65) Sopimuksen 6 §:n mukaisesti BRG:lle jätehuoltopalveluista maksettava korvaus perustuu ARA:n sen palveluista kustannuksia vastaavasti perimään lisenssimaksuosuuteen vähennettynä ARA:lle kuuluvalla lisällä. Aineellinen korvaus lasketaan niitä kustannuksia vastaavasti, joita käytettyjen pakkausmateriaalien jätehuollosta välttämättä aiheutuu. Sopimuksen 6 §:n 4 kohdan mukaisesti BRG:t ja ARA eivät saa tukea toisiaan ristiin laskiessaan eri pakkauksien kustannuksia. Ristiintukeminen määritellään todellisia kustannuksia vastaamattomaksi korvauksen määrittelyksi, minkä tuloksena jokin pakkausmateriaali hyötyy toisen pakkausmateriaalin kustannuksella tai joutuu sitä heikompaan asemaan (6 §:n 4 kohta). ARA vahvistaa korvauksen BRG:n ehdotuksesta periaatteessa aina etukäteen kalenterivuodeksi. Sopimuksen 6 §:n 13 kohdassa on niin kutsuttu suosituimmuuslauseke, jonka nojalla BRG myöntää ARA:lle suosituimmuuskohtelun. Se merkitsee, että BRG ei tarjoa eikä myy sopimuksen mukaisiin jätehuoltopalveluihin verrattavissa olevia palveluja tai sellaisten verrattavissa olevien palvelujen osia kolmannelle edullisemmin ehdoin kuin ARA:lle tai sen lisenssinhaltijoille.

(66) ARA:n ja BRG:iden väliset sopimukset ovat voimassa määräämättömän ajan. BRG:n velvollisuus suorittaa sopimuksen mukaisia jätehuoltopalveluja alkoi 1 päivänä joulukuuta 1993. Sopimuksen 7 B §:n mukaisesti kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 12 kuukauden irtisanomisajalla niin, että sen voimassaolo päättyy kalenterivuoden lopussa. Osapuolten yleinen irtisanomisoikeus tuli voimaan vasta 31 päivänä joulukuuta 2000. Jos muu yritys olisi tarjonnut ARA:lle edullisempia palveluja, sillä olisi ollut tietyillä ehdoilla irtisanomisoikeus myös ennen joulukuun 31 päivää 2000.

(67) ARA on sopinut 23 päivänä tammikuuta 2001 tehdyllä sopimuksella sekä ARGEV:n että ARO:n kanssa, että kummankaan BRG:n kanssa 24 päivänä elokuuta 1993 - 30 päivänä syyskuuta 1993 tehtyyn jätehuoltosopimukseen ei voida soveltaa yleistä irtisanomisoikeutta ennen joulukuun 31 päivää 2003. Sopimuksen 7 C §:ssä määrätään oikeudesta sanoa sopimus irti merkittävästä syystä ilman irtisanomisaikaa. Sopimus päättyy välittömästi muun muassa silloin, jos sopimus tai ARA-järjestelmä eivät saa tarvittavaa kilpailuviranomaisten hyväksyntää.

(68) Sopimuksen 11 §:n mukaan ARA:lla on ennakkoilmoituksen jälkeen oikeus tutustua tavanomaisen työajan puitteissa BRG:n keräys- ja jätehuoltotiloihin tai sen muihin sopimuksen piiriin kuuluviin toimintapisteisiin. Vastaava ARA:n tutustumisoikeus koskee myös BRG:n alihankkijoita. Tutustumisoikeus koskee ennalta annetun ilmoituksen jälkeen myös BRG:n liiketoiminta-asiakirjoja, jos ARA pitää sitä BRG:n liiketoiminnan asianmukaisuuden tarkastamiseksi välttämättömänä. Sopimuksen 12 §:n mukaan myös BRG:llä on oikeus saada tietoja.

(69) Sopimuksen 13 §:ssä määrätään sopimuspuolten keskinäisestä ilmoitusvelvollisuudesta. BRG:iden on toimitettava ARA:lle jätehuoltotoimintaansa koskevat neljännesvuosi- ja vuosi-ilmoitukset ja ARA:lla on velvollisuus toimittaa BRG:ille säännöllisesti ilmoituksia lisenssinhaltijoiden kanssa tehtyjen sopimusten lukumäärästä ja laajuudesta sekä lisenssinhaltijoiden markkinoille saattamista pakkausmääristä.

(70) Sopimuspuolten väliset kiistat ratkaisee 14 §:n mukaan välimiehenä toimiva asiantuntija tai välimiesoikeus.

(71) Sopimuksen 15 §:n mukaan pakkausten kierrätyksestä vastaavat kustakin materiaalityypistä vastaavat BRG:t. Tätä tarkoitusta varten ARA:lla on velvollisuus tehdä kunkin tällaisen BRG:n kanssa olennaisilta osiltaan samansisältöiset jätehuoltosopimukset, joissa määritellään kunkin BRG:n jätehuoltovelvollisuudet kyseisten pakkausten kierrättämiseksi. Lisäksi määrätään, että ARGEV:n ja kierrätyksestä kussakin tapauksessa vastaavan BRG:n välillä tehdään sopimus, jolla määritellään kummankin yhtiön keskinäiset suhteet ottaen erityisesti huomioon jätehuoltopalvelut, jotka toisaalta ARGEV:n ja toisaalta asianomaisen BRG:n on toimitettava ARA:lle. Tällä sopimuksella on tarkoitus erityisesti varmistaa, että ARGEV ja BRG tarjoavat kaiken kaikkiaan täydellisen jätehuollon - keräyksestä kuljetuksen ja lajittelun kautta kierrätykseen - ja että jätehuoltoon ei synny ARGEV:n ja BRG:n välisiä aukkoja.

2.2 BRG:iden väliset suhteet

(72) Koska ARGEV vastaa vain keräyksen ja lajittelun järjestämisestä, se on tehnyt yhteistyösopimuksia muiden BRG:iden kanssa (ÖKK, ALUREC, FERROPACK, AVM ja VHP), jotka vastaavat kierrätyksen järjestämisestä. Mallina ilmoitettiin käytetyn ARGEV:n ÖKK:n ja ALUREC:n kanssa tekemiä sopimuksia.

a) ARGEV:n ja ÖKK:n välinen yhteistyösopimus

(73) Sopimuksella, joka on tehty 9 päivänä maaliskuuta 1994, määrätään ARGEV:n ja ÖKK:n välisistä suhteista niiden toimittaessa ARA:lle jätehuoltopalveluja sekä palvelujen rajaamisesta ja aukottomasta suorittamisesta toisaalta ARGEV:n ja toisaalta ÖKK:n toimesta.

(74) Sopimuksen 1 osan 1.2 kohdan mukaan ARGEV vastaa kattavan keräys-, lajittelu- ja esikäsittelyjärjestelmän luomisesta ja jatkuvasta toiminnasta. Se sitoutuu toimittamaan ÖKK:lle jatkuvasti kaikki ARGEV-keräysjärjestelmän puitteissa kerätyt ja lajitellut pakkaukset. ÖKK vastaa riittävästä ja tarkoituksenmukaisesta kierrätyskapasiteetista tai välivarastointimahdollisuuksista sekä kuljetuksista kunkin ARGEV-kumppanin ja kierrättäjän tai välivaraston välillä.

(75) Sopimuksen 2 kohdan mukaan ÖKK takaa ARGEV:lle, että se ottaa vastaan ARGEV:n tai tämän sopimuskumppanien sopimuksen mukaisesti toimittamat pakkaukset. Sopimus koskee myös käytettyjen materiaalien toimittamista ja vastaanottamista sekä pakkausten laatua, lisenssitodistuksia, ARA-lisenssimaksujen laskentaperusteita, tiedonanto- ja vaitiolovelvollisuuksia sekä sopimusta kiistojen alistamisesta välimiesmenettelyyn.

(76) Sopimuksen 4 kohdassa todetaan, että ARGEV:lle syntyy omistusoikeus sen järjestelmän kautta kerättyihin pakkauksiin. Kun sopimuksen mukaiset pakkaukset otetaan välivarastoon tai kierrätykseen, niiden omistusoikeus siirtyy ÖKK:lle.

(77) Sopimuspuolet sitoutuvat sopimuksen 15 kohdan mukaan olemaan sopimuksen voimassaoloaikana perustamatta ja pitämättä yllä ARA-järjestelmän ulkopuolista toista pakkausasetuksessa tarkoitettua keräys- ja kierrätysjärjestelmää ja olemaan osallistumatta sellaiseen, ellei toinen sopimuspuoli ole antanut siihen nimenomaista suostumusta. ARGEV sitoutuu lisäksi olemaan sopimuksen voimassaoloaikana luovuttamatta pakkauksia kolmannelle ilman ÖKK:n suostumusta. ÖKK sitoutuu vastaavasti olemaan ottamatta vastaan pakkauksia kolmannelta ilman ARGEV:n suostumusta. Nimenomaisen poikkeuksen tästä yksinoikeudesta muodostavat vastavuoroiset sopimukset velvoitteistaan itse vastaavien kanssa, ellei se aiheuta ristiriitaa ARA:n kanssa tehtyjen jätehuoltosopimusten kanssa. Sopimuspuolet sitoutuvat lisäksi olemaan toimittamatta aktiivisesti mitään jätehuoltopalveluja, jotka kuuluvat toisen sopimuspuolen vastuualueeseen.

(78) Sopimus on 16 kohtansa mukaan voimassa 1 päivästä lokakuuta 1993 määräämättömän ajan ja kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 12 kuukauden irtisanomisajalla niin, että sen voimassaolo päättyy kalenterivuoden lopussa. Tavallinen irtisanominen ei ollut mahdollista ennen joulukuun 31 päivää 2000. Sopimuksen 17 kohdan mukaan sopimus voidaan purkaa painavasta syystä.

b) ARGEV:n ja ALUREC:n välinen yhteistyösopimus

(79) Sopimuksella, joka on tehty 20 päivänä tammikuuta 1994, määrätään ARGEV:n ja ALUREC:n sopimusvelvoitteiden täyttämisestä ARA:ta kohtaan. Sopimuksen kohde ja kesto ovat käytännöllisesti katsoen samat kuin ARGEV:n ja ÖKK:n välisessä sopimuksessa.

(80) Sopimuksen II osan mukaisesti ARGEV sitoutuu antamaan käytettäväksi kaikki itse keräämänsä tai alihankkijoidensa keräämät pakkaukset. Sopimuksen III osan mukaisesti ALUREC sitoutuu huolehtimaan ARGEV:n tai lajittelijayritysten vastaanottamien pakkausten asianmukaisesta kierrätyksestä.

(81) Sopimuksen V osan mukaisesti ARGEV sitoutuu sopimuksen voimassaoloaikana toimittamaan kaikki itse keräämänsä tai alihankkijoidensa keräämät sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat pakkaukset yksinomaan ALUREC:lle. ALUREC sitoutuu puolestaan ottamaan vastaan ja kierrättämään yksinomaan ARGEV:n tai tämän alihankkijoiden keräämiä sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia pakkauksia.

(82) Omistusoikeuden osalta on voimassa - vaikka ARGEV:n ja ALUREC:n välisessä sopimuksessa ei olekaan tästä erityisiä määräyksiä - sama periaate, josta on määrätty ARGEV:n ja ARO:n välisessä yhteistyösopimuksessa. ARGEV saa kerätyt tavarat ensin omistukseensa, ja tavaroita luovutettaessa ALUREC:lle ne siirtyvät tämän omistukseen.

(83) Sopimus on voimassa 1 päivästä lokakuuta 1993 määräämättömän ajan, kuten sen VI osassa määrätään. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 12 kuukauden irtisanomisajalla niin, että sen voimassaolo päättyy kalenterivuoden lopussa. Yleinen irtisanominen ei ole mahdollista ennen joulukuun 31 päivää 2000. Sopimuksen VII osan mukaisesti sopimus voidaan purkaa painavasta syystä.

2.3 BRG:iden ja alueellisten kumppanien suhteet

(84) Näistä suhteista määrätään ARGEV:n ja ARO:n alueellisten jätehuoltoyhtiöiden tai alueellisten viranomaisten kanssa tekemillä sopimuksilla. Sopimusten kohteena ovat järjestelyt käytettyjä pakkauksia koskevan jätehuollon toteuttamiseksi käytännössä.

ARGEV:n sopimus

(85) ARGEV:n alueellisen kumppanin kanssa tekemän sopimuksen alkuperäisessä versiossa (niin kutsuttu kumppanisopimus) vuodelta 1994 alueellinen kumppani sitoutuu sopimuksen 2.2 kohdan mukaisesti luomaan sopimuksessa määritellyn keräys-, lajittelu- ja esikäsittelyjärjestelmän. Keräysaluetta kohti toimeksianto annetaan vain yhdelle alueelliselle kumppanille.

(86) Alueellinen kumppani vastaa yhteisymmärryksessä alueellisen viranomaisen kanssa järjestelmän luomisesta pakkausjätteiden keräämiseksi kotitalouksilta ja jätemäärältään niitä vastaavilta kertymisyksiköiltä. Alihankkijoiden käyttö on sopimuksen 2.3 kohdan mukaan mahdollista ARGEV:n suostumuksella. Kerääminen tapahtuu sopimuksen 2.7 kohdan mukaan keräyssäiliöihin, jotka joko alueellinen kumppani tai alueellinen viranomainen asettavat käytettäväksi. Sopimuksen 3 kohdan mukaan ARGEV vastaa keräyssäiliöistä ja keräysinfrastruktuurin luomisesta aiheutuvista kustannuksista maksamalla niistä korvauksen.

(87) Sopimuksen 2.10 kohdassa todetaan, että alueellinen kumppani kerää käytetyt materiaalit ARGEV:n puolesta ja näin ollen materiaalien omistusoikeus siirtyy keräyksen tapahtuessa yksinomaan ARGEV:lle. Tästä syystä alueellinen kumppani ei saa menetellä käytettyjen materiaalien kanssa toisin kuin sopimuksessa on määrätty. Muussa tapauksessa ARGEV:llä on painava syy purkaa sopimus välittömästi.

(88) Sopimuksen 2.16 kohdan mukaan ARGEV takaa alueelliselle kumppanille kierrätystakuun antajien kanssa tehdyillä kahdenvälisillä sopimuksilla, että tämän sopimuksen mukaisesti toimittamat käytetyt materiaalit otetaan vastaan. Alueellisen kumppanin on pidettävä käytetyt materiaalit varastossaan valmiina noudettavaksi ja sen on ilmoitettava välittömästi niiden luovutusvalmiudesta ARGEV:lle ja/tai ARGEV:n tai asianomaisen kierrätystakuun antajan nimeämälle kierrättäjälle.

(89) Sopimuksen 2.18 kohdan mukaan on toimittava yhteisymmärryksessä asiasta vastaavan alueellisen viranomaisen kanssa. Kiistakysymykset on sopimuksen 2.21 kohdan mukaan ratkaistava käyttäen välimiehenä toimivaa asiantuntijaa.

(90) Sopimus tehtiin ensimmäistä kertaa vuonna 1994 ja se on voimassa määräämättömän ajan. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 12 kuukauden irtisanomisajalla niin, että sen voimassaolo päättyy kalenterivuoden lopussa. Yleinen irtisanominen ei ollut mahdollista ennen joulukuun 31 päivää 2000. Mikäli toinen yritys olisi tarjonnut ARGEV:lle samoja palveluksia edullisemmin, tällä olisi ollut tietyillä edellytyksillä mahdollisuus sopimuksen yleiseen irtisanomiseen ennen joulukuun 31 päivää 2000. Sopimuksen 4.2 kohdassa määrätään oikeudesta sanoa sopimus irti merkittävästä syystä ilman irtisanomisaikaa.

(91) Kaikki sopimuksen johdanto-osan C osassa luetellut ARGEV:n lakisääteiset ja sopimukselliset velvoitteet koskevat myös alueellista kumppania.

(92) ARGEV on sopinut nykyisiä jätehuoltosopimuksia täydentävillä tai lisäsopimuksilla suosituimmuuslausekkeista käytännöllisesti katsoen kaikkien sellaisten jätehuoltoyritysten kanssa, joiden kanssa se on sopimussuhteessa. Lausekkeiden mukaan jätehuoltoyritys ei saa tarjota tai myydä palvelujaan kolmannelle edullisemmin ehdoin kuin ARGEV:lle. Jäljempänä 139 kohdassa antamallaan sitoumuksella 1 ARGEV on luopunut 29 päivästä marraskuuta 2000 kyseisten suosituimmuuslausekkeiden soveltamisesta.

(93) Suhdetta jätehuoltoyhtiöihin koskevien sopimusten uudessa versiossa erotetaan toisistaan lajittelijoina ja kerääjinä toimivat kumppanit ja kumpiakin varten on laadittu erillinen vakiosopimus. Molemmat sopimukset muistuttavat pitkälle alkuperäistä sopimusta mutta ovat kuitenkin yksityiskohtaisempia.

(94) Kummatkin vakiosopimukset ovat tulleet voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002 lukuun ottamatta kolmen kunnan kanssa (Wien, Linz ja Salzburg) tehtyjä sopimuksia, jotka olivat tulleet voimaan jo ennen kyseistä päivää ja jotka ovat keskeisiltä kohdiltaan niiden kanssa käytännössä samansisältöisiä. Vuodelta 1993/1994 peräisin olevia sopimuksia ei ole enää voimassa.

ARGEV:n keräyksestä vastaavat kumppanit

(95) Keräyksestä vastaavien kumppanien kanssa tehdyssä sopimuksessa määritellään ARGEV:n ja keräyksestä vastaavan kumppanin välisestä konkreettisesta suoritusten vaihdosta, kun toteutetaan käytännössä pakkausasetuksen säännöksiä osa-alueilla keräys, jälleenlastaus ja yritysten yksilöllinen jätehuolto. Keräysaluetta kohti toimeksianto annetaan vain yhdelle keräyksestä vastaavalle kumppanille.

(96) Sopimuksen 1.2 kohdan mukaan sen kohteena on käytettyjen pakkausten keräysjärjestelmän laatiminen ja häiriötön toiminta tietyllä keräysalueella. ARGEV pidättää itsellään sopimuksen 1.6 kohdan mukaan oikeuden kerätä keräysjärjestelmän puitteissa myös sellaisia jätteitä, jotka eivät ole pakkausjätteitä. Tätä sopimuskohtaa sovelletaan harkinnan mukaan.

(97) Kotitalouksista peräisin olevat jätteet kerätään sopimuksen 2.2 kohdan mukaan yhdessä sellaisten jätteiden kanssa, jotka ovat peräisin jätekertymältään vastaavista kohteista. Jätekertymältään vastaavia kohteita voivat olla yritykset tai institutionaaliset jätteen syntypaikat. Niiden on ilmoittauduttava vuosittain kuuluviksi keräyksen piiriin ja niiden on osoitettava, että niiden toimittamat pakkausjätteet kuuluvat 100-prosenttisesti ARA:n lisenssien piiriin. Jos lisenssit eivät kata jätteitä 100-prosenttisesti, kyseiset jätteet kuuluvat yritysjätehuollon piiriin.

(98) Sopimuksen 2.2.3 kohdan mukaan ARGEV tekee alueellisen viranomaisen kanssa erillisen sopimuksen tarvittavien sijoituspisteiden tarjoamisesta. Keräyssäiliöt ja -säkit toimittaa keräyksestä vastaava kumppani tai alueellinen viranomainen ARGEV:n kanssa sopimallaan tavalla. ARGEV vastaa sopimuksen 2.2.4 kohdan mukaan vain kotitalousjätteille tarkoitettujen säiliöiden kustannuksista mutta ei niitä vastaavien kohteiden kustannuksista.

(99) Keräystoimintaan kuuluu sopimuksen 2.2.5 kohdan mukaan keräyssäiliöiden suunnitelman mukainen tyhjentäminen ja keräyssäkkien noutaminen sekä kerätyn materiaalin kuljettaminen vahvistetulle lajittelupaikalle tai sopimusalueen vaikutuspiirissä olevalle jälleenlastausasemalle. Keräyksestä vastaavan kumppanin keräyskapasiteetti määräytyy tarpeen mukaan eli väestön tai jätteen syntymispaikan keräyskäyttäytymistä vastaavasti ottaen huomioon keräyssäiliöiden ja -säkkien keskimääräinen 80 prosentin kuormitus ja vääräntyyppisen jätteen määrällisesti enintään 20 prosentin osuus. Jos kotitalouksilta tapahtuvan keräyksen yhteydessä kerätään myös yrityksissä syntyvää pakkausjätettä, sen osuus on rajoitettava ARGEV:n antamien ehtojen mukaisesti (sopimuksen liite 2).

(100) Yrityksissä noudatetaan yrityskohtaista jätehuoltoa. Keräyksestä vastaava kumppani pitää yllä sopimuksen 2.4.1 kohdan mukaista yrityksille tarkoitettua alueellista vastaanottopaikkaa, jossa otetaan takaisin yritysten toimittamia ARGEV-pakkauksia, otetaan hallitusti vastaan jätettä kierrätyskeskuksilta ja harjoitetaan ongelmajätteen keräystä. Varsinkin alueilla, joilla on vilkasta yritystoimintaa, keräyksestä vastaavat kumppanit pitävät yllä sopimuksen 2.4.2 kohdan mukaisesti perusinfrastruktuurin lisäksi noutojärjestelmiä luvallisten pakkausten noutamiseksi jätteen syntypaikalta.

(101) Sopimuksen 2.5.1 kohdan mukaan toimeksiantojen antaminen kolmansille, jotka tarjoavat kyseisten sopimusten mukaisia osapalveluita, edellyttää ARGEV:n ennalta antamaa suostumusta.

(102) Sopimuksen 2.5.2 kohdassa todetaan, että keräyksestä vastaava kumppani ottaa pakkaukset vastaan ARGEV:n puolesta eikä saa missään vaiheessa omistusoikeutta niihin. Tästä syystä keräyksestä vastaava kumppani ei saa menetellä ARGEV-keräysmateriaalin tai ARGEV-pakkauksien kanssa toisin kuin sopimuksessa on määrätty. Muussa tapauksessa ARGEV:llä on painava syy purkaa sopimus välittömästi.

(103) Komission tietopyyntöön ARGEV on vastannut, ettei jätehuoltoyhtiöitä estetä kotitalouksilta tapahtuvan keräyksen yhteydessä tarjoamasta samojen säiliöiden kapasiteettia toiselle järjestelmälle, kunhan se ei vaikuta ARGEV:lle annettujen velvoitteiden täyttämiseen. Käytettävissä on oltava erityisesti ARGEV:n vaatimuksia vastaava sopimuksenmukainen vähimmäiskapasiteetti, joka ei rajoitu tiettyyn kiintiöön, ARA-järjestelmään kuuluvien pakkausten keräämiseen. Jätehuoltoyhtiö rikkoo sopimusta, jos se yhteiskäytön salliessaan vaarantaa ARA:n kanssa yhteistyössä toimivien lisenssinhaltijoiden vapautumisen velvoitteista.

(104) Yritysjärjestelmässä ARGEV ei aseta keräyssäiliöitä koskevia ehtoja. Jätehuoltoyhtiöt ja/tai jätteiden syntypaikat voivat vapaasti kerätä keräyssäiliöihin myös muiden lisenssien piiriin kuuluvia pakkauksia. Jokaisen jätteiden syntypaikan on kuitenkin tarkoilla muistiinpanoilla varmistettava, että ARGEV:n vastaanottopaikkaan luovutetaan vain pakkauksia, joiden määrä ja laatu vastaavat kerättäviä ARA-järjestelmään kuuluvia pakkauksia.

(105) Sopimuksen 3.1 kohdan mukaan keräyksestä vastaava kumppani saa hankkimistaan ja kirjaamistaan keräyssäiliöistä ja -säkeistä neljännesvuosittain säiliön tai säkin kokoa vastaavan korvauksen. Keräyksestä vastaava kumppani saa määrään perustuvan korvauksen keräyssäiliöiden tyhjentämisestä ja keräyssäkkien keräämisestä kotitalouksilta ja vastaavilta jätteiden syntypaikoilta sekä keräysmateriaalin kuljetuksesta ja tyhjentämisestä lajittelulaitokseen tai jälleenlastauspaikalle sekä kirjaamistoimenpiteistä. Kotitalouksista ja vastaavista jätteen syntypaikoista sopimusalueella kerätyn materiaalin jälleenlastauksesta ja kirjaamistoimenpiteistä keräyksestä vastaava kumppani saa määrään perustuvan korvauksen. ARGEV:lle vuosittain ilmoitettaviin keräys- ja jälleenlastaustoimenpiteisiin sovelletaan keräysalue- ja keräysmateriaalikohtaista enimmäismäärää. Määrälliset puitteet vuosille 2002-2004 on laskettu kotitalouksilta ja vastaavilta jätteen syntypaikoilta vuonna 2001 kerättävien arvioitujen bruttomäärien perusteella. Yritysten pakkausjätteen vastaanotto ja keräys mukaan lukien kierrättäjän yrityksiltä, teollisuudelta ja institutionaalisilta jätteen syntypaikoilta sekä valvottujen vastaanottojen ja ongelmajätteen keräysten yhteydessä vastaanottamien jätemateriaalien tarkastus, jälkilajittelu, esikäsittely, välivarastointi, luovutusvalmiiksi saattaminen, lastaus jne. korvataan keräyksestä vastaavalle kumppanille lopullisen määrän perusteella.

(106) Sopimuksen 3.5 kohdan mukaisesti ARGEV takaa alueelliselle kumppanille kierrätystakuun antajien kanssa tehdyillä kahdenvälisillä sopimuksilla, että kaikki tämän sopimuksen mukaisesti toimittamat käytetyt materiaalit otetaan vastaan.

(107) Sopimuksen 5.1 kohdan mukaan sopimussuhde alkaa 1 päivänä tammikuuta 2002. Sopimus on voimassa määräämättömän ajan. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi sanoa sopimuksen irti 6 kuukauden irtisanomisajalla kuitenkin niin, että sen voimassaolo päättyy aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2004. Lisäksi sovelletaan erityistä irtisanomisoikeutta painavasta syystä, jollainen on esimerkiksi kotitalousjätteen yhteydessä yrityksiltä kerättävän määrän rajoittamisvelvoitteen törkeä laiminlyönti.

(108) Sopimuksen voimassaoloajasta ARGEV on antanut 139 kohdassa toistetun sitoumuksen 4.

(109) ARGEV on ilmoittanut myös, että keräyksestä vastaavien kumppanien kanssa tehdyt sopimukset eivät velvoita jätehuollosta vastaavia yrityksiä tarjoamaan palveluja yksinoikeudellisesti kotitalouksien läheisyydessä tapahtuvan keräyksen ja yritysjätteen keräyksen yhteydessä. Jätehuoltopalveluja tarjoavilla yrityksillä on vapaus tarjota vastaavia palveluja myös muille vapautusjärjestelmille tai omille jätehuoltoratkaisuille. Keräyssäiliöiden yhteiskäytöstä ARGEV on antanut 139 kohdassa mainitun sitoumuksen 3.

ARGEV:n jätteiden lajittelusta vastaavat kumppanit

(110) Jätteiden lajittelusta vastaavien kumppanien kanssa tehty vakiosopimus vastaa pitkälle keräyksestä vastaavien kumppanien kanssa tehtyä sopimusta.

(111) Sopimuksen 1.5 kohdan mukaan ARGEV valtuuttaa koko Itävallan alueella toimivat keräyksestä vastaavat kumppanit hoitamaan määritellyillä keräysalueillaan (yleensä poliittisia hallintoalueita tai vapaakaupunkeja) keräysjärjestelmää kevyt- ja metallipakkausten keräämiseksi kotitalouksista ja vastaavista jätteen syntypaikoista. Keräyksestä vastaavien kumppanien keräämät määrät luovutetaan suoraan tai kuljetusliikkeen välityksellä lajittelusta vastaavalle kumppanille. Keräysaluetta kohti toimeksianto annetaan vain yhdelle lajittelusta vastaavalle kumppanille.

(112) Sopimuksen 1.6 kohdan mukaan keräys-, lajittelu- ja kuljetuspalvelujen optimointi edellyttää, että tietyiltä keräyksestä vastaavilta kumppaneilta tai tietyiltä keräysalueilta kerätyt määrät ohjataan tietyille lajittelusta vastaaville kumppaneille tai tiettyihin lajittelulaitoksiin. Erillisiin keräyksestä vastaavien kumppanien kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyvillä vastaavilla määräyksillä ARGEV varmistaa, että keräyksestä vastaavien kumppanien kotitalouksilta ja vastaavilta jätteen syntypaikoilta tietyillä keräysalueilla (sopimuksen liitteen 5 mukaisesti) keräämät pakkaukset lajitellaan vain keräyksestä vastaavan kumppanin lajittelulaitoksessa.

(113) Lajittelusta vastaava kumppani on sopimuksen 2.1.1 kohdan nojalla velvollinen ottamaan vastaan ja lajittelemaan keräyksestä vastaavan kumppanin tai vastaavien kumppanien koko keräysalueelta toimittamat tai noutamat kotitalouksien (moduuli 1) ja vastaavien jätteiden syntypaikkojen (moduuli 2) pakkausjätemäärät. Lajittelusta vastaava kumppani ottaa vastaan lajittelematonta keräysjätettä, joka on peräisin moduulista 1 tai 2 - keräyksen hoitaa ARGEV vain keräyksestä vastaavien kumppanien välityksellä tai sopimuksen liitteen 5 mukaisilta keräysalueilta. Sopimuksen 2.2 kohdan mukaisesti lajittelusta vastaava kumppani hoitaa lajittelulaitoksessa alueellista vastaanottopaikkaa, jossa se ottaa maksutta vastaan yrityksiltä peräisin olevia pakkauksia (moduuli 3), kierrätyskeskuksissa vastaanotettua jätettä (moduuli 4) ja ongelmajätteiden keräyksestä peräisin olevaa jätettä (moduuli 5).

(114) Sopimuksen 2.4.2 kohdan mukaan lajittelusta vastaava kumppani ottaa pakkaukset vastaan ARGEV:n puolesta eikä näin ollen saa missään vaiheessa omistusoikeutta niihin. Tästä syystä lajittelusta vastaava kumppani ei saa menetellä pakkauksien kanssa toisin kuin sopimuksessa on määrätty. Muussa tapauksessa ARGEV:llä on painava syy purkaa sopimus välittömästi sopimuksen 5.5.2 kohdan a alakohdan nojalla.

(115) Komission tietopyyntöön ARGEV on vastannut, että omistusoikeuslauseke ei tarkoita lajittelulaitteiden käytön kieltämistä kolmansilta. Jätehuoltoyhtiö rikkoo sopimusta, jos se yhteiskäytön salliessaan vaarantaa ARA:n kanssa yhteistyössä toimivien lisenssinhaltijoiden vapautumisen velvoitteista.

(116) Alihankkijalle annettavia toimeksiantoja koskevat määräykset (2.4.1 kohta) ja sopimuksen voimassaoloa/päättymistä koskevat määräykset (5 kohta) ovat yhtenevät keräyksestä vastaavan kumppanin kanssa tehdyn sopimuksen määräysten kanssa.

(117) Lajittelusta vastaava kumppani saa sopimuksen 3.1 kohdan nojalla palveluksistaan ilmoitettujen määrällisten rajojen puitteissa sopimuksen liitteessä 6 määritellyn korvauksen. Korvaukset maksetaan ARGEV:n kotitalousjärjestelmästä ja kotitalouksien läheisyydessä toimivasta järjestelmästä kerätyn materiaalin vastaanotosta, tavaran tarkastuksesta, laitoksen suhteellisista kiinteistä kustannuksista verrattuna sovittuihin vuotuisiin tuotantomääriin, keräysmateriaalin puhdistamisesta vieraista aineista ja näiden asianmukaisesta jätehuollosta, pakkausjätteen esikäsittelystä, välivarastoinnista, kaikkien vieraista aineista puhdistettujen tai lopullisesti lajiteltujen materiaalityyppien luovutusvalmiiksi saattamisesta ja lastaamisesta. ARGEV:ltä vuosittain laskutettava lajittelumäärä on enintään niin suuri kuin tietyiltä keräysalueilta kerättävän kotitalousjätteen kokonaismäärä. Kotitalouksilta ja vastaavilta jätteen syntypaikoilta kerätyn jätteen lopullisesta lajittelusta kumppani saa materiaalikohtaisen korvauksen. Korvauksia maksetaan myös yrityksistä, kierrätyskeskuksista ja ongelmajätteen keräyksestä peräisin olevien tiettyjen materiaalien vastaanotosta, tavaran tarkastuksesta, jälkilajittelusta, esikäsittelystä, välivarastoinnista, luovutusvalmiiksi saattamisesta, lastaamisesta jne.

(118) ARGEV on ilmoittanut, että sen lajittelusta vastaavien kumppanien kanssa tekemiin sopimuksiin ei sisälly lajittelupalvelujen yksinomaisuutta koskevia velvoitteita. Jätehuoltopalveluja tarjoavilla yrityksillä on vapaus tarjota vastaavia palveluja myös muille vapautusjärjestelmille tai omille jätehuoltoratkaisuille. Lisäksi ARGEV on antanut 139 kohdassa mainitun sitoumuksen 3 ja sopimuksen voimassaoloaikaa koskevan sitoumuksen 4.

ARO:n sopimus

ARO:n sopimukset keräyksestä vastaavien kumppanien kanssa

(119) Sopimus koskee paperipakkausten keräysjärjestelmän hoitamista AWG:n, pakkausasetuksen, ARA:n ja ARO:n välisen jätehuoltosopimuksen ja lupatodistusten mukaisten velvoitteiden täyttämiseksi. Keräysaluetta kohti toimeksianto annetaan vain yhdelle keräyksestä vastaavalle kumppanille.

(120) Sopimus ei koske sen 1.1 kohdan mukaisesti keräyspaperin ja paperipakkausten keräämistä kotitalouksilta ja vastaavilta jätteen syntypaikoilta. Sen sijaan sopimus koskee liikealueiden jätehuoltoa (2.4 kohta), pakkausten kuljettamista pois kierrätyskeskuksista (2.5 kohta) ja yrityskohtaista jätehuoltoa (2.6 kohta).

(121) Sopimuksen 1.5 kohdan mukaisesti ARO:n takaisinottovelvollisuus rajoittuu ARA:n luvassa mainittuun määrään paperi-, kartonki-, pahvi- ja aaltopahvipakkauksia. ARO on kuitenkin valmis ottamaan vastaan kaikki keräys- ja kierrätysjärjestelmään toimitetut pakkausmäärät. Jos tästä syystä lisenssitodistuksen mukaiset velvoitteet, eli velvollisuus tarjota riittävä paperipakkausten vastaanottokapasiteetti keräyksen mahdollistamiseksi 90-prosenttisena yrityksiltä ja 80-prosenttisena kotitalouksilta ja kierrätyksen mahdollistamiseksi 85-prosenttisena yrityksiltä ja 75-prosenttisena kotitalouksilta, ylittyvät niin, että toiminta ei vastaa lisenssinhaltijoiden taloudellisia ja oikeudellisia etuja, ARO pidättää itsellään oikeuden mukauttaa vastaanottotakuunsa ja vastaavasti maksettavat korvaukset jälleen lisenssitodistuksia vastaavalle tasolle. Se ilmoittaa tästä keräyksestä vastaaville kumppaneille hyvissä ajoin.

(122) Liikealueiden jätehuolto koskee lajipuhtaiden paperipakkausten jätehuoltoa pienyrityksiin liittyvissä syntypaikoissa. Niin kutsuttua valvottua vastaanottoa harjoittavat laitokset (kierrätyskeskukset, käytettyjen materiaalien keräyskeskukset jne.) ovat alueellisten viranomaisten vastuulla ja ottavat vastaan yksityishenkilöiden ja pienyritysten pakkauksia. ARO:n keräyksestä vastaava kumppani ottaa vastaan pakkauksia kierrätyskeskuksista ja hoitaa niiden poiskuljetuksen. Yrityskohtaiseen jätehuoltoon ARO käyttää niin kutsuttuja ARO-vastaanottokeskuksia, joiden kautta yritykset voivat tuoda pakkausjätteensä maksutta liitettäväksi keruu- ja kierrätysjärjestelmään.

(123) Sopimuksen 2.7 kohdan mukaan keräyksestä vastaava kumppani on velvollinen ottamaan ARO-vastaanottokeskuksissa vastaan kaikki sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat paperipakkaukset. Jätteitä luovuttavan yrityksen on sopimuksen 2.7.4 kohdan mukaan asianmukaisella tavalla todistettava luovuttamiensa pakkausten luvallisuus ARA-järjestelmässä. Muiden vastaanottokeskusten perustamiseen tarvitaan ARO:n lupa.

(124) ARO päättää sopimuksen 2.8 kohdan mukaan kierrätysyrityksestä ja pakkausten kuljetuksen järjestämisestä. Siksi kumppanin on saatava siihen ARO:n kirjallinen lupa. Keräyksestä vastaava kumppani takaa ARO:lle pakkausten tietyn vähimmäislaadun kierrättäjälle luovutettaessa (2.9 kohta).

(125) Sopimuksen 2.10 kohdassa todetaan, että kumppani kerää paperipakkaukset ARO:n puolesta ja ARO:lla on siitä syystä yksinomainen omistusoikeus kerättyihin tavaroihin. Tästä syystä käytettyjen materiaalien kanssa ei saa menetellä toisin kuin ARO on määrännyt. Muussa tapauksessa ARO:lla on painava syy purkaa sopimus välittömästi.

(126) Sopimuksen 2.15 kohdan mukaan ARO takaa keräyksestä vastaavalle kumppanille kierrättäjien kanssa tehdyillä kahdenvälisillä sopimuksilla, että niiden toimittamat paperipakkaukset otetaan vastaan ja kierrätetään pakkausasetuksessa edellytetyllä tavalla. Jos ARO:lle annetut kierrätystakuut peruutetaan, sen on huolehdittava vastaavien korvaavien järjestelyjen tekemisestä kierrätysyrityksiä varten.

(127) Sopimuksen 4 kohdan mukaisesti sopimussuhde alkaa 1 päivänä tammikuuta 2002 ja sopimus tehdään määräämättömäksi ajaksi. Irtisanomisaika on kuusi kuukautta ja sopimuksen irtisanominen voi tulla voimaan aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2001. Painavasta syystä sopimus voidaan purkaa ilman irtisanomisaikaa.

(128) Sopimuksen voimassaoloajasta ARO on antanut 139 kohdassa mainitun sitoumuksen 4.

(129) ARO on myös ilmoittanut, että sen keräyksestä vastaavien kumppanien kanssa tekemiin sopimuksiin ei sisälly velvoitteita jätehuoltopalvelujen yksinoikeudellisuuteen. Keräyspalveluista vastaavilla kumppaneilla on mahdollisuus tarjota vastaavia palveluja myös muille vapautusjärjestelmille tai omille jätehuoltoratkaisuille.

ARO:n sopimukset alueellisten viranomaisten kanssa

(130) Sopimus koskee ARO:n ja alueellisen viranomaisen välistä yhteistyötä, joka liittyy kotitalouksista ja jätekertymältään vastaavista yksiköistä peräisin olevien paperipakkausten kunnallisten paperinkeräysjärjestelmien hoitoon sopimusalueella. Tällöin otetaan huomioon AWG:n, pakkausasetuksen, ARA:n ja ARO:n välisen jätehuoltosopimuksen ja lupatodistusten mukaiset velvoitteet.

(131) Sopimuksen 2.1 kohdan mukaan ARO:n pakkausasetukseen perustuva takaisinottovelvollisuus rajoittuu paperi-, kartonki-, pahvi- ja aaltopahvipakkauksiin, joilla on ARA:n lisenssi. ARO on valmis ottamaan vastaan kaikki järjestelmään toimitetut pakkausmäärät sillä varauksella, että se saattaa mukauttaa toimintansa jälkikäteen lisenssitodistuksen mukaisiin velvoitteisiin, mistä se ilmoittaa alueellisille viranomaisille hyvissä ajoin.

(132) Alueellisen viranomaisen hoitamassa kunnallisessa paperinkeräyksessä on tarkoitus kerätä sopimuksen 2.2 kohdan mukaisesti pakkauksia yhdessä samasta materiaalista valmistettujen muiden tavaroiden kuin pakkausten kanssa (sanomalehdet, aikakauslehdet, luettelot tms.). Paperista, kartongista, pahvista ja aaltopahvista valmistettujen pakkausten suhteellisista keräyskustannuksista vastaa ARO, alueellinen viranomainen vastaa muista kunnallisen jätepaperin keräyksen kustannuksista.

(133) Sopimuksen 2.4 kohdan mukaan keräyssuunnitelmassa kuvatun keräysjärjestelmän perustavanlaatuisista muutoksista (esimerkiksi tuontijärjestelmän muuttaminen noutojärjestelmäksi) on sovittava alueellisen viranomaisen ja ARO:n kesken yksimielisesti, jos muutos lisää merkittävästi ARO:n kustannuksia. Alueellinen viranomainen järjestää tarjouskilpailun ja hoitaa uudet neuvottelut keräyspalveluista ARO:n kanssa ennalta sovitulla tavalla. Jätehuollosta (paperinkeräyksestä) vastaavan toimijan valinta kuuluu alueelliselle viranomaiselle.

(134) Alueellisen viranomaisen on vastattava seuraavista palveluista: paperisten pakkausten kerääminen kunnallisen jätepaperinkeräyksen yhteydessä (3.1 kohta), paikkojen varaaminen keräyssäiliöille ja tarvittavien lupien hankkiminen (3.2 kohta), keräyssäiliöiden toimittaminen ja ylläpito (3.3 kohta), pakkausten vastaanotto valvotuista kierrätyskeskuksista, käytettyjen materiaalien keräyskeskuksista jne. (3.4 kohta), pakkausten laadun takaaminen ja vastuu kierrätyskeskuksista vastaanotettujen pakkausten tarvittavasta jälkilajittelusta aiheutuvista kustannuksista (3.5 kohta). ARO takaa puolestaan kierrättäjien kanssa tehdyillä kahdenvälisillä sopimuksilla, että kierrätys tapahtuu pakkausasetuksessa edellytetyllä tavalla (3.6 kohta).

(135) Sopimuksen 3.7 kohdassa määrätään pakkausten omistusoikeuden siirtymisestä: kotitalouksista ja jätekertymältään vastaavista paikoista kerättyjen pakkausten omistusoikeus siirtyy pakkausten luovutushetkellä ARO-vastaanottokeskuksessa alueelliselta viranomaiselta ARO:lle. Kierrätyskeskuksista, käytetyn materiaalin keräyskeskuksista ja muista sellaisista valvotusti kerättyjen materiaalien omistusoikeus siirtyy ARO:lle ARO:n jätehuollosta vastaavan kumppanin noutaessa pakkaukset. Jos kuljetuksen järjestäjä on alueellinen viranomainen, omistusoikeus siirtyy alueelliselta viranomaiselta ARO:lle vasta, kun pakkaukset otetaan vastaan ARO:n vastaanottokeskuksessa.

(136) Tästä syystä alueellinen viranomainen saa menetellä paperisten pakkausten kanssa vain ARO:n määräämällä tavalla. Muussa tapauksessa ARO:lla on painava syy purkaa sopimus välittömästi. Paperipakkaukset voidaan kierrättää samasta materiaalista valmistettujen muiden kuin pakkausten kanssa erikseen tai sekoitettuna niihin.

(137) Sopimus tulee sen 5.1 kohdan mukaan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2002 ja on voimassa määräämättömän ajan. Sopimus voidaan sanoa irti kuuden kuukauden irtisanomisajalla niin, että se päättyy aikaisintaan 31 päivänä joulukuuta 2003. Painavasta syystä sopimus voidaan purkaa ilman irtisanomisaikaa.

(138) Sopimukseen ei sisälly määräyksiä, joiden perusteella toinen keräys- tai kierrätysjärjestelmä ei saisi käyttää samanaikaisesti kunnalliseen jätepaperinkeräykseen tarkoitettuja säiliöitä. ARO on ilmoittanut, että kotitalouksien läheisyydessä tapahtuvassa paperinkeräyksessä se ostaa periaatteessa vain kunnallisen paperinkeräyksen myötä kertyvää paperia. Tiedossa ei ole syytä, jonka perusteella alueelliset viranomaiset eivät voisi tehdä vastaavia sopimuksia myös muiden vapautusjärjestelmien kanssa.

V ANNETUT SITOUMUKSET

(139) Komissio oli huomauttanut joihinkin ilmoitettujen sopimusten kohtiin liittyvistä kilpailuoikeudellisista ongelmista. Menettelyn aikana osapuolet ovat antaneet komissiolle seuraavat sitoumukset:

- (Sitoumus 1) ARGEV ja ARO luopuvat 29 päivästä marraskuuta 2000 alkaen suosituimmuuslausekkeiden käytöstä, joista kumpikin on sopinut sopimuskumppaneinaan olevien jätehuoltoyritysten kanssa tehtyjä jätehuoltosopimuksia täydentävillä sopimuksilla ja lisäsopimuksilla.

- (Sitoumus 2) ARA sitoutuu olemaan pitämättä kiinni lisenssioikeudestaan "Der Grüne Punkt" -merkkiin (jäljempänä "vihreä piste -merkki") sellaisia yrityksiä vastaan, jotka Itävallassa tai sen ulkopuolella a) osallistuvat merkityillä tai vastaavilla pakkauksilla pakkauksista ja pakkausjätteistä annetussa direktiivissä 94/62/EY tarkoitettuihin keräys- ja kierrätysjärjestelmiin, joissa edellytetään "vihreä piste" -merkin käyttöä, tai joiden on b) säännösten nojalla käytettävä pakkauksissaan "vihreä piste" -merkkiä. Tämä sitoumus on voimassa sillä ehdolla, että kyseinen yritys kerää tai kierrättää todistettavasti Itävallassa "vihreä piste" -merkillä varustettuja pakkauksia pakkausasetuksen (Verordnung BGBl. 648/1996 sellaisena kuin se on muutettuna) mukaisesti (vaikka pakkausasetuksessa tarkoitetun oman jätehuoltoratkaisunsa puitteissa tai osallistumalla hyväksyttyyn keräys- ja kierrätysjärjestelmään) ja myöntää ARA:lle sopimuksellisesti vastaavat tarkastusoikeudet. Tarkastusoikeudet eivät saa olla laajemmat kuin ARA:n vakiosopimuksessa määritellyt tarkastusoikeudet. ARA ei edellytä tätä tarkastusoikeutta käyttäessään asetuksen mukaisen keräys- ja kierrätystoiminnan todistamista tiukemmin ehdoin kuin pakkausasetuksen noudattamista valvovat viranomaiset, jotka edellyttävät kyseiseltä yritykseltä todisteita säännösten noudattamisesta.

- (sitoumus 3) ARGEV ei estä alueellisia viranomaisia ja/tai jätehuoltoyrityksiä toimittamasta palveluita ARA-järjestelmän kilpailijoille. ARGEV ei myöskään estä alueellisia viranomaisia ja/tai jätehuoltoyrityksiä tekemästä sopimuksia ARA-järjestelmän kilpailijoiden kanssa keräyssäiliöiden tai muiden sellaisten kotitalouksilta ja vastaavista paikoista peräisin olevien käytettyjen pakkausten keräyksessä ja/tai lajittelussa käytettävien laitteiden yhteiskäytöstä eikä estä toteuttamasta kyseisiä sopimuksia. Tämä sitoumus ei rajoita ARGEV:n oikeutta käyttää sopimuksiin perustuvaa päätösvaltaansa yhteiskäytössä olevien keräys- ja kierrätysjärjestelmien suhteen tai ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin täyttääkseen kaikki keräys- ja kierrätysjärjestelmänsä toimintaan liittyvät lakiin ja lupamenettelyihin perustuvat velvollisuutensa yhteiskäytöstä huolimatta. Sitoumus on lisäksi voimassa vain siinä tapauksessa, että

a) alueelliset viranomaiset ja/tai jätehuollosta vastaavat yritykset ilmoittavat olevansa valmiit alentamaan ARGEV:n maksamia korvauksia keräys-/lajittelulaitteiden tarjoamisesta ja toiminnasta ja/tai keräys-/lajittelutoiminnasta suhteessa säiliöiden ja muiden laitteiden käyttöön ja korvaamaan suhteessa ARGEV:lle keräyksestä/lajittelusta aiheutuvat muut kustannukset (kustannukset yhteiskäytössä olevan keräysjärjestelmän jatkuvasta suunnittelusta ja johtamisesta, kustannukset jäteneuvojista, T& K-kustannukset jne.). ARGEV toimittaa perittävien kustannusten jaottelua koskevan riippumattoman tilintarkastajan lausunnon;

b) alueelliset viranomaiset ja/tai jätehuoltoyritykset ilmoittavat olevansa valmiit korvaamaan ARGEV:lle ne lisäkustannukset, joita yhteiskäyttö aiheuttaa ARA-järjestelmään kuuluville yhtiöille ja/tai niiden sopimuskumppaneille (kuten ylimääräiset analysointikustannukset tai lajittelukustannukset ARGEV:n toimeksiannon puitteissa kerättyjen ja kierrätettäväksi luovutettujen pakkausten laadun takaamiseksi). ARGEV toimittaa perittävien kustannusten suuruutta ja jaottelua koskevan riippumattoman tilintarkastajan lausunnon. Lisäkustannuksia, joita ARA-järjestelmään kuuluville yhtiöille ja/tai niiden sopimuskumppaneille aiheutuu pelkästään luvallisten pakkausten määrän supistumisesta, ei oteta huomioon. Tämä sitoumus pannaan täytäntöön tarvittaessa yksittäiseen palvelusopimukseen liitettävillä lisäsopimuksilla.

- (Sitoumus 4) ARGEV ja ARO sanovat irti jätehuollosta vastaavien kumppanien kanssa tehdyt sopimuksensa kolmen vuoden voimassaolon jälkeen, jos sopimuspuolet eivät pääse yksimielisyyteen sopimuksen voimassaolon jatkamisesta enintään kahdella vuodella. ARGEV ja ARO uudistavat palvelusopimuksensa viimeistään niiden oltua voimassa viisi vuotta kilpailuun, avoimuuteen ja tasapuolisuuteen perustuvassa menettelyssä (kaiken- tyyppiset kilpailut, tarjouspyynnöt jne.).

VI MERKITYKSELLISET MARKKINAT

(140) Menettelyn kohteena olevien sopimusten arvioimiseksi merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat määritellään.

Tuotemarkkinat

(141) Merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät kaikki tavarat ja/tai palvelut, joita kuluttajat pitävät ominaisuuksiltaan, hinnaltaan ja käyttötarkoitukseltaan keskenään vaihdettavina tai toisensa korvaavina.

(142) ARA-järjestelmän tavoitteena on käytettyjen pakkausten takaisinottojärjestelmän järjestäminen ja ylläpitäminen Itävallassa. ARA-järjestelmän perustana olevilla sopimuksilla on erilaisia lisäarvoa luovia taloudellisia vaikutuksia. Lisäksi ARA-järjestelmään liittyvissä sopimuksissa erotetaan sekä kerättävien pakkausten yksittäiset pakkauslajit että erilaiset syntypaikat. Yksittäisten sopimusten ja pakkausten kulloistenkin syntypaikkojen arviointi EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan nojalla on suoritettava erilaisten, itsenäisten merkityksellisten markkinoiden pohjalta.

1. Käytettyjen pakkausten keräys- ja kierrätysjärjestelmien tai omien jätehuoltoratkaisujen markkinat

(143) Keräys- ja kierrätysjärjestelmän toiminta merkitsee ARA:n kanssa yhteistyössä toimiville lisenssinhaltijoille vapautusta sopimukseen kuuluviin pakkauksiin liittyvistä pakkausasetuksen mukaisista velvoitteista (niin sanottu vapautusjärjestelmä), jolloin ARA toimii lisenssinhaltijoiden asiamiehenä suhteessa pakkausten takaisinottoon ja kierrätykseen sitoutuneisiin BRG:ihin. Ostajina ovat pakkausasetuksen velvoittamat yritykset.

(144) Koska ARA toimii pakkausasetuksen velvoittamien yritysten asiamiehenä, se on samalla vapautusjärjestelmän järjestämispalvelujen ostaja. Vapautusjärjestelmän ylläpitoa tarjoavat BRG:t, jotka ovat julkisoikeudellisten lupatodistusten haltijoita. ARA:n asiamiestoiminta ja BRG:iden vapautusjärjestelmän ylläpito voidaan sijoittaa tarjontapuolella jalostusketjun samalle tasolle. Jos ARA ei toimisi asiamiehenä, BRG:t voisivat tarjota vapautuspalveluja suoraan pakkausasetuksen velvoittamille yrityksille. Koska ARA ja BRG:t toimivat tältä osin yhtenäisillä markkinoilla, jatkossa puhutaan ARA-järjestelmän tarjoamista vapautuspalveluista.

(145) Yritykset, jotka eivät halua liittyä kattavaan keräys- ja kierrätysjärjestelmään, ovat itse vastuussa pakkausasetuksen määräysten täyttämisestä. Samaa pätee suurissa jätteen syntypaikoissa syntyviin jätteisiin. Järjestelmien ulkopuolelle jäävät yritykset voivat kuitenkin antaa velvollisuutenaan olevan käytettyjen pakkausten keräyksen ja kierrätyksen kolmansien yrityksien hoidettavaksi. Tämä johtaa siihen, että nämä kolmannet yritykset tarjoavat pakkausasetuksen mukaisten käytettyjen pakkausten keräys- ja kierrätysvelvoitteiden täyttämiseen yksilöllisiä ratkaisuja (niin sanottuja omia jätehuoltoratkaisuja).

(146) Ei ole tarpeen ratkaista lopullisesti, tarjotaanko vapautusjärjestelmiä ja omia jätehuoltoratkaisuja samoilla markkinoilla vai eri markkinoilla, jotka ovat kuitenkin lähellä toisiaan. Kuten jäljempänä esitetään, tarkasteltavissa sopimuksissa ei esiinny EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kilpailun rajoittamista kumpaakaan kyseeseen tulevaa markkinoiden määritelmää käytettäessä. Käytettyjen pakkausten takaisinoton ja kierrätyksen järjestämisen markkinoiden tarkka määritys voidaan siten jättää avoimeksi.

(147) Markkinoita, joilla vapautusjärjestelmät ja omat jätehuoltoratkaisut toimivat, voidaan kutsua yhteisellä nimellä "järjestelmämarkkinat". Järjestelmämarkkinat rajoittuvat pakkausjätteisiin, koska ne voidaan erottaa muista jätteistä pakkausasetuksessa ostajille asetettujen erityisten velvoitteiden perusteella.

(148) Näiden järjestelmämarkkinoiden sisällä on erotettava merkitykselliset markkinat pakkausten kulloisenkin syntypaikan perusteella seuraavasti.

(149) ARA-järjestelmä tarjoaa ensinnäkin osallistumista yksityisten loppukäyttäjien kotitalouksista ja kotitalouksien läheisyydestä peräisin olevien käytettyjen pakkausten jätehuoltojärjestelmään. Toiseksi ARA-järjestelmä tarjoaa osallistumista suuryrityksistä ja teollisuudesta peräisin olevien pakkausten jätehuoltojärjestelmään. ARA-järjestelmässä myönnetään erillisiä lupia kotitalouksien ja yritysten järjestelmiä varten.

(150) Yritys, joka haluaa vapautusta pakkausasetuksen velvoitteista, saattaa markkinoille pakkauksia, jotka ovat peräisin joko kotitalouksista tai suuryrityksistä ja teollisuudesta tai erotettavissa olevin määrin molemmista. Siksi se voi osallistua vain yhteen keräys- ja kierrätysjärjestelmään, joka on perustettu kyseisiä syntypaikkoja varten. Osallistuminen kotitalouksista kerättävien pakkausten järjestelmään ja suuryrityksistä ja teollisuudesta kerättävien pakkausten järjestelmään eivät siksi palveluja ostavan yrityksen kannalta korvaa toisiaan pakkausasetuksen velvoitteista vapautumiseksi.

(151) Tarjontapuolella lisenssinhaltijoiden vapautusjärjestelmä on järjestettävä olennaisilta osin annettujen määräysten mukaisesti, joissa erotetaan kotitalouksien ja yritysten järjestelmät ja niille asetetaan erilaiset vaatimukset. Nämä liiketoiminta-alat on erotettava toisistaan organisatorisesti tai ainakin laskennallisesti (41 kappale), ja vain kotitalouksien järjestelmien on pyrittävä mahdollisimman suureen osallistumisosuuteen, niillä on sopimuksentekovelvollisuus ja tiukemmat raportointivelvollisuudet ja niiden valvontamahdollisuudet ovat laajemmat (40 kappale).

(152) Tämän vuoksi komissio katsoo, että kotitalouksista kerättävien pakkausten järjestelmässä yritykselle tarjottava vapautuspalvelu ja suuryrityksistä ja teollisuudesta kerättävien pakkausten järjestelmässä tarjottava palvelu eivät ole järjestelmän ylläpitäjän kannalta toisiaan korvaavia.

(153) Merkityksellisiä markkinoita ei ole tarpeen eritellä tämän tarkemmin eri materiaaliryhmiin (esim. lasi, pahvi jne.), koska tämä ei muuttaisi asian kilpailuoikeudellista arviointia EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan perusteella.

(154) Tämän vuoksi komissio katsoo, että käytettyjen pakkausten jätehuoltojärjestelmien järjestämisessä (järjestelmämarkkinoilla) on erotettava toisistaan kotitalouksista kerättäville pakkauksille tarkoitettujen järjestelmien markkinat ja suuryrityksistä ja teollisuudesta kerättäville pakkauksille tarkoitettujen järjestelmien markkinat.

2. Käytettyjen pakkausten keräys- ja lajittelumarkkinat

(155) ARA-järjestelmän jotkin BRG:t vastaavat vain käytettyjen pakkausten keräyksen ja lajittelun järjestämisestä. Koska ne eivät itse suorita jätehuoltopalveluja, ne ostavat näitä palveluja. Jätehuoltopalvelujen tarjoajia ovat jätehuoltoyritykset ja kuntayhtymät (jäljempänä "jätehuoltoyhtiöt").

(156) Käytettyjen pakkausten keräyksen ja lajittelun yhteydessä on tarkasteltava yhtäältä materiaaliryhmien ja toisaalta kotitalouksien ja yritysten välistä eroa.

(157) Kotitalouksien pahvi-, paperi- ja kartonkipakkaukset kerätään yhdessä samasta materiaalista valmistettujen muiden kuin pakkausten kanssa (sanomalehdet, aikakauslehdet tms.). Keräyksen hoitavat alueelliset viranomaiset. Siksi ne myös tekevät sopimukset jätehuoltoyritysten kanssa. ARO ostaa vain tiettyjä määriä kunnallisesta paperinkeräyksestä. Kunnallinen paperinkeräys oli olemassa jo ennen ARA-järjestelmän perustamista. Keräyspaperin markkinahinta on pääosin hyvä. Pahvi-, paperi- ja kartonkijätteet kerätään yleensä keräyspistejärjestelmässä kunnan maille sijoitettuihin keräyssäiliöihin. Jos jätteitä on lajiteltava, lajittelu on suhteellisen helppoa. Näiden erityispiirteiden vuoksi komissio katsoo, että kotitalouksien jätepaperin keräystä ja lajittelua varten on olemassa erotettavissa olevat markkinat, joihin kuuluvat pahvi-, paperi- ja kartonkipakkaukset ja sanomalehdet, aikakauslehdet ja muu jätepaperi. Yritysten pahvi-, paperi- ja kartonkipakkaukset vastaanotetaan joko kierrätyskeskuksiin tai käytettyjen materiaalien keräyskeskuksiin, kerätään järjestelmien perustamiin vastaanottokeskuksiin tai noudetaan suoraan suurilta jätteiden syntypaikoilta. Jätehuoltoyhtiö tekee sopimuksen ARO:n, kilpailevien järjestelmien tai suuren jätteen syntypaikan kanssa. Päällekkäisyyksiä kotitalouskeräyksen kanssa syntyy vain vähän.

(158) Materiaaliryhmä lasiin liittyy erikoisuuksia, jotka antavat aiheen erottaa tämäkin materiaaliryhmä. Kierrätyslasia kerättiin jo ennen ARA-järjestelmän perustamista. Kierrätyslasi kerätään yleensä keräyspistejärjestelmässä kunnan maille sijoitettuihin keräyssäiliöihin. Jos jätteitä on lajiteltava, lajittelu on suhteellisen helppoa. Kierrätyslasin markkinahinta on pääosin hyvä. Kierrätyslasin keräys rajoittuu pääosin kotitalouksista peräisin olevaan kierrätyslasiin.

(159) Kevytpakkausten (erityisesti muovin, yhdistemateriaalien, alumiinin, valkopellin ja teräksen) keräys aloitettiin sitä vastoin vasta ARA-järjestelmän perustamisen jälkeen kotitalousjätteestä erillään. Keräys tapahtuu pääosin noutojärjestelmänä kotitalouksien säiliöistä tai säkeistä. Muovista ja yhdistemateriaaleista valmistettujen kevytpakkausten markkinahinta on pääosin huono. Siitä seuraa, että näistä materiaaliryhmistä koostuvien kotitalouksista kerättävien pakkausten keräys- ja lajitteluolot eroavat jätehuollon logistiikan kannalta huomattavasti sekä kotitalouksien jätepaperin ja kierrätyslasin että suuryritysten ja teollisuuden pakkausten keräys- ja lajitteluoloista.

(160) Koska kevytpakkauksia on yleensä kerättävä kaikista alueen kotitalouksista, verkostovaikutukset ovat huomattavia, toisin sanoen on huomattavia taloudellisia mittakaava- ja yhdistämisetuja. Näiden erityisten tarjontapuolen olosuhteiden vuoksi kotitalouksien jätehuoltoa voidaan suorittaa kustannustehokkaasti yleensä ainoastaan, jos se annetaan vain muutaman jätehuoltoyhtiön hoidettavaksi. Lisäksi näille jätteen syntypaikoille voidaan sijoittaa tavallisimmin vain yksi keräyssäiliö kutakin materiaaliryhmää kohti. Jätteen syntypaikkojen määrä on teollisuudessa ja suuryrityksissä pienempi, ja koska jätehuollon volyymit ovat melko suuria, eri jätehuoltoyhtiöt voivat hoitaa eri syntypaikkoja.

(161) Tämän lisäksi kotitalouksista kerättävien myyntipakkausten materiaalit eroavat merkittävästi teollisuudesta ja suuryrityksistä kerättävien myyntipakkauksien materiaaleista. Yksityisille loppukäyttäjille kertyy pieniä määriä eri materiaaliryhmiä, jotka he keräävät sillä seurauksella, että ne pitää sen jälkeen lajitella suhteellisen paljon pääomaa vaativissa lajittelulaitteistoissa. Suuryritysten ja teollisuuden pakkausten, joita kertyy yleensä suuria määriä ja eri materiaaliryhmiin lajiteltuina, lajittelussa ei tarvita teknisesti niin kehittyneitä lajittelulaitteistoja.

(162) Tämän vuoksi yksityisiltä loppukäyttäjiltä kerättävien pakkausten keräys- ja lajittelupalvelut ja teollisuuden ja suuryritysten pakkausten keräys- ja lajittelupalvelut eivät ole toisiaan korvaavia.

(163) Kotitalouksien käytettyjen pakkausten keräys- ja lajittelumarkkinat on erotettava kotitalous- ja sekajätehuollosta, joka kuuluu pakkausasetuksen voimaantulon jälkeenkin edelleen jätehuoltovelvollisten paikallisviranomaisten vastuualueeseen. Käytettyjen pakkausten keräys- ja lajittelumarkkinat eroavat kotitalous- ja sekajätehuoltomarkkinoista huomattavasti laajemman palveluprofiilinsa puolesta, koska tässä toiminnassa kerättyjen pakkausten materiaalikohtainen lajittelu ennalta määrätyllä tavalla ja lajiteltujen raaka-aineiden luovuttaminen uudelleenkäyttöön synnyttävät itsenäistä jalostusarvoa, joka edellyttää yleensä laajoja kapeisiin kysyntäalueisiin perustuvia investointeja tarvittavaan lajitteluinfrastruktuuriin. Lisäksi kummallakin alalla on oma keräysinfrastruktuurinsa, koska yksityisten kotitalouksien kotitalous- ja sekajätteet kerätään eri säiliöihin kuin käytetyt pakkaukset.

(164) Kotitalousjätteen yhteydessä voidaan siis erottaa seuraavat markkinat: keräyspaperin keräysmarkkinat, kierrätyslasin keräysmarkkinat ja kevytpakkausten keräys- ja lajittelumarkkinat.

(165) Yritysten jätehuoltopalvelujen ostajina ovat keräämisen hoitavat BRG:t (ARGEV ja ARO) sekä kilpailevat järjestelmät. Järjestelmät ostavat vain pakkausten jätehuoltopalveluja eivätkä voi lain vaatimusten vuoksi korvata tätä palvelua muilla jätehuoltopalveluilla. Lisäksi ostajina voivat olla jätehuollosta itse vastaavat toimijat ja suuret jätteiden syntypaikat. Niihin kertyy sekä pakkausjätettä että muuta yritysjätettä. Pakkausten jätehuoltoa koskevan lainsäädännön velvoitteiden muodon vuoksi tämä palvelu ja muiden yritysjätteiden jätehuolto eivät kuitenkaan ole ostajan kannalta toisiaan vastaavia.

(166) Jätehuoltopalvelujen tarjoajan kannalta yrityksistä peräisin olevien pakkausten keräyksen ja lajittelun ja muun yritysjätteen jätehuollon välillä on huomattavia eroja. Jätehuoltoon liittyvät logistiset vaatimukset (syntypaikka, keräystiheys, jätteen ominaisuudet) ovat tosin osittain toisiaan vastaavia, mutta lain erilaiset velvoitteet vaikuttavat keräyksen ja lajittelun tasolla. Pakkausjätteisiin kohdistuu määräyksiä, joiden täyttämisestä ovat vastuussa kerääjät ja lajittelijat. Sen vuoksi niiden on todistettava keräys ja kierrätykseen valmistelu ja esitettävä toimeksiantajilleen niitä koskevat asiakirjat. Tämä vaatii suunnittelua, joka ei koske vain kertyvää jätettä vaan jonka pitäisi lisäksi varmistaa riittävien jätemäärien jatkuva saanti. Lisäksi pakkausten ja samasta materiaaliryhmästä valmistettujen muiden kuin pakkausten kerääminen samaan säiliöön on vaikeaa todistusvaatimusten vuoksi. Toimeksiantaja joko kieltää sen tai jätteet on eroteltava tavalla, jonka on vastattava kiintiöiden todistamiseen liittyviä vaatimuksia.

(167) Tämän vuoksi on lähdettävä siitä, että yrityksistä peräisin olevien pakkausten keräys- ja lajittelumarkkinat on erotettava muun yritysjätteen jätehuoltomarkkinoista. Avoimeksi voidaan jättää, pitääkö yrityksistä peräisin olevien pakkausten keräys- ja lajittelumarkkinoilla erotella eri materiaaliryhmät, koska sillä ei ole merkitystä asian kilpailuoikeudelliseen arviointiin EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan nojalla.

(168) Edellä esitetyn perusteella kotitalousmarkkinoiden lisäksi on erotettava suuryrityksistä ja teollisuudesta peräisin olevien käytettyjen pakkausten keräys- ja lajittelumarkkinat. Kyseisiä markkinoita ei ole tarpeen eritellä tämän tarkemmin eri osatoimintoihin (esim. keräys, kuljetus, lajittelu), koska se ei muuttaisi kilpailuoikeudellista arviointia EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdan perusteella.

3. Kierrätyspalvelujen ja uusioraaka-aineiden markkinat

(169) ARA-järjestelmä vaikuttaa kierrätyspalvelujen ja/tai uusioraaka-aineiden markkinoihin siten, että BRG:t ARGEV:tä lukuun ottamatta järjestävät kyseiseen järjestelmään kuuluvien lajiteltujen raaka-aineiden jatkuvan kierrätyksen kulloisestakin markkinatilanteesta riippumatta pakkausasetuksen määräysten mukaisesti. BRG:iden sopimuskumppaneina toimivat kierrätysyritykset saattavat jätehuoltoyhtiöiden toimittamat raaka-aineet kierrätykseen pakkausasetuksessa määrätyllä tavalla.

(170) On lähdettävä siitä, että on kysymys eri raaka-aineryhmien erillisistä markkinoista. Kierrätystasolla ei lisäksi erotella kotitalouksien ja teollisuuden pakkauksia, koska niiden kierrätyksen tekniset ja taloudelliset vaatimukset ovat pääosin samat. Samasta syystä saman materiaaliryhmän muut kierrätykseen tarkoitetut tuotteet voidaan sisällyttää kierrätysmarkkinoihin. Pahvin, paperin ja kartongin osalta niitä olisivat esim. sanoma- ja aikakauslehdet.

(171) Lisäksi BRG:iden hoitama pelkkä tietyn materiaaliryhmän kierrätyksen järjestäminen muodostaa saman tuotemarkkinan eri tason kuin kyseisen raaka-aineen todellinen kierrättäminen ja uusioraaka-aineiden tarjoaminen.

Maantieteelliset markkinat

(172) Merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät alueen, jolla asianomaiset yritykset tarjoavat tavaroita tai palveluja, jolla kilpailuedellytykset ovat riittävän homogeeniset ja joka erottuu lähialueista erityisen selvästi erilaisten kilpailuedellytysten vuoksi.

(173) On lähdettävä siitä, että objektiiviset kysyntä- ja tarjontaedellytykset tässä yhteydessä merkityksellisillä markkinoilla eroavat selvästi yhteismarkkinoiden muista alueista. Sovellettaessa yhteisön kilpailusääntöjä ARA-järjestelmän piiriin kuuluviin tuotemarkkinoihin lähtökohtana on näin ollen Itävallan alue siltä osin kuin kyse on järjestelmien välisistä markkinoista ja keräys- ja lajittelumarkkinoista.

(174) Kierrätyspalvelu- ja uusioraaka-ainemarkkinoiden yhteydessä komissio lähtee siitä, että näille markkinoille ovat jossain määrin jo ominaisia merkittävä suuntautuminen kansainvälistymiseen ja rajat ylittävät tekijät, minkä vuoksi merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi on katsottava Euroopan talousalue. Merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden täsmällinen määrittely voidaan kuitenkin jättää avoimeksi.

VII MARKKINOIDEN RAKENNE

(175) ARA-järjestelmän lisenssinhaltijoiden määrä oli 10994 vuonna 1997, 11479 vuonna 1998, 12027 vuonna 1999, 12295 vuonna 2000 ja 12652 vuonna 2001. ARA keräsi lupamaksuina 2608,1 miljoonaa Itävallan sillinkiä (189,6 miljoonaa euroa) vuonna 1997, 2673,0 miljoonaa Itävallan sillinkiä (194,2 miljoonaa euroa) vuonna 1998, 2694,2 miljoonaa Itävallan sillinkiä (195,8 miljoonaa euroa) vuonna 1999, 2543,3 miljoonaa Itävallan sillinkiä (184,8 miljoonaa euroa) vuonna 2000 ja 162,7 miljoonaa euroa vuonna 2001.

(176) ARA-järjestelmä on ainoa kattava ja kaikki materiaalityypit (yhdistemateriaalista valmistettuja juomalaatikoita lukuun ottamatta) käsittävä kotitalouspakkausten keräys- ja kierrätysjärjestelmä Itävallassa.

(177) Kotitalouksien pakkauksia kerää ARA:n lisäksi ainoastaan ÖKO-BOX SammelGmbH, joka harjoittaa käytettyjen juomakevytpakkausten kattavaa keräys- ja kierrätystoimintaa yhteistyössä ARGEV:n kanssa, mikä varmistaa toiminnan kattavuuden. Myös Bonus Holsystem für Verpackungen GmbH & Co. KG harjoittaa sellaisten pakkausten keräystoimintaa, joita kertyy rakennusalalla yksityisten loppukäyttäjien rakennustyömaille ja maatalousalalla viljelijöille.

(178) Pakkausasetuksen 3 §:n 6 momentissa tarkoitettuja omia jätehuoltoratkaisuja ei kotitalouksissa mainittavasti esiinny.

(179) Yritysten ja teollisuuden pakkausten alalla ARA-järjestelmällä on joitakin kilpailijoita, joiden taloudellinen merkitys ei ole kuitenkaan verrattavissa ARA-järjestelmään. Kilpailijat ovat:

- EVA Erfassen und Verwerten von Altstoffen GmbH (EVA), saksalaisen Interseroh-yhtymän tytäryhtiö, jonka toimialaan kuuluvat metalli, muovi, paperi, puu ja yhdistemateriaalit,

- Bonus Holsystem für Verpackungen GmbH & Co. KG (Bonus) (entinen FRS Folien-Rücknahme-Service GmbH & Co KG), Kufstein, jonka toimialaan kuuluvat metallista, muovista, paperista, puusta ja tekstiileistä valmistetut pakkaukset. Sen toiminta rajoittuu kuitenkin pakkauksiin, joita kertyy elinkeinotoimintaa harjoittaville loppukäyttäjille (rakennusalalla myös yksityisten loppukäyttäjien rakennustyömaille ja maatalousalalla myös viljelijöille),

- RUG Raiffeisen Umweltgesellschaft mbH, Kornneuburg, joka vastaa jätehuollosta uudelleen käytettävien viinipullojen ja maatalouskalvojen osalta,

- GUT Dr. Klaus Galle Umwelttechnik & Ökoconsulting (GUT), Klosterneuburg, joka huolehtii metallista, muovista, paperista, puusta, yhdistemateriaalista ja biogeenisistä materiaaleista valmistetuista pakkauksista,

- Pape Entsorgung GmbH & Co KG, Hannover (Saksa), joka hoitaa autojen merkkiosapakkausten jätehuoltoa.

(180) Vain yritysten EVA, Bonus ja GUT järjestelmälupa koskee kaikkia yrityksistä kertyviä pakkauksia.

(181) Lisäksi on olemassa omia jätehuoltoratkaisuja, joita käyttävät esimerkiksi niin kutsutut suuret jätteiden syntypaikat.

(182) Lisenssi- ja keräysmääriä koskevat taulukot

Pakkausjätteet, lisenssien/järjestelmien kattamat määrät vuonna 2001((Taulukon tiedot perustuvat Itävallan maatalous-, metsätalous-, ympäristö- ja vesitalousministeriön toimittamiin tietoihin, tilanne 2001.)):

>TAULUKON PAIKKA>

- = tietoja ei saatavilla

Pakkausjätteiden keräysmäärät vuonna 2001((Taulukon tiedot perustuvat Itävallan maatalous-, metsätalous-, ympäristö- ja vesitalousministeriön toimittamiin tietoihin, tilanne 2001. Ministeriön toimivaltaisen työntekijän kesäkuussa 2003 antaman suullisen tiedon mukaan noin yksi kolmasosa ARA:n keräämästä pahvi-, paperi- ja kartonkimäärästä saadaan kotitalouksista ja noin kaksi kolmasosaa yrityksiltä; ARA:n keräämästä muovista noin 7/10 saadaan kotitalouksista ja 3/10 yrityksiltä.)):

>TAULUKON PAIKKA>

VIII KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET

(183) Asetuksen N:o 17 19 artiklan 3 kohdan ja ETA-sopimuksen 21 pöytäkirjan 3 artiklan mukaisen tiedonannon julkaisun jälkeen yhteensä 8 kolmatta osapuolta on esittänyt komissiolle huomautuksensa. Huomautukset kohdistuivat seuraaviin kohtiin.

(184) Kolmannet osapuolet ehdottivat ARA:n antamien sitoumusten varmistamista velvoitteilla. Tämä koski erityisesti kotitalouksien keräysinfrastruktuurin yhteiskäyttöä. Lisäksi ne pitivät sitoumuksia riittämättöminä.

(185) Edelleen väitettiin, että ARA-järjestelmä tukee ristiin kotitalouksien järjestelmällä yritysjärjestelmää painostaakseen kilpailijoita markkinoilta. Järjestelmien hintoja ja laskentaa ei ole erotettu selvästi toisistaan. Sen vuoksi ARA:ta pitäisi kieltää toimimasta yritysalalla.

(186) Lisäksi väitettiin, että ARA suosii tiettyjä lisenssinhaltijoiden ryhmiä palauttamalla niiden maksuja, kun muille lisenssinhaltijoille annetaan vain yleiset alennukset.

(187) ARA ei ole esittänyt tariffiluetteloaan. Sen vuoksi hintajärjestelmä ja mahdolliset ristiintukemiset eivät ole tämän päätöksen kohteena.

(188) Komissio on tutkinut huolellisesti kolmansien osapuolten huomautukset ja ottanut ne tässä päätöksessä huomioon siltä osin kuin se on ollut tarpeellista.

IX EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 81 ARTIKLAN 1 KOHTA JA ETA-SOPIMUKSEN 53 ARTIKLAN 1 KOHTA

(189) Yhteismarkkinoille soveltumattomia ja kiellettyjä ovat sellaiset yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka ovat omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tarkoituksena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla tai joista seuraa, että kilpailu yhteismarkkinoilla estyy, rajoittuu tai vääristyy.

Yritysten väliset sopimukset

(190) ARA ja pakkausasetuksen velvoittamat yritykset harjoittavat taloudellista toimintaa. Sen vuoksi ARA:n ja pakkausasetuksen velvoittamien yritysten väliset velvoitteista vapauttamis- ja lisenssisopimukset ovat yritysten välisiä sopimuksia.

(191) BRG:t harjoittavat omaa taloudellista toimintaa. Koska ARA:lla on joistakin BRG:eistä vain 11 prosentin osuus, se ei voi valvoa yhtiöoikeudellisesti näiden BRG:iden toimintaa. Koska ARA-järjestelmään osallistuvien yhtiöiden välillä ei ole konserni- tai tytäryhtiösuhdetta - lukuun ottamatta AVM:ää, jonka ÖKK ja ARO omistavat puoliksi - sekä ARA:n ja BRG:iden välille tehdyt jätehuoltosopimukset että ARGEV:n ja ÖKK:n, ALUREC:n, FERROPACKin ja VHP:n välille tehdyt yhteistyösopimukset ovat EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yritysten välisiä sopimuksia.

(192) BRG:t tekevät puolestaan sopimuksia jätehuoltoyritysten kanssa. Jätehuoltoyrityksinä toimivat myös kuntayhtymät. Ne harjoittavat