NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2021/1102,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2021,

komission pyytämisestä toimittamaan tutkimus selkärangattomien torjuntaeliöiden käyttöönottoon, arviointiin, tuotantoon, markkinoille saattamiseen ja käyttöön unionin alueella liittyvästä unionin tilanteesta ja siihen liittyvistä vaihtoehdoista, ja ehdotus, mikäli se on tutkimustulosten pohjalta aiheellinen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 241 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Torjuntaeliöt ovat luonnollisia vihollisia, antagonisteja tai kilpailijoita taikka muita organismeja, joita käytetään kasvintuhoojien, myös karanteenituhoojien, torjuntaan joko suoraan tai välillisesti torjumalla niiden vektoreita, rikkakasveja ja haitallisia vieraskasveja.

(2) Tämä päätös kattaa ainoastaan selkärangattomat torjuntaeliöt, kuten hyönteiset, mukaan lukien steriilit uroshyönteiset sekä punkki- ja sukkulamatolajit.

(3) Jäsenvaltioiden toimintatavat ja sääntelymuodot, joita ne soveltavat torjuntaeliöiden luovuttamiseen, arviointiin ja siirtämiseen, vaihtelevat suuresti. Torjuntaeliöt eivät kuitenkaan tunne rajoja ja voivat levitä niiden alueiden ulkopuolelle, joille ne on tarkoituksellisesti luovutettu kasvintuhoojien, rikkakasvien ja haitallisten vieraskasvien torjumiseksi.

(4) Kasvihuonetuotannossa usein käytettävien torjuntaeliöiden merkitys kasvaa kestävässä maa- ja metsätaloudessa, nimittäin integroidun tuholaistorjunnan ja luonnonmukaisen maatalouden toteuttamisessa. Kestävät viljelyjärjestelmät edistävät ratkaisevasti unionin siirtymistä kestäviin elintarvikejärjestelmiin komission tiedonannossa ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” ja komission tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” esitetyllä tavalla sekä tulevan yhteisen maatalouspolitiikan tuella. Tässä yhteydessä torjuntaeliöiden käyttö auttaa vähentämään riippuvuutta kemiallisista kasvinsuojeluaineista.

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2031 (1) tavoitteena on suojella unionia uusien tuhoojien tuomiselta ja samalla torjua tehokkaammin nykyisiä tuhoojia. Kyseiseen asetukseen sisältyvässä kasvinterveyspolitiikassa keskitytään erityisesti uusien kasvintuhoojien seulontaan maailmanlaajuisesti, tällaisten kasvintuhoojien unionin alueelle kulkeutumisen ehkäisemiseen sekä niiden tuomisen tapauksessa varhaiseen havaitsemiseen ja hävittämiseen.

(6) Kasvintuhoojien kulkeutuminen, asettuminen ja leviäminen voi vaarantaa maatalouden, metsien, luonnonympäristöjen, biodiversiteetin ja ekosysteemien kestävyyden. Maailmankauppa, ihmisten liikkuvuus, ilmastonmuutos ja äärimmäiset sääilmiöt lisäävät tuhoojien esiintyvyyttä ja kasvinterveysriskejä. Uudet eksoottiset tuhoojalajit ovat myös uhka unionin nykyisille maa- ja metsätalouden tuotantojärjestelmille sekä luontaiselle kasvistolle ja eläimistölle. Luonnollisen vihollisen tuominen alueelta, jolta tuhooja on peräisin, voi edistää sopivaa torjuntastrategiaa, mutta siitä voi aiheutua riskejä luontaiselle kasvistolle ja eläimistölle. Ennen torjuntaeliöiden käyttöönottoa on sen vuoksi laadittava vakiomenetelmää käyttäen tieteellinen arviointi mahdollisista vaikutuksista kasvinterveyteen ja biodiversiteettiin, mukaan lukien mahdolliset ei-toivotut vaikutukset muihin kuin torjuttaviin lajeihin, ekosysteemeihin ja biodiversiteettiin yleensä.

(7) On tunnustettua, että torjuntaeliöiden käyttö on lisääntynyt, kun otetaan huomioon suurempi kysyntä viljelijöiltä, viheralueiden hoitajilta ja puutarhureilta, jotka pyrkivät vähentämään riippuvuuttaan kemiallisista kasvinsuojeluaineista.

(8) Kansainväliset järjestöt, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen (IPPC-sopimus) kautta ja Euroopan ja Välimeren maiden kasvinsuojelujärjestö (EPPO), ovat kehittäneet kansainvälisiä kasvinsuojelustandardeja ja ohjeistusta torjuntaeliöiden turvallisesta käytöstä, ja niillä on tärkeä rooli riskianalyysi- ja tutkimusstandardien kehittämisessä.

(9) Torjuntaeliöiden tuottajat, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien, tarjoavat innovatiivisia ja erityisiä ratkaisuja kasvinsuojeluun. Torjuntaeliöiden laadunvalvonta on olennainen edellytys niiden turvallisuuden ja suorituskyvyn varmistamiselle.

(10) Jäsenvaltioiden välinen johdonmukaisempi toimintatapa voisi helpottaa turvallisten torjuntaeliöiden kehittämistä ja markkinoille pääsyä. Tämä auttaisi luomaan mahdollisuuksia maa- ja metsätalouden tuotantojärjestelmille ja kasvintuhoojien torjunnalle ja varmistamaan samalla terveyden ja ympäristön suojelun.

(11) Neuvosto katsoo, että tutkimus, joka koskee torjuntaeliöiden käyttöönottoon, arviointiin, tuotantoon, markkinoille saattamiseen ja käyttöön unionin alueella liittyvää unionin tilannetta ja siihen liittyviä vaihtoehtoja, on tarpeen, jotta voidaan parantaa torjuntaeliöiden saatavuutta ja käytettävyyttä käyttäjien kannalta samalla kun varmistetaan ihmisten, eläinten, kasvien ja ympäristön suojelu ja elintarviketurva paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (2) ja erityisesti sen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 ja 241 artiklan soveltamista koskevan 10 kohdan mukaisesti.

(12) Tällaisiin vaihtoehtoihin voi kuulua arviointi mahdollisuuksista kriteerien, menettelyjen ja päätöksenteon yhdenmukaistamiselle unionissa; unionin tutkimusta, innovointia ja tietämyksen levittämistä koskeville ohjelmille sekä tiiviimmälle yhteistyölle asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan nopeuttaa torjuntaeliöiden markkinoille pääsyä ja parantaa niiden saatavuutta; ja investointeihin, innovointiin ja torjuntaeliöiden turvalliseen käyttöön kasvintuhoojien torjunnassa myönnettävälle tuelle ensimmäisenä askeleena kohti biologisen torjunnan laajemman käsitteen yhdenmukaista määrittelyä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla Neuvosto pyytää komissiota toimittamaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 tutkimuksen selkärangattomien torjuntaeliöiden käyttöönottoon, tuotantoon, arviointiin, kaupan pitämiseen ja käyttöön unionin alueella liittyvästä tilanteesta. Olisi myös arvioitava mahdollisuuksia menettelyjen yhdenmukaistamiseen koko unionin alueella, jotta voitaisiin helpottaa torjuntaeliöiden käyttöönottoa ja markkinoille pääsyä, tukea torjuntaeliöihin tehtäviä investointeja ja niitä koskevaa innovointia ja edistää torjuntaeliöiden turvallista käyttöä, myös silloin, kun niitä tarvitaan karanteenituhoojien torjuntaan kasvinterveysviranomaisten määräämällä tavalla.

2 artikla Neuvosto pyytää komissiota toimittamaan ehdotuksen, mikäli se on tutkimustulosten pohjalta aiheellinen, tai muutoin tiedottamaan neuvostolle mahdollisista tutkimuksen jatkotoimina toteutettavista toimenpiteistä.

3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 28 päivänä kesäkuuta 2021. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M. do C. ANTUNES

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/2031, annettu 26 päivänä lokakuuta 2016, kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) N:o 1143/2014 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 69/464/ETY, 74/647/ETY, 93/85/ETY, 98/57/EY, 2000/29/EY, 2006/91/EY ja 2007/33/EY kumoamisesta (EUVL L 317, 23.11.2016, s. 4).

(2) Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).