NEUV OSTON SUOSITUS
annettu 18 päivänä kesä kuuta 2021
jolla annet aan neuv oston lausunto Unk arin vuoden 2021 lähentymisohjelmas ta
(2021/C 304/17)
EUR OOP AN UNIONIN NEUV OSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuk sen,
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvo nnan sekä talouspolitiikan valv onnan ja yhteenso vittamisen 
tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuv oston asetuks en (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 
2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission suosituk sen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselmat,
on kuullut talous- ja rahoitusk omiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuk sen yleisen poikkeuslausekk een 
aktiv oimisesta. Lausekk eella, josta säädetään asetuks en (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 
3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä neuvost on asetuks en (EY) N:o 1467/97 (2) 
3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpote taan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan 
taantuman yhte ydessä. Kyseisessä tiedonannossa komissio katsoi, että edellytyks et yleisen poikkeuslausekk een 
aktiv oimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid- 19-pandemian seurauksena oli odot ettavissa vakava talouden taantuma. 
Jäsen valtioiden valtiovarainminist erit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen 
poikk euslauseke on antanut jäsenvalt ioille finanssipo liittista jousto varaa covid-19-kr iisin hoitamiseen. Se on 
helpottanut finanssipo litiikan koordinointia vakava ssa talouden taantumassa. Yleisen poikkeus lausekkeen 
aktiv oiminen mahdollistaa tilapäisen poikk eamisen kunkin jäsenvalt ion julkisen talouden keskipitkän aikavälin 
tavoitteeseen tähtää vältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kest ävyyttä 
keskipitkällä aikavälillä . Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannossaan vuotuisen kest ävän kasvun 
strat egiasta 2021, että yleinen poikk euslauseke pysyisi aktiv oituna vuonna 2021.
(2) Neuv osto hyväks yi 20 päivänä heinäkuuta 2020 suosituksen (3), jäljem pänä ”20 päivänä heinäkuuta 2020 annettu 
suositus”. Siinä suositett iin, että Unk ari toteuttaisi yleisen poikkeus lausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat 
toimenpit eet covid-19-pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alka van elpymisen tuke misek si. Se 
suositti myös, että Unkari harjoittaisi taloustilant een salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavut taa 
maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestä vyys samalla 
kun lisätään invest ointe ja.
(3) Elpymisen kestä vyys, osallistavuu s ja oikeudenmukaisuus varmiste taan Next Generation EU -välineellä ja siihen 
kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Euroopan parlamentin ja neuv oston asetus (EU) 2021/241 (4), jolla 
perustettiin elpymis- ja palautumistukiväline, tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Elpymis- ja 
palautumistukivälineestä tarjotaan rahoitustuke a uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on unionin 
rahoittamasta finanssipoliit tisesta elvytyksestä. Sillä edist etään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja 
digitaalista muutosta tuke vien kest ävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja invest ointien toteuttamista sekä 
vahvist etaan jäsenva ltioiden talouks ien häir iönsiet okykyä ja potentiaalista kasvua. Sillä autetaan myös lyhy ellä 
aikavä lillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusasema suotuisammaksi ja keski pitkällä ja pitkällä aikavälillä 
vahvistamaan kestä vää julkista taloutta, kasvua ja työpaikk ojen luomista.C 304/78 FI Euroopan unionin virallinen lehti 29.7.2021
(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.
(2) Neuvost on asetus (EY) N:o 1467/97, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijä ämiä koskevan menette lyn täytäntöön panon 
nopeuttamisesta ja selke yttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6).
(3) Neuvost on suositus, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2020, Unkar in vuoden 2020 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa 
yhteydessä annettu Unkarin vuoden 2020 lähentymisohjelmaa koskeva neuvost on lausunto (EUVL C 282, 26.8.2020, s. 107).
(4) Euroopan parlamentin ja neuvost on asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistuki -
välineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).
(4) Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon, jossa esitetään jatkolinjauk sia finanssipoliti ikan 
koordinoinnin ja jäsenva ltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamisek si. Jäsenvaltioiden 
talousar viot ja elpymis- ja palautumistukiväline huomioon ottaen finanssipolitiikan kokonaisvir ityks en olisi vuosina 
2021 ja 2022 pysyttävä elvyttä vänä. Samaan aikaan, kun talouden toimeliaisuuden odoteta an vähite llen 
normalisoituvan vuoden 2021 jälkipuolisk olla, jäsenva ltioiden finans sipolitiikkaa olisi eriytet tävä enemmän vuonna 
2022. Jäsenvaltioiden olisi otetta va finanssipolitiikassaan huomioon elpymistilanne, julkisen talouden kestävyys ja 
tarve vähentää taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja. Koska on tarpeen tuke a unionin kest ävää elpymistä, niiden 
jäsenva ltioiden, joiden kestävyysri skit ovat pieniä, olisi vuonna 2022 pyrittävä talousar vioillaan elvyttä vän 
finanssipolitiikan ylläpitämiseen ottaen huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen vaikutukset. Voimakkaasti 
velkaantuneiden jäsenva ltioiden olisi harjoite ttava maltillista finanssipo litiikkaa, mutta jatke ttava samalla 
kansallisesti rahoite ttuja invest ointe ja ja käytettävä elpymis- ja palautumistukivälineen avustu ksia laadukkaiden 
lisäinve stointihankkeiden ja -rakenneuudistust en rahoittamiseen. Vuoden 2022 jälkeen finanssipolitiikassa olisi 
otettava edelleen huomioon elpymisen voimakkuus, taloudellisen epäva rmuuden aste ja julkisen talouden 
kestävyyt een liittyvät näkökohdat. Julkisen talouden kestävyyden varmistamista keski pitkällä aikavälillä voidaan 
edistää suuntaamalla finanssipolitiikkaa uudelleen kohti maltillisen keskipitkän aikavälin rahoitusaseman 
saavuttamista, ja myös lakkauttamalla tukitoimen piteet aikanaan vähitellen.
(5) Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa myös, että päät ös yleisen poikkeuslau -
sekke en soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtä vä laatimalla talouden tilasta kokonaisar vio, jossa 
keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso unionissa tai euroalueella verrattuna kriisiä 
edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 kevää n 2021 
talousennust eensa peruste ella, että edellytyks et yleisen poikk euslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 
2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekk een soveltam inen on 
lopet ettu, maak ohtaiset tilant eet otetaan edelleen huomioon.
(6) Unk ari toimitti 30 päivänä huhtikuuta 2021 vuoden 2021 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 
8 artiklan mukaisesti.
(7) Vuonna 2020 Unkarin julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen peruste ella 8,1 prosenttia 
suht eessa bruttok ansantuotteeseen (BKT) ja julkinen velka kasvo i 80,4 prosenttiin suht eessa BKT:hen. Perusjäämän 
vuosimuut os oli - 5,9 prosenttia suht eessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuuto ksessa näkyvät taloutta tukevat 
päät ösperäiset julkisen talouden toimen piteet , joiden vaikutus on 6,3 prosenttia suht eessa BKT:hen, ja 
auto maattisten vakautta jien toiminta. Lisäk si Unkari on tarjonnut yrityst en ja kotitalouksien maks uvalmiuden 
turvaamiseen tuke a (kute n takauks ia ja veronmak sun lykkä yksiä, joilla ei ole suor ia ja välittömiä vaikutuk sia 
julkiseen talout een), jonka vaikutus on arviolta noin 6,8 prosenttia suht eessa BKT:hen. Komissio arvioi takaust en 
tosiasiallisen käyttöas teen vuonna 2020 vastaava n karke asti ½ prosenttia suht eessa BKT:hen.
(8) Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuks en. 
Kertomuksessa käsitellää n Unk arin julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2020 Unkarin julkisen talouden 
alijäämä ylitti perussopimuk sessa asetetun 3 prosentin viitear von ja sen julkinen velka 60 prosentin viitearvon 
suht eessa BKT:hen eikä julkinen velka pienentyn yt riittävän nopeasti. Kertomuk sessa tode ttiin, että alijäämäkr iteeriä 
ja velkakr iteeri ä ei ole noudate ttu.
(9) Julkisen talouden kehitysar vioiden perustana oleva makrotalouden skenaar io on vuosina 2021 ja 2022 varovaine n. 
Reaalisen BKT:n kasvu on vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan 4,3 prosenttia vuonna 2021 ja 5,2 prosenttia 
vuonna 2022, eli elpyminen on sen mukaan komission kevää n 2021 talousennusteessa ennak oitua heik omp aa, 
johtuen etupäässä viennin ja yksit yisen kulutuk sen odotett ua hitaammasta elpymisestä. Nimellisen BKT:n kasvua ja 
tärk eimpiä veropohjia, mukaan lukien palkansaaj akorvauksia ja yksit yistä kulutusta, koske vat vuoden 2021 
lähentymisohjelman ennusteet ovat hieman komission kevää n 2021 talousennust etta alhaisemmat vuonna 2021 ja 
pitkälti samanlaiset vuonna 2022.
(10) Hallituksen vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 
oli 8,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, supistuu 7,5 prosenttiin suht eessa BKT:hen ja julkinen velka pienenee 
79,9 prosenttiin suht eessa BKT:hen vuonna 2021. Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan perusjäämän muutos 
vuonna 2021 olisi kriisiä edeltä vään (vuoden 2019) tasoon verrattuna - 5,1 prosenttia suht eessa BKT:hen. 
Perusjäämän muut oksessa näkyvät taloutta tuke vat päätösperäiset julkisen talouden toimen piteet , joiden vaikutus on 
3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaatt isten vakauttajien toiminta. Komission kevään 2021 talous -
ennust eessa alijäämä on vuonna 2021 pienem pi (6,8 %), kuten myös velkasuhde (78,6 %), mikä johtuu vahvemmasta 
talouden ja verotulojen kasvusta.29.7.2021 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 304/79
(11) Unk ari on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden 
toimenpit eitä terveyde nhuoltojärj estelmänsä kapasite etin vahvistamiseksi, covid -19-pandemian hillitsemiseksi ja 
avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätiet oiset toimenpit eet 
ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan 
kasvua. Finanssipoliittisilla toimen pitei llä olisi maks imoitava elpymisen tuke minen ilman että estetään tulevia 
finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuok si toimen pitei tä toteut ettaessa olisi vältettä vä aiheuttamasta julkiselle 
taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvalt iot ottava t käyttöön pysyviä toimenpit eitä, niiden olisi rahoite ttava ne 
asianmukaisesti, jotta varmiste taan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Unkarin vuosina 2020 ja 2021 
toteuttamat toimenpit eet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuv oston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, 
että jotkin hallituk sen vuosina 2020 ja 2021 hyväks ymistä päätösperäisistä toimenpit eistä eivät ole väliaikaisia tai 
niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toime npit eillä. Komission kevään 2021 ennust een kattaman 
ajanjaks on jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimen piteiden kumulatiivinen vaikutus on alusta vasti 
arviolta noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenp iteet muodostuvat pääasiassa terveyde nhuollon työntekijöi -
den palkank orotuksis ta, 13. kuukauden eläkkeen ottamisesta asteittain uudelleen käyttöön sekä alle 25-vuotiaiden 
työntekijöiden vapauttamisesta henkilök ohtaisesta tulov erosta.
(12) Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa olete taan, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustuk set, jotka käytetään 
investointie n ja uudistusten rahoittamiseen, ovat BKT:hen suht eutettuna 0,9 prosenttia vuonna 2021, 0,9 prosenttia 
vuonna 2022, 1,0 prosenttia vuonna 2023, 0,6 prosenttia vuonna 2024 ja 0,4 prosenttia vuonna 2025. Komission 
kevään 2021 talousennusteessa esite tyt julkisen talouden kehitysar viot eivät sisällä näitä avustuks ia kokonaisuu -
dessaan, koska kansallisesta elpymis- ja palautumissuunnite lmasta ei ollut saatavilla riittävä n yksityisk ohtaisia tietoja 
talousennust een koontipäivänä. Sen sijaan komission kevään 2021 talousennusteessa olete taan, että koko 
avustusmäärä käytetään lineaar isesti elpymis- ja palautumistukivälineen elinkaaren aikana alkaen vuoden 2021 
jälkipuolisk olla ja päättye n vuonna 2026. Näin ollen elpymis- ja palautumistukivälineen avustukset, jotka käytetään 
investointie n ja uudistusten rahoittamiseen, ovat komission kevään 2021 talousennusteessa BKT:hen suht eute ttuna 
0,4 prosenttia vuonna 2021 ja 0,8 prosenttia vuonna 2022.
(13) Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 vahvist ettuja julkisen talouden sopeuttamisen indikaattore ita on tarpeen tarkaste lla 
tämänhetkiset olosuhte et huomioon ottaen. Ensinnäkin tuotantok uilua koske viin arvioihin liittyy huomattava a 
epävarmuutta. Toiseksi finanssipolitiikalta edellyte tään valmiutta mukautua nopeasti covid-19-pandemian kehityk -
seen niin, että hätäavusta siirrytään kohdennetumpii n toimenpit eisiin, kun terveysr iskit pienenevät. Kolmanneksi 
nykytilannetta leimaa merkittävie n politiikkato imien toteuttaminen talouden toimeliaisuuden tukemiseksi. Kun 
unionin talousar viosta tehdään huomattavia varainsiir toja (esimerkik si elpymis- ja palautumistukivälineen kautta), 
vakiintuneilla indikaattoreilla ei pystytä täysin mittaamaan sysä ystä, joka finanssipolitiikalla annetaan taloudelle. Tätä 
taustaa vaste n rakent eellinen rahoitusasema ei vaikuta nykytilanteessa riittävältä indikaattorilta. Menojen kasvulle 
asetettua vertailuar voa on myös mukaut ettava (5) ja täydennettä vä lisätiedoilla, jotta finanssipolitiikan suuntausta 
voidaan arvioida peruste ellisesti.
(14) Samoin kuin vuoden 2021 alustavia talousar viosuunnitelmia arvioitaessa kokonaismenoissa ei ole otettu huomioon 
väliaikaisia hätätoimen piteitä. Kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoim enpiteillä tuetaan terveyde nhuoltojärj estelmiä 
ja korvataan työntek ijöille ja yrityksille sulkutoimista ja toimitusketjujen häir iöistä johtuvia tulonmenetyks iä. 
Toimenpit eiden purkamisen ehtona on, että kansante rveys- ja taloustilanne normalisoituu. Jotta finanssipoliti ikan 
kokonaisvir itystä voitaisiin nykytilant eessa arvioida, unionin talousar viosta (kuten elpymis- ja palautumistukiväli -
neestä) tehtävät huomattava t varainsiir rot olisi sisällyte ttävä kokonaismenoihin. Siks i finanssipolitiikan kokonaisvi -
ritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimen pitei tä ja lukuun ottamatta 
kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoim enpit eitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja 
muilla unionin varoilla rahoitetta vat menot. Finanssipolitiikan kokonaisvir itystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä 
pyritään arvioimaan myös, onk o kansallinen finans sipolitiikka maltillista ja voidaank o sen koostumuk sella edistää 
kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muut oksen kanssa. Tästä syystä erityistä 
huomiota kiinnit etään kansallisesti rahoitet tujen juoks evien perusmenojen ja investointien kehitykseen.
(15) Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan Unk arin julkisen talouden alijäämä suht eessa BKT:hen supistuu 
5,9 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä talouden elpymisestä. Julkisen talouden velan ennak oidaan 
supistuvan 79,3 prosenttiin suht eessa BKT:hen. Komission kevään 2021 talousennustees sa alijäämä on pienem pi 
(4,5 %), kute n myös velkasuhde (77,1 %), mikä johtuu vahvemmasta talouden ja verotulojen kasvusta sekä vuoden 
2021 alhaisemmasta alijäämästä. Finanssipolitiikan kokonaisvir ityks en, jossa oteta an huomioon myös sekä C 304/80 FI Euroopan unionin virallinen lehti 29.7.2021
(5) Menojen kasvulle asetetussa vertailuar vossa käytetty investointien tasoittaminen neljälle vuodelle ei anna mahdollisuutta arvioida 
kunnolla kansallisesti rahoitettujen invest ointien elpymiselle tarjoamaa finanssipoliittista tukea.
kansallisesta että unionin talousar viosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitetta vien 
investointie n vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission kevää n 2021 ennust een ja edellä 
mainittuja haasteita kuvastavan erityisen meto dologian perusteella olevan + 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (6). 
Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitet tavien menojen positiivisen 
vaikutuksen arvioidaan kasva van 0,2 prosenttiyk sikk öä suhtee ssa BKT:hen. Kansallisesti rahoite tuilla invest oinneilla 
ennak oidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikk öä suhteessa BKT:hen (7). Kansallisesti 
rahoite tuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päät ösperäisiä tulopuolen toimen pitei tä) ennak oidaan olevan kiristävä 
vaikutus, joka on 1,0 prosenttiyksikk öä suht eessa BKT:hen.
(16) Jäsen valtioiden julkisen talouden toimenpit eiden laadukkuus on erityisen tärk eää. Julkisen talouden rakenneu u-
distuksilla, joilla pyritään parantamaan kansalliste n talousar vioiden koostumusta, voidaan tuke a potent iaalista 
kasvua, luoda erittäin tarpeellista julkisen talouden liikkumavaraa ja auttaa varmistamaan julkisen talouden 
kestävyys pitkällä aikavä lillä, myös ilmasto nmuutos ja terveys haasteet huomioon ottaen. Tulopuolella covid-19-kr iisi 
on vahvistanut verojär jeste lmien tehokkuuden ja oikeudenmukaisuuden lisäämiseen tähtää vien uudistusten 
merkitystä. Menopuolella on entistäkin tärk eämpää, että lisätään kestä vien ja kasvua tuke vien invest ointien määrää 
ja parannetaan niiden laatua tavalla, joka on sopusoinnussa kasvupot entiaalin lisäämistä, taloudellisen ja sosiaalisen 
palautumiskyvyn parantamista sekä vihreää siirtymää ja digitaalista muut osta koske vien tavoittei den kanssa. 
Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnit elmien avulla voidaan parantaa kansallisten talousar vioiden koostumusta.
(17) Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa esite ttyjen keskipitkän aikavälin talousar viosuunnite lmien mukaan julkisen 
talouden alijäämä supistuu vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 3,9 prosentista 3,0 prosenttiin suht eessa BKT:hen 
ja vuonna 2025 edelleen 2,0 prosenttiin suht eessa BKT:hen. Näin ollen julkisen talouden alijäämän ei enää vuonna 
2024 ennak oida ylittävän perussopimuk sessa asetettua 3 prosentin viitear voa suht eessa BKT:hen. Vuoden 2021 
lähentymisohjelman peruste ella arvioidaan, että finanssipoliti ikan kokonaisvir itys, jossa otetaan huomioon sekä 
kansallisesta että unionin talousar viosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitetta vien 
investointie n vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäär in + 0,3 prosenttia suht eessa BKT: 
hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuk silla ja muilla unionin varoilla rahoite ttavien menojen positiivisen 
vaikutuksen arvioidaan pienenevän 0,4 prosenttiyk sikk öä suht eessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla invest oin-
neilla ennak oidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,3 prosenttiyksikkö ä suhteessa BKT:hen (8). Kansallisesti 
rahoite tuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätö speräisiä tulopuolen toimenpit eitä) ennak oidaan olevan elvyttä vä 
vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyk sikk öä suht eessa BKT:hen. Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimä äräisestä 
nimellisestä potent iaalisesta kasvusta on 6¾ prosenttia (9). Arviossa ei kuit enkaan ole otett u huomioon elpymis- ja 
palautumissuunnit elmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voisivat siten vauhdittaa Unkari n talouden potent iaalista 
kasvua.
(18) Julkisen velan ennak oidaan supistuvan vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 77,5 prosentista 75,7 prosenttiin 
suht eessa BKT:hen ja vuonna 2025 edelleen 73,1 prosenttiin suhtee ssa BKT:hen. Unkari n julkisen talouden 
kestävyyt een kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkake stävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä 
aikavä lillä keskisuur ia.
(19) Koska epäva rmuus on tällä hetkellä edelleen poikkeuksellisen suur ta, finanssipo liittisen ohjauk sen olisi jatkutta va 
pääasiassa laadullisena. Tulevia vuosia varten olisi annettava tarkem paa määrällistä ohjausta vuonna 2022, jos 
epävarmuus on siihen mennessä vähentyn yt riittävästi.
(20) Neuv osto on arvioinut Unkari n vuoden 2021 lähentymisohjelman ja toimenpit eet, joita Unk ari on toteuttanut 
20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvost on suosituksen noudattamiseksi,
SUOSITT AA, ETT Ä UNKARI
1.varmistaa, että finanssipoliti ikan viritys on vuonna 2022 edelleen kasvua tuke va, elpymis- ja palautumistukivälineen 
tarjoama sysä ys mukaan lukien, ja jatkaa kansallisesti rahoitet tuja invest ointe ja;
2.harjoittaa taloustilant een salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitt eena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen 
talouden keskipitkän aikavä lin rahoitusasema ja varmistaa julkisen talouden kest ävyys keskipi tkällä aikavälillä; samalla 
lisää investoint eja kasvupot entiaalin parantamiseks i;29.7.2021 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 304/81
(6) Neg atiivinen indikaattori n arvo tark oittaa, että perusmenojen kasvu on suuremp i kuin keskipitkän aikavälin talouskasvu, mikä 
osoittaa finanssipolitiikan olevan elvyttävää .
(7) Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennak oidaan olevan neutraali vaikutus.
(8) Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennak oidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,2 prosenttiyk sikk öä suhtees sa 
BKT:hen.
(9) Arvio, jonka komissio on tehnyt yhteisesti sovittujen menet elmien mukaisesti.
3.kiinnittää erityistä huomiota julkisen talouden koostumuk seen sekä kansallisen talousar vion tulo- että menopuolella ja 
julkisen talouden toimen pitei den laatuun, jotta voidaan varmistaa kestä vä ja osallistava elpyminen; asettaa etusijalle 
kestävät ja kasvua lisää vät investoinnit, erityisesti investoinni t, joilla tuetaan vihreää siirtymää ja digitaalista muut osta; 
asettaa etusijalle julkisen talouden rakenneuudistuks et, joilla helpotetaan politiikan painopisteiden rahoittamista ja 
edist etään julkisen talouden pitkän aikavälin kestä vyyttä, muun muassa tarvittaessa vahvistamalla terveydenhuolto- ja 
sosiaalitur vajär jeste lmien kattavuutta , riittävyyt tä ja kestävyyttä kaikkia varten.
Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 2021.
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja
J. LEÃ O C 304/82 FI Euroopan unionin virallinen lehti 29.7.2021