NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2000,

Kreikan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 1999-2002

(2000/C 60/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97(1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 31 päivänä tammikuuta 2000 Kreikan vuonna 1999 tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa ajanjakson 1999-2002. Neuvosto toteaa, että vuonna 1999 tarkistetun ohjelman keskeisenä tavoitteena on säilytetty lähentymiskriteereiden noudattaminen, mikä mahdollistaa Kreikan osallistumisen rahaliittoon tammikuusta 2001. Ohjelman finanssi- ja rakennepolitiikka noudattavat vuoden 1999 talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja.

Neuvosto toteaa tyytyväisenä julkisen talouden kohentuneen huomattavasti viime vuosina. Viime vuoden kehitys osoittaa, että vuoden 1998 lähentymisohjelmassa asetettu julkisen talouden tavoite on saavutettu: julkisen talouden alijäämän arvioidaan olevan vuoden 1999 lopussa 1,5 prosenttia suhteessa BKT:seen, mikä on 0,6 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin vuonna 1998 ennustettiin; velkasuhde pieneni 1,2 prosenttiyksikköä ja oli 104,2 prosenttia suhteessa BKT:seen.

Tarkistettu ohjelma perustuu talousennusteisiin, joiden mukaan investointivetoinen kasvu on vahvaa ja hintakehitys vakaata keskipitkällä aikavälillä. Vuoden 1999 tarkistetussa ohjelmassa, joka perustuu toistaiseksi saavutettuun julkisen talouden vakauttamiseen ja hyviin kokonaistuotannon kasvunäkymiin, ennustetaan julkisen talouden alijäämän kääntyvän 0,2 prosentin ylijäämäksi suhteessa BKT:seen vuonna 2002. Velkasuhteen ennustetaan alenevan 98,0 prosenttiin suhteessa BKT:seen vuonna 2002. Neuvosto katsoo, että julkisen talouden perusrahoitusasema tarjoaa ohjelmakaudella riittävän varmuusmarginaalin, joka estää alijäämäkynnyksen (3 prosenttia suhteessa BKT:seen) ylittymisen tavanomaisissa olosuhteissa. Tässä mielessä tarkistettu lähentymisohjelma on vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukainen.

Hintainflaation hidastamisessa on viime vuoden aikana edistytty huomattavasti; yksityisen kulutuksen deflaattori ylitti jonkin verran vuoden 1998 ohjelman ennusteen vuonna 1998, mutta arvioiden mukaan ennustetusta keskimääräisestä 2,5 prosentin inflaatiovauhdista ei poiketa vuonna 1999. Öljyn hinnan nousu hidastaa kuitenkin inflaation torjuntaprosessia tällä hetkellä.

Neuvosto katsoo, että lähentymisohjelmassa ennustetussa nopean kasvun ympäristössä Kreikan on huolehdittava erityisesti siitä, että inflaation torjunnassa saavutettu edistyminen tulee luonteeltaan pysyväksi. Tämä on erityisen tärkeää Kreikan rahataloudellisten olosuhteiden lähentyessä euroalueen olosuhteita, mikä sinänsä voi vaikuttaa kysyntään ja hintoihin; tässä yhteydessä neuvosto pitää myönteisenä Kreikan drakman keskuskurssin revalvointia, joka tehtiin 17 päivänä tammikuuta 2000, sillä se tukee viranomaisten toimia inflaation alentamiseksi edelleen Kreikassa; neuvosto kehottaa Kreikan hallitusta suuntaamaan käytössään olevia poliittisia välineitä, kuten finanssi- ja tulopolitiikkaa entistä tehokkaammin inflaation torjuntaan. Yksityisellä ja julkisella sektorilla vuonna 2000 tehtävät palkkaratkaisut ja kaikkien työmarkkinaosapuolten yhteistyö ovat olennaisen tärkeitä alhaiselle inflaatiolle suotuisan ympäristön turvaamiseksi. Finanssipolitiikan osalta neuvosto katsoo, että ohjelmassa asetetut julkisen talouden tavoitteet ovat vähimmäistavoitteita, ja Kreikan viranomaisia kehotetaan tekemään parhaansa saavuttaakseen suunnitelmia parempia tuloksia; lisäksi neuvosto katsoo, että inflaatiopaineiden ilmaantuessa Kreikan viranomaisten on oltava valmiita finanssipolitiikan lisäkiristyksiin vuodesta 2001.

Neuvosto myöntää, että Kreikan rakenneuudistusten käynnistäminen erityisesti laajemmalla julkisella sektorilla on viime aikoina edistynyt huomattavasti; neuvosto kehottaa Kreikan hallitusta jatkamaan näitä toimia määrätietoisesti nopeuttamalla tarvittavien uudistusten vauhtia kilpailuolosuhteiden parantamiseksi ja työvoima-, hyödyke- ja pääomamarkkinoiden toiminnan parantamiseksi; uudistuksia tarvitaan talouden tuotantokyvyn parantamiseksi ja inflaatiopaineiden vähentämiseksi.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.