FI Euroopan unionin virallinen lehti L 164/14

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/921,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2018,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), sellaisena kuin se on ennen sen muuttamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2321 (2), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

A. MENETTELY

1. Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

(1) Vuonna 2006 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 130/2006 (3) käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan viinihapon tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Toimenpiteet toteutettiin yksilöllisinä tulleina, joiden suuruus oli 0–10,1 prosenttia niiden kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, ja 34,9 prosenttia kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun seurauksena alkuperäisiä toimenpiteitä muutettiin ja tuotteen määritelmää selkeytettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 150/2008 (4).

(2) Neuvosto jätti huhtikuussa 2012 WTO:n valituselimen raportin (”Beef and Rice”) (5) julkaisemisen jälkeen täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 332/2012 (6) toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd:n, jäljempänä ’Hangzhou Bioking’, johon sovellettiin 0 prosentin tullia.

(3) Neuvosto jatkoi huhtikuussa 2012 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen toimenpiteiden voimassaolon tarkastelu’, seurauksena toimenpiteiden voimassaoloa vielä viidellä vuodella täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 349/2012 (7).

(4) Alkuperäisiä toimenpiteitä muutettiin heinäkuussa 2012 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehdyn osittaisen välivaiheen tarkastelun seurauksena neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 626/2012 (8). Neuvosto peruutti markkinatalouskohtelun kahdelta yritykseltä, jotka olivat Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd, jäljempänä ’Changmao Biochemical’, ja Ninghai Organic Chemical Factory, jäljempänä ’Ninghai Organic’, ja vahvisti näille yrityksille yksilöllisen polkumyyntimarginaalin, 13,1 prosenttia ja 8,3 prosenttia, niiden omien vientihintojen perusteella.

(5) Polkumyyntitutkimus, joka pantiin vireille 4 päivänä joulukuuta 2014 (9) ja joka koski Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuontia unioniin ja rajoittui Hangzhou Biokingiin perusasetuksen 5 artiklan perusteella, päätettiin komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/176 (10) ottamatta toimenpiteitä käyttöön.

(6) Unionin yleinen tuomioistuin kumosi 1 päivänä kesäkuuta 2017 asiassa T-442/12 Changmao Biochemical Engineering v. neuvosto (11) antamallaan tuomiolla asetuksen (EU) N:o 626/2012 siltä osin kuin se koskee Changmao Biochemicalia.

(7) Komissio julkaisi 7 päivänä syyskuuta 2017Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, joka koski 1 päivänä kesäkuuta 2017 annettua tuomiota asiassa T-442/12. Komissio päätti aloittaa uudelleen Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuontia koskevan polkumyyntitutkimuksen, jonka perusteella hyväksyttiin asetus (EU) N:o 626/2012 siltä osin kuin se koskee asianomaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, ja jatkoi tutkimusta siitä ajankohdasta, jolloin lainvastaisuus ilmeni. Uudelleen aloittaminen rajoittuu vain yleisen tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanoon Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd:n osalta. Uudelleen aloittaminen ei vaikuttanut muihin tutkimuksiin.

2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

(8) Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (12) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden tarkastelua koskevan pyynnön, jäljempänä ’tarkastelupyyntö’.

(9) Tarkastelupyynnön esittivät 24 päivänä tammikuuta 2017 Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a., Alvinesa Alcoholera Vinicola SA ja Comercial Quimica Sarasa SL, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden osuus viinihapon kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia.

(10) Pyyntö perustui siihen, että Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(11) Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti kyseisen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 19 päivänä huhtikuuta 2017Euroopan unionin virallisessa lehdessä asiaa koskevan ilmoituksen (13), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

4. Tutkimus

4.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(12) Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2016 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2013 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

4.2 Tutkimuksen osapuolet

(13) Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille unionissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille.

(14) Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

4.3 Otanta

(15) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

4.3.1 Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(16) Koska Kiinassa toimii ilmeisen paljon vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otannan käyttöä.

(17) Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan sille vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Pyydettyihin tietoihin sisältyivät tuotantomäärää ja -kapasiteettia koskevat tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa nimittämään edustajan, joka voisi tehdä yhteistyötä komission kanssa otoksen valinnassa.

(18) Yksikään niistä 22 kiinalaisesta viejästä/tuottajasta, joihin otettiin yhteyttä, tai mitkään muutkaan kiinalaiset viejät/tuottajat eivät ilmoittautuneet eivätkä toimittaneet pyydettyjä tietoja.

4.3.2 Unionin tuottajia koskeva otanta

(19) Ennen vireillepanoa komissio otti yhteyttä tarkastelupyynnössä yksilöityihin unionin tuottajiin ja niihin järjestöihin varmistaakseen, oliko pyynnön esittäneiden unionin tuottajien edustavuus riittävä. Komissio keräsi myös tarvittavia tietoja voidakseen päättää mahdollisesta otannasta (vireillepanoilmoituksen 5.3 kohta).

(20) Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti alustavaan otokseen kuusi unionin tuottajaa, joiden myyntimäärä unionissa oli suurin 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2016 välillä. Näiden kuuden yrityksen osuus unionin tuotannonalan viinihapon kokonaismyyntimäärästä oli 86 prosenttia. Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

(21) Yksi unionin tuottaja, joka ei sisältynyt alustavaan otokseen, väitti että se pitäisi sisällyttää lopulliseen otokseen, jotta saataisiin parempi kuva unionin tuotannonalan tilanteesta. Kyseistä yritystä tuki unionin viinihapontuottajien Italian ammattijärjestö. Eräs toinen unionin tuottaja ilmoitti, että se ei halunnut osallistua toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun. Muita huomautuksia ei esitetty.

(22) Komissio katsoi, että saatujen huomautusten perusteella unionin tuottajien otanta ei ollut enää aiheellista.

4.3.3 Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

(23) Jotta voitiin päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otos, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin osallistumaan tutkimukseen. Osapuolia pyydettiin ilmoittautumaan toimittamalla komissiolle tiedot, joita pyydetään vireillepanoilmoituksen liitteessä II.

(24) Tämän lisäksi komissio otti vireillepanovaiheessa yhteyttä tarkastelupyynnössä yksilöityihin 10 tuojaan, joita pyydettiin selittämään toimintaansa ja täyttämään vireillepanoilmoituksen liite II. Etuyhteydettömille tuojille suunnattuun otantalomakkeeseen vastasi viisi yritystä. Niitä ei voitu kuitenkaan pitää tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuojina vaan käyttäjinä.

4.4 Kyselylomakkeet

(25) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille yhdeksälle unionin tuottajalle ja kuudelle käyttäjälle. Kyselylomakkeet lähetettiin myös 10 tuottajalle mahdollisissa markkinataloutta toteuttavissa kolmansissa maissa eli Argentiinassa, Australiassa, Brasiliassa, Chilessä ja Intiassa.

(26) Kyselyvastauksia saatiin seitsemältä unionin tuottajalta, neljältä käyttäjältä unionissa ja yhdeltä tuottajalta mahdollisessa markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa (Australia).

(27) Yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä.

4.5 Tarkastuskäynnit

(28) Komissio hankki ja tarkasti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja onko toimenpiteiden käyttöönotto unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Unionin tuottajat: — Alvinesa Alcoholera Vinicola SA, Daimiel, Espanja — Caviro Distillerie S.r.l., Faenza, Italia — Comercial Quimica Sarasa S.L., Girona, Espanja — Distillerie Bonollo S.p.A, Formigine, Italia — Giovanni Randi S.p.a, Faenza, Italia — ICV – Industria Chimica Valenzana S.p.A, Padova, Italia — Villapana S.p.A, Faenza, Italia b) Käyttäjät: — DuPont Nutrition Biosciences ApS, Kööpenhamina, Tanska — Saint-Gobain Construction Products UK Ltd, Leicestershire, Yhdistynyt kuningaskunta

B. TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1. Tarkastelun kohteena oleva tuote

(29) Tarkastelun kohteena on tällä hetkellä CN-koodiin ex 2918 12 00 (Taric-koodi 2918120090) kuuluva Kiinasta peräisin oleva viinihappo, lukuun ottamatta D-(-)-viinihappoa, jonka negatiivinen tasopolaroidun valon kierto on vähintään 12,0 astetta mitattuna vesiliuoksessa eurooppalaisen farmakopean menetelmän mukaan, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

(30) Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta käytetään viinissä, juomien ja elintarvikkeiden lisäaineena, kipsin palamista hidastavana aineena ja useissa muissa tuotteissa. Sitä saadaan joko viininvalmistuksen sivutuotteena, kuten unionin tuotannossa, jäljempänä ’luonnollinen tuotanto’, tai kemiallisella synteesillä petrokemiallisista yhdisteistä, kuten Kiinan tuotannossa, jäljempänä ’synteettinen tuotanto’. Ainoastaan L+-viinihappoa valmistetaan viininvalmistuksen sivutuotteista. Synteettisellä tuotantomenetelmällä voidaan valmistaa sekä L+- että DL-viinihappoa. Molemmat lajit kuuluvat tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ja niiden käyttötarkoitukset ovat päällekkäiset.

2. Samankaltainen tuote

(31) Katsottiin, että Kiinassa tuotetulla ja unioniin viedyllä tarkastelun kohteella olevalla tuotteella, — vientiä harjoittavien tuottajien Kiinassa tuottamalla ja Kiinan kotimarkkinoilla myymällä tuotteella, — vertailumaassa tuotetulla ja myydyllä tuotteella ja — unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1. Alustavat huomautukset

(32) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

(33) Hangzhou Biokingin vienti jätettiin polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevan analyysin ulkopuolelle 2 kappaleessa mainitun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 332/2012 nojalla. Jäljempänä esitetty analyysi perustuu yksinomaan toimenpiteiden alaisten viejien/tuottajien harjoittamaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiin.

(34) Yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, kuten 27 kappaleessa todetaan. Sen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että komissio voisi soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa, koska yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toiminut yhteistyössä. Komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta mitään huomautuksia tai pyyntöä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan puoleen kääntymisestä tätä varten.

(35) Tämän perusteella päätelmät polkumyynnin esiintymisestä sekä polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin ja erityisesti seuraaviin: i) tarkastelupyyntöön sisältyvät tiedot; ii) jäsenvaltioiden komissiolle perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’; iii) Kiinan vientitilastojen tietokannasta saadut tiedot, jäljempänä ’Kiinan tietokanta’; iv) Global Trade Atlas-tietokannan tiedot, jäljempänä ’GTA-tietokanta’; v) julkisesti saatavilla olevat tiedot, kuten yritysten verkkosivustoilla olevat tiedot, ja otteet verkossa saatavilla olevien markkinatutkimusyritysten julkaisuista; vi) aiemmissa tutkimuksissa (14) kerätyt tiedot.

2. Polkumyynti

(36) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se aikoo käyttää Argentiinaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisena markkinataloutta toteuttavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, ja pyysi niitä esittämään huomautuksia valinnasta. Asiasta ei esitetty huomautuksia.

(37) Komissio otti yhteyttä Argentiinan viranomaisiin ja kahteen tiedossa olevaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajaan Argentiinassa ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä. Toinen argentiinalainen tuottaja lopetti tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja toinen kieltäytyi toimimasta yhteistyössä.

(38) Samanaikaisesti komissio pyysi muissa mahdollisissa vertailumaissa (Australia, Brasilia, Chile ja Intia) tiedossa olevaa kahdeksaa tuottajaa ja kahta tuottajajärjestöä toimimaan yhteistyössä ja oli myös yhteydessä näiden maiden asianomaisiin viranomaisiin ja pyysi niitä toimittamaan sellaisten tuottajajärjestöjen ja tuottajien nimet ja osoitteet, joiden tiedetään tuottavan ja myyvän tarkastelun kohteena olevaa tuotetta niiden markkinoilla.

(39) Yksi australialainen tuottaja suostui ensin toimimaan yhteistyössä mutta toimitti puutteellisen vastauksen, jossa ei ollut mitään määrällisiä tietoja ja jota ei voitu ottaa huomioon.

(40) Yksikään muu tuottaja mistään mahdollisesta vertailumaasta ei ilmoittautunut.

(41) Koska yksikään vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio määritti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla millä tahansa hyväksyttävällä perusteella.

(42) Näin ollen komissio laski normaaliarvon tarkastelupyynnössä toimitettujen tietojen eli yhden argentiinalaisen tuottajan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimaisten laskutushintojen perusteella. Argentiinan käyttö normaaliarvon perustana on johdonmukaista sen kanssa, että Argentiinaa käytettiin vertailumaana aiemmissa tutkimuksissa (15). Tämä katsottiin sopivimmaksi menetelmäksi sen takia, ettei luotettavampia tietoja ollut saatavilla yhteistyön puuttumisen vuoksi.

(43) Tutkimuksessa vahvistettiin, että Argentiinassa tuotettu tarkasteltavana oleva tuote tuotettiin luonnollisella prosessilla, kun taas Kiinassa käytettiin edullisempaa synteettistä prosessia. Argentiinassa käytettyjen raaka-aineiden kustannuksia oikaistiin näin ollen tuotantomenetelmien kustannuserojen huomioon ottamiseksi.

(44) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tässä tarkastelussa sovellettu vertailumaahan perustuva menetelmä oli vastoin EU:n velvollisuuksia Maailman kauppajärjestön, jäljempänä ’WTO’, puitteissa. Se viittasi erityisesti siihen, että Kiinan kansantasavallan WTO:hon liittymistä koskevan pöytäkirjan 15 kohdan voimassaolo päättyi 11 päivänä joulukuuta 2016, minkä jälkeen vertailumaahan perustuvan menetelmän käyttö ei ollut enää perusteltua.

(45) Komissio muistuttaa, että sovellettavan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan normaaliarvo määritetään vertailumaan tietojen perusteella. Sen vuoksi väite hylättiin.

2.1 Changmao Biochemical

2.1.1 Normaaliarvo

(46) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja Changmao Biochemical, johon sovellettiin yksilöllistä tulia, eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, niiden myyntihinnoista tai kustannuksista Kiinan kotimarkkinoilla ei ollut käytettävissä tietoja normaaliarvon määrittämistä varten. Normaaliarvo määritettiin tämän vuoksi perusasetuksen 18 artiklan perusteella käyttämällä käytettävissä olevia tietoja (ks. 34 kappale).

(47) Komissio tarkasteli ensin, voitaisiinko normaaliarvo määrittää Changmao Biochemicalin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen perusteella soveltamalla perusasetuksen 2 artiklan 3 kohtaa. Vientihinnan määrittämistä varten pohdittiin Kiinan tietokantaan kirjattujen tietojen käyttämistä. Vaikka Kiinan tietokantaan on kirjattu tietoja kiinalaisten yritysten vientimyynnistä, siinä raportoidaan vain kunkin yrityksen viemä määrä muttei vastaavia arvoja. Tästä syystä Changmao Biochemicalin vientihintoja ei ollut mahdollista laskea tällä perusteella.

(48) Koska luotettavampiakaan tietoja ei ollut käytettävissä, komissio laski normaaliarvon tarkastelupyynnössä toimitettujen tietojen eli yhden argentiinalaisen tuottajan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimaisten laskutushintojen perusteella.

2.1.2 Vientihinnat

(49) Koska Changmao Biochemical ei toiminut yhteistyössä, sen vientihinnat määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

2.1.3 Vertailu

(50) Komissio vertasi normaaliarvoa ja edellä esitetyn mukaisesti vahvistettua vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, vientihintaa ja normaaliarvoa oikaistiin hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

(51) Vientihintaan tehtiin oikaisuja merirahti- (0,07 euroa/kg), käsittely- (0,007 euroa/kg) ja maakuljetuskustannusten (0,014 euroa/kg) huomioon ottamiseksi tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella.

(52) Kiinan tulliviranomaisten julkaiseman tuonti- ja vientitullitariffien mukaan arvonlisävero, jäljempänä ’alv’, tarkastelun kohteena olevan tuotteen viennistä palautettiin vain osittain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; viennistä peritään 17 prosentin vero, josta palautetaan 9 prosenttia. Sen vuoksi komissio otti huomioon sekä normaaliarvot että vientihinnat, joihin sisältyy alv, ja oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa niin, että se vastasi vientiin sovellettavaa alv-astetta palautuksen jälkeen. Normaaliarvoa oikaistiin 8 prosentilla.

(53) Vuotta 2016 koskevan vuosikertomuksensa (16) mukaan Changmao Biochemical valmisti tarkastelun kohteena olevaa tuotetta synteettisellä tuotantomenetelmällä ja argentiinalainen tuottaja käytti luonnollista tuotantomenetelmää. Hieman tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen julkaistun markkinatutkimuksen (17) mukaan synteettinen viinihappo on ”paljon edullisempi vaihtoehto” kuin luonnollinen viinihappo. Tässä tutkimuksessa ei ollut saatavilla tarkkoja tietoja valmistuskustannuksista. Tuotantomenetelmien erojen huomioon ottamiseksi tarkastelupyynnön perusteella määritettyä normaaliarvoa alennettiin sen vuoksi [30–40] prosenttia (18) luonnollisen ja synteettisen valmistusprosessin kustannusten keskimääräisten erojen huomioon ottamiseksi; tiedot saatiin osittaisesta välivaiheen tarkastelusta, joka päätettiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 626/2012. Tarkastelun kohteena olevan tuotteen myyntihintojen ja osittaisessa välivaiheen tarkastelussa määritetyn Argentiinan laskennallisen arvon välistä eroa sovellettiin normaaliarvoon, joka määritettiin tässä tarkastelussa 48 kappaleen mukaisesti. Osittaisessa välivaiheen tarkastelussa määritetty laskennallinen arvo perustui Argentiinan tuotantokustannuksiin, ja siinä korvattiin Argentiinassa käytetyn raaka-aineen hinta bentseenin (jota käytetään synteettisessä tuotantomenetelmässä) keskimääräisellä markkinahinnalla ja lisättiin siihen tietty määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.

(54) On syytä huomata, että tässä tutkimuksessa, toisin kuin täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 626/2012, polkumyyntimarginaalin laskemisessa ei otettu huomioon tuotelajien L+ ja DL mahdollisia eroja, jotka mainitaan 30 kappaleessa. Tämä johtuu siitä, että kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt yhteistyötä, minkä vuoksi viedyistä tuotelajeista ei saatu mitään tietoja.

2.1.4 Polkumyyntimarginaali

(55) Komissio vertasi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja edellä tarkoitettua painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

(56) Tällä perusteella Changmao Biochemicalin painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla tullaamattomana – oli yli 70 prosenttia.

(57) Jos normaaliarvoon ei tehtäisi mitään oikaisuja tuotantomenetelmän erojen huomioon ottamiseksi, Changmao Biochemicalille määritetty normaaliarvo perustuisi yksinomaisesti tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin. Jos näin määritettyä normaaliarvoa verrataan vientihintaan, polkumyyntimarginaali olisi yli 170 prosenttia. Polkumyyntilaskelmat tehtäisiin vertaamalla edellä esitetyn mukaisesti määritettyjä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. Komissio katsoo kuitenkin, että normaaliarvon oikaisu on perusteltu, kuten 53 kappaleessa todetaan.

(58) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjät ja eräs EU-tuottajien järjestö kiistivät komission omaksuman lähestymistavan, kun otetaan huomioon yleisen tuomioistuimen 3 päivänä toukokuuta 2018 asiassa T-431/12 Distillerie Bonollo SpA ym. v. neuvosto (19) antama tuomio. Koska tuomion vastustamisen määräaika ei ole vielä päättynyt, sen pohjalta ei voida tehdä lopullisia päätelmiä tässä vaiheessa.

2.2 Ninghai Organic

(59) Vaikka Ninghai Organicin markkinatalouskohtelu peruutettiin täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 626/2012 (ks. 4 kappale), siihen sovelletaan edelleen yksilöllistä tullia. Ninghai Organic ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa (ks. 18 kappale).

2.2.1 Normaaliarvo

(60) Koska yksikään vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä, kuten 41 ja 42 kappaleessa todetaan, komissio määritti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla millä tahansa hyväksyttävällä perusteella eli tarkastelupyynnössä toimitettujen yhden argentiinalaisen tuottajan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimaisten laskutushintojen perusteella.

2.2.2 Vientihinnat

(61) Koska Ninghai Organic ei toiminut yhteistyössä, sen vientihinnat määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti niiden tietojen perusteella, jotka sisältyivät 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan unioniin suuntautuneesta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2.2.3 Vertailu

(62) Komissio vertasi normaaliarvoa ja edellä esitetyn mukaisesti vahvistettua vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, vientihintaa ja normaaliarvoa oikaistiin hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

(63) Vientihintaan tehtiin oikaisuja merirahti- (0,07 euroa/kg), käsittely- (0,007 euroa/kg) ja maakuljetuskustannusten (0,014 euroa/kg) huomioon ottamiseksi tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella.

(64) Kiinan tulliviranomaisten julkaiseman tuonti- ja vientitullitariffien mukaan arvonlisävero tarkastelun kohteena olevan tuotteen viennistä palautettiin vain osittain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; viennistä peritään 17 prosentin vero, josta palautetaan 9 prosenttia. Sen vuoksi komissio otti huomioon sekä normaaliarvot että vientihinnat, joihin sisältyy alv, ja oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa niin, että se vastasi vientiin sovellettavaa alv-astetta palautuksen jälkeen. Normaaliarvoa oikaistiin 8 prosentilla.

(65) Tarkastelupyynnön ja aiemman toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun mukaan Ninghai Organic valmisti tarkastelun kohteena olevaa tuotetta synteettisellä tuotantomenetelmällä ja argentiinalainen tuottaja käytti luonnollista tuotantomenetelmää. Sen vuoksi normaaliarvoa oikaistiin 53 kappaleessa kuvatulla tavalla.

(66) Tuotelajien L+ ja DL mahdollisten erojen osalta ei tehty oikaisua 54 kappaleessa esitetyistä syistä.

2.2.4 Polkumyyntimarginaali

(67) Komissio vertasi normaaliarvoa ja edellä esitetyn mukaisesti määritettyä painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

(68) Tällä perusteella Ninghai Organicin painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – oli yli 70 prosenttia.

(69) Jos normaaliarvoa ei oikaistaisi tuotantomenetelmän erojen huomioon ottamiseksi, normaaliarvoa voitaisiin verrata 60 ja 61 kappaleen mukaisesti määritettyyn vientihintaan, jota on oikaistu asianmukaisesti 62–64 kappaleen mukaisesti. Näin laskettu polkumyyntimarginaali oli yli 170 prosenttia. Komissio katsoo kuitenkin, että normaaliarvon oikaisu on perusteltu.

(70) Kuten edellä, polkumyyntilaskelmat tehtäisiin molemmissa tapauksissa vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja edellä esitetyn mukaisesti määritettyä painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

(71) Pyynnön esittäjien ja erään EU-tuottajien järjestön väite, joka esitettiin 58 kappaleessa Changmao Biochemicalin osalta ja joka koski sitä, että tuotantomenetelmän erojen perusteella ei pitäisi tehdä oikaisua, esitettiin myös Ninghai Organicin tuotantomenetelmän eroja koskevan oikaisun osalta (ks. 65 kappale). Nämä osapuolet kiistivät siten myös 68 kappaleessa vahvistetun polkumyyntimarginaalin oikeellisuuden. Väite hylättiin 58 kappaleessa esitetyistä syistä.

2.3 Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

(72) Kiinalaiset tuottajat veivät 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan mukaan alle seitsemän tonnia tarkastelun kohteena olevaa tuotetta, johon sovellettiin jäännöstullia. Kun otetaan huomioon tämä mitätön määrä, jonka osuus on vain 0,4 prosenttia toimenpiteiden alaisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneesta viennistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, muille kiinalaisille yrityksille ei laskettu polkumyyntimarginaalia.

2.4 Polkumyyntiä koskevat päätelmät

(73) Niiden kahden yrityksen osalta, joihin sovellettiin yksilöllistä polkumyyntimarginaalia, vahvistettiin polkumyynnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 56 ja 68 kappale). Vahvistetun polkumyynnin taso oli yli 70 prosenttia molempien yritysten osalta. Koska näiden kahden yrityksen osuus yhdessä oli yli 99 prosenttia toimenpiteiden alaisesta kiinalaisesta viennistä, pääteltiin, että Kiinan harjoittama polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

(74) Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintymistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio tutki, olisiko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, kiinalaisten vientikäyttäytyminen muissa kolmansissa maissa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

(75) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä perustuvat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin eli 35 kappaleessa mainittuihin lähteisiin.

(76) Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva analyysi perustui yksinomaisesti toimenpiteiden alaisiin tuottajiin eli kaikkiin muihin kiinalaisiin tuottajiin kuin Hangzhou Biokingiin liittyviin tietoihin (ks. 33 kappale).

3.1 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

(77) Toimenpiteiden alaisten kiinalaisten tuottajien tuotantokapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yhteensä 54 000 tonnia. Tiedot saatiin tarkastelupyynnöstä, ja niitä verrattiin kiinalaisten tuottajien yritysten verkkosivustoilta saatuihin ja aiemmissa tutkimuksissa (20) kerättyihin tietoihin ja täydennettiin tarvittaessa.

(78) Julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella Kiinan kotimarkkinoiden kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvioitiin noin 8 500 tonniksi vuodessa (21). Kun otetaan huomioon tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Kiinaan GTA-tietokannan mukaan (noin 300 tonnia), Kiinan arvioitu kotimarkkinamyynti on yhteensä (Hangzhou Bioking mukaan luettuna) noin 8 200 tonnia. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, arvioitiin, että toimenpiteiden alaisten kiinalaisten tuottajien kotimarkkinamyynnin osuus kaikesta Kiinan kotimarkkinamyynnistä oli sama kuin niiden osuus Kiinan koko tuotantokapasiteetista. Tämän olettamuksen perusteella toimenpiteiden alaisten kiinalaisten tuottajien kotimarkkinamyynniksi arvioitiin [6 200–6 600] (22) tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(79) Kiinan kokonaisvienti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (mukaan luettuna Hangzhou Bioking) oli 33 300 tonnia ja toimenpiteiden alaisten kiinalaisten tuottajien vienti oli [20 000–25 000] tonnia Kiinan tietokannan mukaan. Kun otetaan huomioon edellä määritetty kotimarkkinamyynti, tämä tarkoittaa, että Kiinan kokonaistuotanto on noin 41 500 tonnia, josta [26 000–30 000] tonnia valmistavat toimenpiteiden alaiset tuottajat.

(80) Toimenpiteiden alaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti oli [24 000–28 000] tonnia.

(81) Kiinan kotimarkkinoiden kulutuksesta, tuotantokapasiteetista, tuotannosta ja viennistä 77–80 kappaleessa tehtyjen havaintojen perusteella tehtiin seuraavat päätelmät: — Kiinan kotimarkkinoiden kulutus on vain 16 prosenttia toimenpiteiden alaisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetista. — Toimenpiteiden alaiset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat voimakkaasti vientiin suuntautuneita, mikä tulee esiin siinä, että ne vievät tuotannostaan yli 75 prosenttia. — Toimenpiteiden alaisten tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle 55 prosenttia. Kun otetaan huomioon kotimarkkinoiden rajoitettu koko, alhaisen kapasiteetin käyttöasteen kohottaminen tarkoittaa viennin lisääntymistä. — Toimenpiteiden alaisten tuottajien käyttämättömän kapasiteetin osuus unionin kulutuksesta on [110–120] prosenttia.

(82) Markkinatietojen (23) mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimaisen kysynnän Aasian ja Tyynenmeren alueella odotetaan olevan 6,8 prosenttia vuosina 2014–2020. Tähän prosenttiosuuteen ja Kiinan kotimarkkinoiden kysyntään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla perustuvan ekstrapoloinnin tuloksena Kiinan kotimarkkinoiden arvioiduksi kysynnäksi saadaan 13 500 tonnia vuonna 2022. Tämä on edelleen merkittävästi vähemmän kuin Kiinan tuotantokapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(83) Lisäksi on huomattava, että Hangzhou Bioking kasvatti tuotantokapasiteettiaan [8 000–13 000] tonnia vuodessa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Se korvasi olemassa olevan tehtaan uudella tuotantolinjalla, joka tuottaa 25 000 tonnia vuodessa (24). Tämä kasvattaa entisestään epätasapainoa Kiinan kotimarkkinoiden tuotantokapasiteetin ja kysynnän välillä.

(84) Edellä esitetyistä syistä päätellään, että toimenpiteiden alaisilla kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin säilyttää asemansa vientimarkkinoillaan tai parantaa sitä.

3.2 Kiinalaisten vientikäyttäytyminen muissa kolmansissa maissa

(85) Koska toimenpiteiden alaiset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja ei ollut mahdollista analysoida täysin erillään Hangzhou Biokingistä. Tämä johtuu siitä, että vientitilastot sisältävään Kiinan tietokantaan kirjataan vain kunkin yrityksen viemä määrä muttei sitä vastaavaa arvoa. Kiinan tietokannan mukaan Hangzhou Biokingin vienti kolmansiin maihin oli alle viidennes Kiinan kokonaisviennistä näihin maihin, joten muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa Kiinan kokonaisvientiä koskevien tietojen katsottiin olevan edustavia toimenpiteiden alaisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientikäyttäytymisen osalta.

(86) Kun verrattiin Kiinasta muualle maailmaan suuntautuvan viennin keskimääräistä hintaa, joka ilmoitettiin Kiinan tietokannassa oikaistuna noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja Changmao Biochemicalille ja Ninghai Organicille edellä määritettyä normaaliarvoa, saatiin polkumyyntimarginaali, joka oli yli 70 prosenttia sen jälkeen, kun sovellettiin 53 kappaleessa kuvattuja tuotantomenetelmää koskevia oikaisuja. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viiden suurimman kolmannen maan eli tärkeysjärjestyksessä Intian, Venäjän, Yhdysvaltojen, Turkin ja Australian vientimarkkinoiden osuus oli 69 prosenttia Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvasta kokonaisviennistä, ja lasketut polkumyyntimarginaalit olivat yli 70 prosenttia kaikilla näillä markkinoilla (72–87 prosenttia).

(87) Jos normaaliarvo perustuisi tarkastelupyyntöön sisältyvään normaaliarvoon eikä sitä oikaistaisi tuotantoprosessin erojen huomioon ottamiseksi, polkumyyntimarginaali olisi yli 170 prosenttia. Komissio katsoo kuitenkin, että normaaliarvon oikaisu on perusteltu.

(88) Sen vuoksi pääteltiin, että toimenpiteiden alaisten kiinalaisten tuottajien vienti kolmansien maiden markkinoille tapahtui polkumyyntihinnoilla.

3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(89) Kiinan kotimarkkinoilla on merkittävää ylikapasiteettia, mikä saattaa pakottaa toimenpiteiden alaiset kiinalaiset tuottajat etsimään vaihtoehtoisia markkinoita käyttämättömälle kapasiteetilleen.

(90) Unionin markkinat ovat selvästi suurimmat maailmassa, ja markkinatietojen (25) mukaan niiden osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen globaalista kysynnästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 35 prosenttia. GTA-tietokannan mukaan Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuneen viennin keskimääräinen FOB-hinta (vapaasti aluksessa) oli 6–8 prosenttia korkeampi kuin Kiinasta muualle maailmaan (26) suuntautuneen viennin hinta samalla jaksolla. Sen vuoksi komissio päätteli, että unionin markkinat ovat houkuttelevat kiinalaisen viennin kannalta, koska unionin markkinoille suuntautuvasta myynnistä saattaa saada suuremmat voitot kuin muille vientimarkkinoille suuntautuvasta myynnistä.

(91) Lisäksi se, että toimenpiteiden alaiset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta edelleen vieneet unioniin merkittäviä määriä – 8 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla – vahvistaa niiden olevan edelleen erittäin kiinnostuneita unionin markkinoista.

(92) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla niiden kahden kiinalaisen tuottajan, joihin sovellettiin yksilöllisiä toimenpiteitä, viennistä alle 30 prosenttia suuntautui unioniin. Voidaan kohtuudella odottaa, että jos toimenpiteet kumotaan, ne kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joihin sovelletaan tällä hetkellä yksilöllisiä tulleja, lisäisivät unioniin suuntautuvaa vientiään. Kohtuudella voidaan myös odottaa, että muut kiinalaiset tuottajat, joiden vienti on tällä hetkellä erittäin vähäistä (7 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) korkean jäännöstullin vuoksi, ryhtyisivät viemään unioniin merkittäviä määriä.

3.4 Päätelmät

(93) Voidaan siis todeta, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana määritetyt polkumyyntimarginaalit, suuri tuotantokapasiteetti, korkea käyttämätön kapasiteetti yhdistettynä Kiinan vientikäyttäytymiseen muissa kolmansissa maissa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus osoittavat, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti unioniin suuntautuvan viennin merkittävään kasvuun. Kun otetaan huomioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana todetut polkumyyntimarginaalit, on myös todennäköistä, että tuleva vienti tapahtuisi merkittävillä polkumyyntihinnoilla. Sen vuoksi komissio päätteli, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.

D. VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1. Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(94) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta tuotti yhdeksän tuottajaa unionissa. Näistä yhdeksästä tuottajasta seitsemän toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseisten seitsemän tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta eli tässä tapauksessa yli 60 prosentista samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’ perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

(95) Unionin tuotannoksi vahvistettiin 18 900 tonnia, mikä on 64 prosenttia unionin arvioidusta kokonaistuotannosta, jossa ovat mukana kaksi muuta unionin tuottajaa (yhteensä 29 661 tonnia (27)).

(96) Vahinkoanalyysissä vahinkoindikaattoreita arvioitiin unionin tuotannon suurimman osuuden tasolla tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tarkastettujen tietojen perusteella.

(97) Unionin tarkastelun kohteena olevan tuotteen markkinoilla on suhteellisen pieni määrä tuottajia, joista suurin osa on pk-yrityksiä. Lukuun ottamatta yhtä tuottajaa, joka tuottaa ainoastaan viinihappoa, kaikki muut tuottajat ovat vertikaalisesti integroituneita, ja niiden päätoimintaa on alkoholin valmistaminen viinisakasta; tarkastelun kohteena olevaa tuotetta syntyy kyseisen prosessin sivutuotteena.

(98) Tämän tutkimuksen tarkastelujakso on osittain päällekkäinen 5 kappaleessa tarkoitetun tutkimuksen tarkastelujakson kanssa vuoden 2013 ja osittain vuoden 2014 osalta. Kuten 96 kappaleessa todetaan, tässä tutkimuksessa vahinkoa koskevia asioita arvioitiin unionin tuotannon suurimman osuuden tasolla tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tarkastettujen tietojen perusteella. Edellä olevassa 5 kappaleessa tarkoitetussa tutkimuksessa makrotaloudellisia vahinkoindikaattoreita, kuten tuotanto- ja myyntimäärää ja markkinaosuutta, arvioitiin kaikkia unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella. Sen vuoksi joidenkin indikaattoreiden arvot eroavat toisistaan tässä tutkimuksessa ja 5 kappaleessa tarkoitetussa tutkimuksessa.

2. Unionin kulutus

(99) Unionin kulutus määritettiin seuraavien perusteella: unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymät määrät, unioniin kolmansista maista tuodut määrät (14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella), Kiinasta tuleva tuonti (14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokannan perusteella) ja muiden unionin tuottajien myyntimäärä, jota koskevat tiedot saatiin tarkastelupyynnöstä.

(100) Kulutus unionissa väheni vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia. Kysyntä pieneni 10 prosenttia vuodesta 2013 vuoteen 2014 ja pysyi vuoden 2014 tasolla sen jälkeen. Periaatteessa tarkastelun kohteena olevan tuotteen kysyntä riippuu ulkoisista tekijöistä, kuten ilmasto-olosuhteista, jotka vaikuttavat sen kulutukseen viinisektorilla. Rakennussektorilla kulutus voi vaihdella yleisesti rakennustuotannon määrän mutta myös korvaavien tuotteiden käytön mukaan. Taulukko 1 Unionin kulutus 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kokonaiskulutus (tonnia) 25 455 22 931 23 767 22 610 Indeksi (2013 = 100) 100 90 93 89 Lähde: Tarkastelupyyntö, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, tarkastetut kyselyvastaukset

3. Kiinasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta

3.1 Määrä ja markkinaosuus

i) Kokonaistuonti Kiinasta

(101) Voidakseen arvioida kokonaistilanteen unionin markkinoilla komissio arvioi myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaistuonnin määrän (johon siis sisältyy sen yrityksen tuonti, johon ei sovelleta toimenpiteitä, eli Hangzhou Biokingin). Kiinasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärän todettiin vähentyneen 47 prosenttia tarkastelujakson aikana. Se putosi vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä [9 000–11 000] tonnista [5 000–6 000] tonniin, jota vastaava markkinaosuus oli [20–30] prosenttia. Kun otetaan huomioon, että vain yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan ei sovellettu toimenpiteitä, kokonaismääriä koskevat luvut ja toimenpiteiden kohteena oleviin viejiin liittyvät luvut on esitettävä vaihteluväleinä tai indeksoituna luottamuksellisuussyistä. Taulukko 2 Kiinasta tulevan kokonaistuonnin määrä ja markkinaosuus 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan kokonaistuonnin määrä (tonnia) [9 000 –11 000 ] [8 000 –9 000 ] [6 000 –8 000 ] [5 000 –6 000 ] Indeksi (2013 = 100) 100 82 65 53 Kiinasta tulevan kokonaistuonnin markkinaosuus (%) [40–50] [30–40] [25–35] [20–30] Indeksi (2013 = 100) 100 91 70 60 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

ii) Kiinasta tuleva toimenpiteiden alainen tuonti

(102) Polkumyyntitoimenpiteiden alaisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontimäärä unioniin väheni 49 prosenttia ja oli [1 600–1 900] tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa [7–10] prosentin markkinaosuutta; se oli pienentynyt tarkastelujakson alun [11–14] prosentista. Taulukko 3 Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin määrä (tonnia) [3 100 –3 700 ] [2 300 –2 800 ] [1 900 –2 300 ] [1 600 –1 900 ] Indeksi (2013 = 100) 100 82 66 51 Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin markkinaosuus [11–14] % [10–13] % [8–11] % [7–10] % Indeksi (2013 = 100) 100 91 70 58 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

iii) Kiinasta tuleva muu kuin toimenpiteiden alainen tuonti

(103) Tarkastelujakson aikana Kiinasta unioniin tulevan muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin määrä kehittyi seuraavasti: Taulukko 4 Kiinasta tulevan muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin määrä (tonnia) [7 000 –8 000 ] [6 000 –7 000 ] [4 000 –5 000 ] [3 000 –4 000 ] Tuonnin määrä Indeksi (2013 = 100) 100 82 65 54 Kiinasta tulevan muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin markkinaosuus (%) [25–35] [20–30] [20–30] [10–20] Markkinaosuus Indeksi (2013 = 100) 100 91 70 60 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

(104) Kiinasta tulevan muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin määrä edustaa suurinta osaa Kiinasta tulevasta tuonnista. Se väheni tarkastelujaksolla 46 prosenttia ja noudatteli erittäin tiiviisti toimenpiteiden alaisen tuonnin suuntausta. Sen osuus Kiinan kokonaisviennistä unioniin pysyi siis vakaana tarkastelujaksolla.

3.2 Hinnat ja hinnan alittavuus

i) Toimenpiteiden alaisen tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

(105) Seuraavassa taulukossa esitetään Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräiset CIF-hinnat EU:n rajalla. Taulukko 5 Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräinen hinta 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin hinta (euroa/tonni) 2 731 2 706 2 443 1 895 Indeksi (2013 = 100) 100 99 89 69 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

(106) Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräinen yksikkömyyntihinta CIF-tasolla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 1 895 euroa/tonni eli se aleni tarkastelujakson aikana 31 prosenttia.

(107) Hinnan alittavuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettiin vertaamalla seuraavia: a) yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittama painotettu keskimääräinen myyntihinta oikaistuna noudettuna lähettäjältä -tasolle sekä b) asianomaisesta maasta tulevassa toimenpiteiden alaisessa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettu keskimääräinen hinta, joka on määritetty CIF-tasolla 14 artiklan 6 kohdan tietokannan tietojen perusteella ja johon on lisätty sovellettavat tuonti- ja polkumyyntitullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset.

(108) Kuten 27 kappaleessa mainitaan, Kiinasta vietyjä tuotelajeja ei voitu määrittää, koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Sen vuoksi vertailu tuotelajeittain ei ollut mahdollinen. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 19 prosenttia.

ii) Kiinasta tulevan muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin hinnat

(109) Tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevan muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin hinnat alenivat tarkastelujaksolla 34 prosenttia. Muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan hieman korkeammat tai samalla tasolla kuin polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat (28). Muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Taulukko 6 Kiinasta tulevan muun kuin toimenpiteiden alaisen tuonnin hinnat 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiinasta tulevan tuonnin, johon sovelletaan nollatullia, hinta (euroa/tonni) [2 900 –3 100 ] [2 800 –3 000 ] [2 300 –2 500 ] [1 900 –2 100 ] Indeksi (2013 = 100) 100 94 79 66 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

4. Tuonti muista kolmansista maista

(110) Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa. Taulukko 7 Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia) 250 139 20 4 Indeksi (2013 = 100) 100 56 8 2 Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (%) 1 1 0 0 Indeksi (2013 = 100) 100 62 9 2 Tuontihinta (euroa/tonni) 3 307 2 931 Ei sovelleta Ei sovelleta Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

(111) Tuonti muista kolmansista maista oli erittäin vähäistä ja lähes loppui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuonti putosi 250 tonnista käytännössä nollaan vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tuonnin hinnat ylittivät Kiinasta tulevan tuonnin hinnat. Ne alittivat unionin tuotannonalan keskimääräisen hintatason vuosina 2013 ja 2014. Vuonna 2015 tuotu määrä oli erittäin pieni (9 tonnia) ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla käytännössä nolla. Tämän vuoksi näiden vuosien keskimääräisiä hintoja ei pidetty edustavina tai merkityksellisinä. Muiden kolmansien maiden vienti oli joka tapauksessa vähäpätöistä, koska niiden markkinaosuus oli koko tarkastelujakson ajan enintään 1 prosentti.

5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

(112) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

(113) Kuten johdanto-osan 94 kappaleessa on esitetty, arviointi perustui suurimpaan osaan unionin tuotantoa yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien toimittamien tietojen perusteella.

6. Tuotanto

(114) Unionin tuotanto kasvoi kaikkiaan 22 prosenttia vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se pysyi vakaana vuosina 2013–2014, kasvoi 10 prosenttiyksikköä vuosina 2014–2015 ja vielä 11 prosenttia vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantokustannukset riippuvat enimmäkseen raaka-aineen hinnasta, johon kohdistuu kausivaihteluja, kohonneet tuotantotasot eivät korreloineet kokonaistuotantokustannusten tai unionin tuotannonalan kannattavuuden kanssa. Taulukko 8 Tuotantomäärä 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (tonnia) 15 432 15 580 17 055 18 900 Indeksi (2013 = 100) 100 101 111 122 Lähde: Kyselyvastaukset

7. Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(115) Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Kasvu johtuu pääasiassa investoinnista, jonka yksi unionin tuottaja teki vuonna 2015.

(116) Kapasiteetin käyttöaste kasvoi jatkuvasti eli 43 prosentista 50 prosenttiin vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (siis 7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla). Kapasiteetin käyttöasteen kasvu oli tulosta tuotantomäärän kasvusta, joskin tuotantokapasiteetti kasvoi heikommin. Kapasiteetin käyttöaste ei kuitenkaan ole ratkaisevassa asemassa keskimääräisten tuotantokustannusten merkittävässä alenemisessa, joka todettiin tarkastelujaksolla 127 kappaleessa esitetyistä syistä. Taulukko 9 Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantokapasiteetti (tonnia) 35 604 35 604 36 804 37 590 Indeksi (2013 = 100) 100 100 103 106 Kapasiteetin käyttöaste (%) 43 44 46 50 Indeksi (2013 = 100) 100 101 107 116 Lähde: Kyselyvastaukset

8. Myyntimäärä

(117) Unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi tarkastelujaksolla 33 prosenttia. Merkittävintä kasvu oli vuosina 2014–2015, jolloin se oli 43 prosenttia. Vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä suuntaus kääntyi ja myyntimäärä pieneni 11 prosenttia. Taulukko 10 Unionin tuotannonalan myyntimäärä 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (tonnia) 6 984 7 265 10 367 9 273 Indeksi (2013 = 100) 100 104 148 133 Lähde: Kyselyvastaukset

(118) Myyntimäärä määritettiin kaikille unionin tuottajille unionin tuotannonalan tosiasiallisten myyntimäärien perusteella (ks. 96 kappale) ja muille unionin tuottajille tarkastelupyynnössä toimitettujen tietojen perusteella (29). Taulukko 11 Kaikkien unionin tuottajien kokonaismyyntimäärä 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (tonnia) [13 500 –15 500 ] [12 500 –15 000 ] [15 000 –17 000 ] [16 500 –17 500 ] Indeksi (2013 = 100) 100 [90–100] [110–120] [115–125] Lähde: Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö

(119) Kokonaismyynnin lisääntyminen ei ollut yhtä merkittävää kuin unionin tuotannonalan myyntimäärän. Tällä perusteella vahvistettu myyntimäärä oli vähentynyt verrattuna 3 kappaleessa mainitussa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettuun myyntimäärään. Näin ollen vuoden 2010 (joka oli aiemman toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso) ja vuoden 2013 välillä myyntimäärä väheni [25–35] prosenttia eli 20 623 tonnista [13 500–15 500] tonniin. Tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla todetusta myyntimäärän kasvusta huolimatta myyntimäärä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli näin ollen pienempi kuin keskimääräinen myyntimäärä aiemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa.

9. Markkinaosuus

(120) Unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan 14 prosenttiyksikköä eli se kasvoi vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 29 prosentista 43 prosenttiin. Tässä kasvussa tulee esiin se, että kulutuksen vähenemisestä huolimatta unionin tuotannonalan myynti kasvoi tarkastelujaksolla. Taulukko 12 Unionin tuotannonalan markkinaosuus 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Markkinaosuus (%) 27 32 44 41 Indeksi (2013 = 100) 100 115 152 146 Lähde: Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

(121) Kaikkien unionin tuottajien markkinaosuuden kasvu ei ollut niin merkittävä kuin unionin tuotannonalan markkinaosuuden kasvu. Kaikkien unionin tuottajien markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 32 prosenttia eli [50–60] prosentista [70–80] prosenttiin. Taulukko 13 Kaikkien unionin tuottajien markkinaosuus 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin tuottajien markkinaosuus (%) [50–60] [60–70] [65–75] [70–80] Kaikkien unionin tuottajien markkinaosuus Indeksi (2013 = 100) 100 107 124 132 Lähde: Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

10. Kasvu

(122) Unionin kulutus pieneni vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 11 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla lisääntyi ja sen markkinaosuus kasvoi 14 prosenttiyksikköä.

11. Työllisyys

(123) Unionin tuotannonalan työllisyystaso kohosi 9 prosenttia vuosien 2013 ja 2015 välillä ja pysyi käytännössä vakaana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, missä tulee osittain esiin tuotannon ja tuotantokapasiteetin kasvu. Taulukko 14 Työllisyys 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työllisyys (henkilöä) 153 154 167 167 Indeksi (2013 = 100) 100 101 109 109 Lähde: Kyselyvastaukset

12. Tuottavuus

(124) Unionin tuotannonalan tuottavuus, ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Tämä osoittaa tuotannon suurempaa kasvua (22 %) verrattuna työllisyyteen (10 %). Taulukko 15 Tuottavuus 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) 101 101 102 113 Indeksi (2013 = 100) 100 100 101 112 Lähde: Kyselyvastaukset

13. Polkumyyntimarginaalien suuruus ja elpyminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

(125) Tässä tutkimuksessa todettiin merkittävä polkumyynnin taso. Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät suotuisasti tarkastelujaksolla, mutta rahoitusindikaattorit (ks. 126–137 kappale) heikkenivät. Sen vuoksi katsottiin, että unionin tuotannonala ei ole toipunut täysin polkumyyntituonnin vaikutuksista. On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa niiden kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, polkumyyntimarginaaleiksi todettiin 4,7 prosenttia ja 10,1 prosenttia. Kaikkia muita yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali oli 34,9 prosenttia. Myös polkumyynnin jatkumisen todettiin olevan todennäköistä, kuten 74–93 kappaleessa todetaan, kun otetaan huomioon Kiinan ylimääräinen tuotantokapasiteetti, kiinalaisten viejien hinnoittelukäytännöt markkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuus. Näin ollen katsotaan, että unionin tuotannonala on edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

14. Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(126) Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laskivat 47 prosenttia vuosien 2013 ja 2015 välillä ja pysyivät tällä tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Absoluuttisina lukuina myyntihinnat laskivat 5 239 eurosta/tonni 2 761 euroon/tonni vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

(127) Kalsiumtartraatin, jota valmistetaan viinisakasta ja joka muodostaa viinihapon kokonaistuotantokustannuksista suurimman osan, saatavuus vaihtelee viinirypälesadon laadun mukaan. Sen vuoksi suotuisat tai kehnot sääolosuhteet vaikuttavat kalsiumtartraatin kokonaistarjontaan ja myyntihintoihin, mikä puolestaan vaikuttaa vuotuisiin keskimääräisiin myyntihintoihin. Vuonna 2013 todetut unionin hinnat olivat siis poikkeuksellisen korkeat, kun otetaan huomioon pitkän aikavälin suuntaukset. Vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson väliset vuodet olivat parempia viininkorjuuvuosia unionissa, ja vuotuiset keskimääräiset myyntihinnat olivat alempia. On syytä huomata, että sääoloihin ja viinisatoon liittyvät edellytykset vaikuttavat kalsiumtartraatin tarjonnan lisäksi myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen kysyntään viininvalmistusalalla, kuten 100 kappaleessa mainitaan. Sen vuoksi viinihapon hintoihin ja tuotantokustannuksiin liittyy tiettyä vaihtelua, jota todettiin myös tarkastelujaksolla.

(128) Keskimääräisen yksikkömyyntihinnan aleneminen (47 prosenttia tarkastelujaksolla) oli nopeampaa ja selvempää kuin tuotantokustannusten aleneminen samalla kaudella (44 prosenttia tarkastelujaksolla). Näin ollen keskimääräiset tuotantokustannukset ylittivät keskimääräiset yksikkömyyntihinnat vuosina 2014 ja 2015, mikä vaikutti negatiivisesti kannattavuuteen, kuten taulukosta 16 näkyy. Taulukko 16 Keskimääräiset myyntihinnat ja yksikkökustannukset 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset myyntihinnat EU:n markkinoilla (euroa/tonni) 5 239 3 490 2 768 2 761 Indeksi (2013 = 100) 100 67 53 53 Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset 4 865 3 534 2 880 2 738 Indeksi (2013 = 100) 100 73 59 56 Lähde: Kyselyvastaukset

15. Työvoimakustannukset

(129) Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 17 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 44 705 43 685 42 999 42 847 Indeksi (2013 = 100) 100 98 96 96 Lähde: Kyselyvastaukset

(130) Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti alenivat 4 prosenttia tarkastelujaksolla.

16. Varastot

(131) Varastojen määrä pysyi tasaisena tarkastelujakson ajan. Varastot kasvoivat 10 prosenttia vuosina 2013–2014 ja laskivat jyrkästi vuonna 2015 eli 60 prosenttia. Tämä johtui siitä, että unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi nopeammin kuin sen tuotantomäärä tuona vuotena, kuten 114–119 kappaleessa kuvataan. Vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä varastot palautuivat kuitenkin vuoden 2013 tasolle, kun tuotantomäärä saavutti kasvaneen myyntimäärän. Taulukko 18 Varastot 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (tonnia) 2 436 2 683 1 070 2 424 Indeksi (2013 = 100) 100 110 44 100 Lähde: Kyselyvastaukset

17. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(132) Unionin tuotannonalan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 19 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2013 2014 2015 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) 7,1 – 1,2 – 4,0 0,8 Indeksi (2013 = 100) 100 – 18 – 56 12 Kassavirta (euroa) 6 292 920 1 624 457 – 619 997 154 944 Indeksi (2013 = 100) 100 26 – 10 2 Investoinnit (euroa) 901 901 906 141 4 405 499 2 099 201 Indeksi (2013 = 100) 100 100 488 233 Investointien tuotto % 2,9 – 0,3 – 0,3 0,1 Indeksi (2013 = 100) 100 – 12 – 9 3 Lähde: Kyselyvastaukset

(133) Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuneen samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus supistui 7,1 prosentista lähes nollaan (0,8 %), mikä tarkoittaa yhteensä 88 prosentin laskua. Tämä on johdonmukaista sen kanssa, että myyntihinnat laskivat nopeammin kuin tuotantokustannukset. Kannattavuus heikkeni merkittävimmin vuosien 2013 ja 2014 välillä, kun unionin tuotannonalan tappiot olivat – 1,2 prosenttia. Tappiot lisääntyivät vuonna 2015, jolloin ne olivat – 4,0 prosenttia. Kannattavuus kohosi jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja saavutti lievästi positiivisen tason. Tämä positiivinen kehitys korreloi tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen ja tuottavuuden kasvun kanssa, joiden ansiosta tuotantokustannukset tonnia kohti alenivat. Keskimääräiset myyntihinnat pysyivät vakaina, ja tämä auttoi parantamaan kannattavuutta vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kannattavuus oli koko tarkastelujakson ajan alle tuotannonalan 8 prosentin tavoitevoiton.

(134) Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Heikentyneen kannattavuuden myötä kassavirta supistui 98 prosenttia tarkastelujaksolla: se putosi 75 prosenttia vuonna 2014 ja kääntyi negatiiviseksi vuonna 2015. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli juuri ja juuri nollan yläpuolella.

(135) Unionin tuotannonalan investoinnit samankaltaiseen tuotteeseen lisääntyivät kaikkiaan 133 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä johtui joistakin suurista investoinneista etenkin vuonna 2015 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näitä investointeja tekivät kuitenkin vain muutamat yritykset. Suurin yksittäinen investointi, jonka osuus oli yli 50 prosenttia kaikista vuonna 2015 tehdyistä investoinneista, liittyi toiminnan siirtämiseen.

(136) Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Heikentyneen kannattavuuden mukaisesti investointien tuotto oli negatiivinen vuosina 2014 ja 2015 ja vain 0,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kokonaisuutena investointien tuotto oli heikko koko tarkastelujakson.

(137) Kassavirran vähentyminen on heikentänyt unionin tuotannonalan kykyä hankkia pääomaa tulorahoituksen kautta. Näin ollen pääoman saanti heikkeni edelliseen toimenpiteiden voimassaolon tarkasteluun nähden. Ei ollut kuitenkaan mitään merkkejä siitä, että tämä olisi vaikuttanut kykyyn jatkaa liiketoimintaa tai tehdä investointeja.

18. Vahinkoa koskevat päätelmät

(138) Vahinkoindikaattoreissa, kuten tuotannossa, myyntimäärässä ja markkinaosuudessa, havaittiin positiivisia suuntauksia tarkastelujakson aikana. Näillä suuntauksilla ei kuitenkaan ollut positiivista vaikutusta unionin tuotannonalan yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. Päinvastoin, unionin tuotannonalan kannattavuuden suuntaus oli voimakkaasti negatiivinen tarkastelujakson aikana, ja tuotannonalan toiminta oli tappiollista vuosina 2014 ja 2015. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala oli vain hieman kannattavuusrajan yläpuolella. Lisäksi muut taloudelliset indikaattorit, kuten kassavirta ja investointien tuotto, heikkenivät myös ja olivat negatiivisia tarkastelujaksolla.

(139) Voimassa olevia polkumyyntitulleja sovelletaan Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuontiin, lukuun ottamatta Hangzhou Bioking -yritystä, kuten 2 kappaleessa todettiin. Unionin tuotannonala kärsi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutuksista. Unionin tuotannonalan hinnat 19 prosentilla alittava polkumyyntituonti aiheutti merkittävää hintapainetta voimassa olevista polkumyyntitulleista huolimatta. Tämän hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei kyennyt pitämään hintojaan tuotantokustannuksia korkeampina. Tämä vaikutti negatiivisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, mitä osoittavat myyntihintojen ja kannattavuuden lasku samoin kuin muut taloudelliset vahinkoindikaattorit. Unionin tuotannonalan myyntimäärän ja markkinaosuuden kasvusta huolimatta sen kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla (se kyllä nousi jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta vain hieman kannattavuusrajan yläpuolelle) samoin kuin kassavirta ja investointien tuotto. Tällä perusteella vahvistettiin, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei täysin saavutettu haluttuja vaikutuksia ja että unionin tuotannonala on edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

(140) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti useita väitteitä vahinkoanalyysistä:

(141) Ensinnäkin tämä osapuoli piti tiettyjä vahinkoindikaattoreita epäluotettavina sillä perusteella, että tämän tutkimuksen ja 5 kappaleessa mainitun tutkimuksen indikaattorit eroavat toisistaan. Kyseinen osapuoli viittasi erityisesti unionin kulutukseen, varastoihin ja unionin tuotannonalan kannattavuuteen. Väitteen mukaan komissio ei selittänyt näitä eroja riittävästi ja eri tietojoukon käyttäminen olisi johtanut vahinkoa koskevaan eri päätelmään.

(142) Tältä osin on huomattava, että syy tietojen eroavaisuuksiin esitetään 94–98 kappaleessa. Edellä olevassa 5 kappaleessa tarkoitetussa tutkimuksessa makrotaloudellisia vahinkoindikaattoreita, kuten tuotanto- ja myyntimäärää ja markkinaosuutta, arvioitiin kaikkia unionin tuottajia koskevien tietojen perusteella, kun taas tässä tutkimuksessa näitä indikaattoreita arvioitiin unionin tuotannonalan suurimman osuuden perusteella. Sen vuoksi joidenkin indikaattoreiden arvot eroavat toisistaan näissä tutkimuksissa. Kyseinen osapuoli ei toimittanut lisätietoja väitteensä tueksi. Näin ollen väite hylättiin.

(143) Sama osapuoli väitti, että jotkin indikaattorit, kuten myyntimäärä, markkinaosuus, tuotantomäärä, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, kassavirta ja investoinnit, osoittivat myönteisiä suuntauksia. Sen vuoksi ei voitu päätellä, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa. Komissio ei ensinnäkään todennut, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa vaan vain katsoi, että se oli edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille, ja toiseksi joidenkin indikaattoreiden myönteisillä suuntauksilla ei ollut myönteistä vaikutusta unionin tuotannonalan taloudelliseen yleistilanteeseen (ks. 138 kappale). Näin ollen väite hylättiin.

(144) Kolmanneksi väitettiin, että toimenpiteiden alainen tuonti ei olisi voinut aiheuttaa vahinkoa. Yksi osapuoli väitti, että muita mahdollisia tekijöitä, jotka väitetysti aiheuttivat vahingon unionin tuotannonalalle, olivat kulutuksen väheneminen ja unionin tuotannonalan tekemät investoinnit. Sama osapuoli väitti myös, että luonnollisesti tuotetusta ja synteettisesti tuotetusta viinihaposta olisi pitänyt tehdä erillinen analyysi. On syytä muistaa, että tutkimuksessa ei tuotu esiin, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa. Komissio vain katsoi, että unionin tuotannonala on edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. Komissio analysoi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko vahingon toistuminen todennäköistä. Sen vuoksi edellä esitetyt väitteet hylättiin.

(145) Yksikään edellä esitetyistä väitteistä ei kumonnut 139 kappaleessa kuvattuja havaintoja ja päätelmiä, jotka voidaan näin ollen vahvistaa.

F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1. Alustavat huomautukset

(146) Tutkimus osoitti, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyyntihinnoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja on todennäköistä, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

(147) Unionin tuotannonala oli tarkastelujaksolla horjuvassa tilanteessa ja edelleen alttiina Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille.

(148) Sen vuoksi arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko vahingon toistuminen todennäköistä, jos Kiinaa vastaan sovellettavien toimenpiteiden annettaisiin raueta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(149) Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioimista varten analysoitiin seuraavia tekijöitä: tuotanto- ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinasta unionin markkinoille tulevan tuonnin odotettavissa oleva hintataso sekä ennakoitu vaikutus unionin tuotannonalaan.

(150) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kuten 34 ja 35 kappaleessa mainitaan, jäljempänä esitetyssä Kiinan kotimarkkinoita ja Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevassa analyysissä oli hyödynnettävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja eli tarkastelupyyntöön, 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan ja GTA-tietokantaan sisältyviä tietoja, julkisesti esimerkiksi yritysten verkkosivustoilla saatavilla olevia ja markkinatutkimusyritysten julkaisuista saatuja tietoja sekä aiemmissa tutkimuksissa kerättyjä tietoja (30).

2. Tuotanto ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

(151) Toimenpiteiden alaisten kiinalaisten tuottajien kokonaistuotantokapasiteetti oli 54 000 tonnia ja käyttämätön kapasiteetti 24 000–28 000 tonnia. Käyttämätön kapasiteetti oli 6–24 prosenttia suurempi kuin unionin kokonaiskulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(152) Olisi myös huomattava, että synteettisten tuotantomenetelmien vuoksi kiinalaisilla tuottajilla ei ole merkittäviä tuotantomääriä rajoittavia tekijöitä päinvastoin kuin unionin tuotannonalaan kuuluvilla tuottajilla, jotka käyttävät luonnon raaka-aineita eli viinisakkaa. Sen vuoksi Kiinan kapasiteetti ja mahdollisuus lisävientiin eri rajoitu nykyisiin tasoihin.

(153) Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että kiinalaiset tuottajat ovat voimakkaasti vientiin suuntautuvia ja niillä on merkittävää potentiaalia kasvattaa vientimääriään erityisesti unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

(154) Kuten 89–93 kappaleessa vahvistetaan, unionin markkinat ovat houkuttelevat kiinalaisen viennin kannalta, minkä vuoksi unioniin suuntautuvan viennin merkittävään lisäämiseen on voimakas kannustin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

3. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

(155) Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan myyntihinnat 19 prosenttia. Pyrittäessä määrittämään, millä hinnalla tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotaisiin Kiinasta unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin, osviittana käytettiin Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hintoja ilman polkumyyntitulleja. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tehty vertailu osoitti, että Kiinan hinnat ilman polkumyyntitulleja alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin 26 prosentilla.

(156) Lisäksi analysoitiin hintatasoja, joilla tarkastelun kohteena olevaa tuotetta vietiin Kiinasta muihin kolmansiin maihin. Kiinalaiset tuottajat veivät tarkastelun kohteena olevaa tuotetta merkittäviä määriä muihin kolmansiin maihin kuin unioniin (ks. 85–88 kappale). Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat olivat keskimäärin 26 prosenttia alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat.

(157) Tällä perusteella pääteltiin, että tuonti Kiinasta todennäköisesti aiheuttaa vieläkin suurempia hintapaineita unionin tuotannonalalle kuin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos toimenpiteet kumotaan.

4. Todennäköinen vaikutus unionin tuotannonalaan

(158) Edellä esitetyn perusteella kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on polkumyyntitoimenpiteiden puuttuessa kannustin lisätä huomattavasti tuontiaan unionin markkinoille alhaisin polkumyyntihinnoin, mikä painaisi unionin markkinoilla vallitsevaa hintatasoa alaspäin.

(159) Jos Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvaa – mikä on käyttämättömän kapasiteetin vuoksi todennäköistä – ja hintapaine kasvaa odotetusti, jos polkumyyntitulleja ei ole, näillä on todennäköisesti merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen.

(160) Jos tämä skenaario toteutuu, on epätodennäköistä, että unionin tuotannonala kykenisi alentamaan hintojaan niin, ettei sille aiheutuisi merkittäviä tappioita, voidakseen vastata entistä alempiin Kiinan hintoihin ilman polkumyyntitulleja. Tästä on osoituksena se, ettei unionin tuotannonala tarkastelujakson aikana alentanut myyntihintojaan tasolle, joka olisi vastannut Kiinasta tulevan tuonnin hintoja, edes tilanteessa, jossa tuotantokustannukset laskivat, sillä sen myyntihinnat olivat jo kustannuksia alhaisemmat.

(161) Lisäksi siinä tilanteessa, että unionin tuotannonala säilyttäisi nykyisen hintatasonsa, sen myynti ja markkinaosuus todennäköisesti vähenisivät sen vuoksi, että unionin markkinoille tulisi huomattavasti suurempia määriä Kiinasta peräisin olevaa tuontia entistä alemmilla hinnoilla. Tästä aiheutuisi lisää tappioita unionin tuotannonalalle.

5. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

(162) Tällä perusteella pääteltiin, että toimenpiteiden kumoaminen hyvin todennäköisesti johtaisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin lisääntymiseen, mikä aiheuttaisi unionin tuotannonalalle hintojen alentamispainetta ja heikentäisi entisestään unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. Sen vuoksi pääteltiin, että Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

(163) Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että vahingon toistuminen ei ole todennäköistä, jos polkumyyntitullit kumotaan. Väitteensä tueksi se esitti, että hintapaine unionissa johtuu unionin tuotannonalasta ja että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät alentaneet myyntihintojaan samalla kun niiden tuontimäärä väheni, mikä osoittaa, että niillä ei ollut mitään aikomusta alentaa hintoja markkinaosuuden kasvattamiseksi.

(164) Tältä osin on syytä huomauttaa, että näissä väitteissä jätetään huomiotta se, että Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinasta tulevan tuonnin kannalta ja Kiinasta tulevan tuonnin mahdolliset hintatasot kaikki tukevat komission havaintoja siitä, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Näitä seikkoja selitetään tarkemmin 151–161 kappaleessa. Väitteiden tueksi ei myöskään esitetty mitään uusia tosiseikkoja. Näin ollen väite hylättiin.

G. UNIONIN ETU

1. Johdanto

(165) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

(166) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(167) On syytä muistaa, että toimenpiteiden käyttöönottoa ja voimassa pitämistä ei alkuperäisessä tutkimuksessa eikä aiemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu ja siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa, sen avulla voidaan myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.

(168) Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.

2. Unionin tuotannonalan ja muiden unionin tuottajien etu

(169) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että jos toimenpiteet kumotaan, unionin tuotannonalan tilanne heikkenisi edelleen, ja tämä johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen. Unionin tuotannonala ei olisi sellaisessa asemassa, että se voisi kilpailla Kiinasta tulevan kasvavan tuontimäärän kanssa, jota myydään vahinkoa aiheuttavilla polkumyyntihinnoilla. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, mahdollinen elpyminen olisi näin ollen epätodennäköistä ja joidenkin yritysten toiminta vaarantuisi, mikä johtaisi tuotantolaitosten sulkemiseen ja työpaikkojen menetyksiin unionin markkinoilla.

(170) Kuten 127 kappaleessa todetaan, sääoloihin ja viinisatoon liittyvät edellytykset vaikuttavat unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin ja hintoihin. Aiemmissa tutkimuksissa unionin tuotannonala on kyennyt kannattavaan toimintaan suotuisissa olosuhteissa ja on osoittautunut elinkelpoiseksi. Tässä tutkimuksessa unionin tuotannonalan toiminta kääntyi kuitenkin tarkastelujaksolla tappiolliseksi, koska toimenpiteistä huolimatta Kiinasta tuli unionin markkinoille polkumyynnillä tuontia, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat ja painoi hintoja unionin tuotannonalan tuotantokustannusten alle (ks. 133–139 kappale).

(171) On kohtuudella odotettavissa, että unionin tuotannonala hyötyy edelleen toimenpiteistä, ja polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen auttaa unionin tuotannonalaa kohottamaan hintojaan kohtuulliselle tasolle, joka kattaa sen tuotantokustannukset, ja parantaa näin sen kannattavuutta.

(172) Sen vuoksi komissio päätteli, että Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.

3. Tuojien etu

(173) Yksikään tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Aiemmissa tutkimuksissa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi huomattavaa vaikutusta tuojiin. Yksikään kauppias tai tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Koska ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat merkittävästi vaikuttaneet tuojiin, komissio päätteli, että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuta unionin tuojiin.

4. Käyttäjien etu

(174) Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta käytetään pääasiassa viinintuotannossa ja elintarviketeollisuudessa juomien ja elintarvikkeiden lisäaineena sekä rakennusteollisuudessa kipsinvalmistuksessa palamista hidastavana aineena.

(175) Kymmeneen tiedossa olevaan käyttäjään on otettu yhteyttä tässä tutkimuksessa ja niitä on pyydetty toimimaan yhteistyössä. Kyselylomakkeeseen vastasi neljä käyttäjää, joista kaksi toimi rakennusteollisuudessa ja kaksi elintarviketeollisuudessa.

(176) Aiemmassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkastelun kohteena oleva tuote ei muodosta merkittävää osaa kustannuksista niissä kipsituotteissa, joissa sitä käytetään (31). Rakennusteollisuuden käyttäjiltä saatujen vastausten perusteella vahvistettiin, että tilanne ei ole merkittävästi erilainen tässä tutkimuksessa. Näin ollen komissio päätteli, että toimenpiteiden jatkamisella olisi häviävän pieni vaikutus rakennusteollisuuden kustannuksiin ja kilpailuasemaan.

(177) Kaksi suurta käyttäjää elintarvikesektorilta toimi menettelyssä yhteistyössä. Kummankin yrityksen toiminta oli ryhmätasolla kannattavaa. Aiemmassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa (32) vahvistettiin, että myös tuotantolinjat, joilla käytettiin tarkastelun kohteena olevaa tuotetta yhtenä raaka-aineena, olivat kannattavia ja että sellaisten tuotteiden myynti, joiden valmistuksessa käytettiin tarkastelun kohteena olevaa tuotetta, edusti vain vähäistä prosenttiosuutta niiden kokonaisliikevaihdosta. Yksikään elintarvikesektorin yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei kyennyt osoittamaan, että tilanne olisi merkittävästi erilainen tässä tutkimuksessa. Näin ollen komissio päätteli, että toimenpiteiden jatkamisella ei olisi kohtuutonta vaikutusta käyttäjiin elintarviketeollisuudessa.

(178) On myös syytä ottaa huomioon, että unionin tuotannonalan elinkelpoisuus on välttämätöntä, jotta tarkastelun kohteena olevaa tuotetta voidaan jatkossakin hankkia monista eri lähteistä, mikä on myös käyttäjien edun mukaista. Merkittävä osa Kiinasta tulevasta tuonnista tulee Hangzhou Bioking -yritykseltä, johon ei sovelleta polkumyyntitulleja. Vaikka toimenpiteet Kiinaa kohtaan kokonaisuudessaan pidettäisiinkin voimassa, Hangzhou Bioking ei kuulu näiden toimenpiteiden soveltamisalaan.

5. Unionin etua koskevat päätelmät

(179) Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen komissio päätteli, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.

H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

(180) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin nykyisin sovellettavat toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmien ilmoittamisen jälkeen.

(181) Edellä esitettyjen päätelmien perusteella katsotaan perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

(182) Tuomioistuimen hiljattainen oikeuskäytäntö (33) huomioon ottaen on aiheellista säätää viivästyskoroista, jotka on maksettava, jos lopulliset tullit palautetaan, koska voimassa olevissa tulleja koskevissa säännöksissä ei säädetä tällaisesta korosta, ja kansallisten sääntöjen soveltaminen johtaisi kohtuuttomiin vääristymiin talouden toimijoiden välillä riippuen siitä, mikä jäsenvaltio valitaan tulliselvitystä varten.

(183) Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1 Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa tällä hetkellä CN-koodiin ex 2918 12 00 (Taric-koodi 2918120090) kuuluvaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa viinihappoa, lukuun ottamatta D-(-)-viinihappoa, jonka negatiivinen tasopolaroidun valon kierto on vähintään 12,0 astetta mitattuna vesiliuoksessa eurooppalaisen farmakopean menetelmän mukaan.

2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

Yritys Tulli Taric-lisäkoodi Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou 10,1 % A688 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai 8,3 % A689 Kaikki muut yritykset (paitsi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou – Taric-lisäkoodi A687 ) 34,9 % A999

3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia tullimääräyksiä. Viivästyskorko, joka on maksettava, jos kyseessä on palautus, joka antaa oikeuden viivästyskoron saamiseen, on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistu korkokanta, jota Euroopan keskuspankki sovelsi perusrahoitusoperaatioihinsa erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä, korotettuna yhdellä prosenttiyksiköllä.

4. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn viinihapon (määrän) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2018. Komission puolesta Puheenjohtaja Jean-Claude JUNCKER

(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2321, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun asetuksen (EU) 2016/1036 ja muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta annetun asetuksen (EU) 2016/1037 muuttamisesta (EUVL L 338, 19.12.2017, s. 1).

(3) Neuvoston asetus (EY) N:o 130/2006, annettu 23 päivänä tammikuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 23, 27.1.2006, s. 1).

(4) Neuvoston asetus (EY) N:o 150/2008, annettu 18 päivänä helmikuuta 2008, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa asetuksella (EY) N:o 130/2006 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalan muuttamisesta (EUVL L 48, 22.2.2008, s. 1).

(5) ”Mexico – Definitive Anti-Dumping Measures on Beef and Rice”, WT/DS 295/AB/R, 29.11.2005.

(6) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 332/2012, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 130/2006 muuttamisesta sekä yrityksen Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd jättämisestä lopullisten toimenpiteiden ulkopuolelle (EUVL L 108, 20.4.2012, s. 1).

(7) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 349/2012, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 110, 24.4.2012, s. 3).

(8) Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 626/2012, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 349/2012 muuttamisesta (EUVL L 182, 13.7.2012, s. 1).

(9) Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.:n, osalta (EUVL C 434, 4.12.2014, s. 9).

(10) Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/176, annettu 9 päivänä helmikuuta 2016, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd:n tuottaman Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä (EUVL L 33, 10.2.2016, s. 14), jäljempänä ’komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/176’.

(11) Asia T-442/12, Changmao Biochemical Engineering v. neuvosto, unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (kahdeksas jaosto), 1.6.2017, ECLI:EU:T:2017:372.

(12) EUVL C 329, 7.9.2016, s. 5.

(13) EUVL C 122, 19.4.2017, s. 8.

(14) Tällä tarkoitetaan aiemmassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 626/2012 ja täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/176 päätettyjä tutkimuksia.

(15) Tutkimukset, jotka päätettiin asetuksella (EY) N:o 130/2006, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 349/2012 ja neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 626/2012.

(16) Changmao Biochemicalin synteettisen tuotantomenetelmän vuokaavio esitetään sen vuoden 2016 vuosikertomuksen sivulla 2; vuosikertomus löytyy täältä: http://www.cmbec.com.hk/html/investor_report.php (sivustolla vierailtu 24.4.2018).

(17) https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (sivustolla vierailtu 24.4.2018).

(18) Vaihteluväliä käytettiin luottamuksellisuussyistä, koska täsmällinen luku laskettiin käyttämällä yhden ainoan argentiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tietoja.

(19) Tuomio, annettu 3.5.2018, ECLI:EU:T:2018:251.

(20) Täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 626/2012 ja täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/176 päätetyt tutkimukset.

(21) Erään markkinatutkimusyrityksen julkaisemien tietojen (https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html; sivustolla vierailtu 19.4.2018) perusteella viinihapon maailmanmarkkinat olivat vuonna 2013 60 560 tonnia ja markkinoiden kasvuvauhti oli 5,3 prosenttia vuodessa. Tämä tarkoittaa noin 70 700 tonnin maailmanmarkkinoita tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Toisen markkinatutkimusyrityksen julkaiseman kaavion mukaan (https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html; sivustolla vierailtu 19.4.2018) Kiinan markkinoiden osuus maailmanmarkkinoista on noin 12 prosenttia. Näistä lähteistä saatujen tietojen perusteella Kiinan kotimarkkinoiden kysyntä oli noin 8 500 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(22) Luvut 78–83 kappaleessa esitetään vaihteluväleinä luottamuksellisuuden säilyttämiseksi, kun ne liittyvät vain kahteen vientiä harjoittavaan tuottajaan (koska tarkat luvut antaisivat näille vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden päätellä toistensa tiedot) tai jos tarkkojen lukujen perustella voitaisiin laskea Hangzhou Biokingin tiedot.

(23) https://globenewswire.com/news-release/2016/02/09/808759/0/en/Tartaric-Acid-Market-Is-Expected-To-Reach-USD-425-Million-By-2020-Radiant-Insights-Inc.html [sivustolla vierailtu 24.4.2018].

(24) Hangzhou Biokingin verkkosivuston mukaan (http://biokingco.web.testwebsite.cn/En/About/#about4; sivustolla vierailtu 19.4.2018) tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen käynnistettiin uusi tuotantolinja, jonka kapasiteetti on 25 000 tonnia vuodessa.

(25) https://ihsmarkit.com/products/tartaric-acid-chemical-economics-handbook.html (sivustolla vierailtu 24.4.2018).

(26) Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin FOB-hinnat olivat [1,9–2,0] euroa/kg ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat olivat [1,75–1,85] euroa/kg.

(27) Määritetty tarkastettujen kyselyvastausten perusteella yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osalta ja hakemuksessa olevien tietojen perusteella kahden muun tuottajan osalta.

(28) Hinnat liittyvät yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi ne esitetään vaihteluväleinä.

(29) Koska vain kaksi unionin tuottajaa ei toiminut yhteistyössä, kaikkia unionin tuottajia koskeva luku on esitettävä vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä.

(30) Täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 349/2012, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 626/2012 ja täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/176 päätetyt tutkimukset.

(31) Ks. aiemmasta tarkastelua koskevasta tutkimuksesta annetun asetuksen johdanto-osan 108 kappale, jonka mukaan ”Jos viinihappoa käytetään kipsituotteiden valmistukseen, sen osuus kustannuksista on alle 2 prosenttia”.

(32) Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 349/2012 johdanto-osan 109 kappale.

(33) Unionin tuomioistuimen tuomio, annettu 18.1.2017, asia C-365/15, Wortmann, EU:C:2017:19, 35–39 kohta.