Neuvoston direktiivi 75/410/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1975, jatkuvasti summaavia vaakoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä



Virallinen lehti nro L 183 , 14/07/1975 s. 0025 - 0046

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 4 s. 0134

Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 3 s. 0103

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 4 s. 0134

Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 4 s. 0130

Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 4 s. 0130



NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1975, jatkuvasti summaavia vaakoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (75/410/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1), ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), sekä katsoo, että jäsenvaltioissa kuljetinhihnaan kytkettyjen, jatkuvasti summaavien vaakojen rakennetta ja tarkastusmenettelyjä koskevat velvoittavat säännökset eroavat jäsenvaltioittain, mikä siten estää jatkuvasti summaavien vaakojen kauppaa; sen vuoksi on tarpeen lähentää näitä säännöksiä, ja mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/316/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna liittymisasiakirjalla(4), säädetään menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja ETY-ensivakaukselle; kyseisen direktiivin mukaan on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset jatkuvasti summaavien vaakojen valmistusta ja käyttöä varten, jotta niitä voidaan vapaasti tuoda maahan, pitää kaupan ja käyttää sen jälkeen, kun ne on vaatimusten mukaisesti tarkastettu ja varustettu vaadituilla merkeillä ja tunnuksilla, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN 1 artikla Tätä direktiiviä sovelletaan jatkuvasti summaaviin vaakoihin. Vaa'at on määritelty liitteen 1 luvun 2 kohdassa. 2 artikla Jatkuvasti summaavat vaa'at, jotka voidaan varustaa ETY-merkeillä ja -tunnuksilla, kuvaillaan liitteessä. Niille on haettava ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus. 3 artikla Jäsenvaltiot eivät saa estää, kieltää tai rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätunnuksella tai ETY-ensivakausmerkillä varustettujen jatkuvasti summaavien vaakojen saattamista markkinoille tai ottamista käyttöön. 4 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle. 5 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 1975. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja G. FITZGERALD (1) EYVL N:o C 2, 9.1.1974, s. 63 (2) EYVL N:o C 8, 31.1.1974, s. 6 (3) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1 (4) EYVL N:o L 73, 27.3.1972, s. 14 LIITE 1 LUKU MÄÄRITELMIÄ JA TERMINOLOGIAA 1 VAAKOJEN LUOKITTELU NIIDEN TOIMINTATAVAN MUKAAN 1.1 Itsetoimivat vaa'at Vaakoja, jotka suorittavat punnituksen käyttäjän siihen puuttumatta sekä käynnistävät laitteelle tunnusomaisen automaattisen tapahtuman. 1.2 Muut kuin itsetoimivat vaa'at Vaakoja, jotka vaativat käyttäjän toimenpiteitä punnituksen aikana erityisesti kuorman sijoittamiseksi kuormankannattimelle tai poistamiseksi siitä sekä tuloksen toteamiseen. 2 MÄÄRITELMIÄ Hihnavaakatyyppiä olevat jatkuvasti summaavat vaa'at ovat vaakoja, jotka määräävät irtotavarana olevan tuotteen massan ilman systemaattista jakamista. Hihnan liike on keskeytyksetön. Tässä liitteessä näitä vaakoja kutsutaan "hihnavaaoiksi". 3 TERMINOLOGIAA 3.1 Yleistä Jos tämän liitteen 2 ja 3 kohdan välillä ei ole ristiriitaa, sovelletaan tämän direktiivin hihnavaakoihin muita kuin itsetoimivia vaakoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1973 annetun neuvoston direktiivin 73/360/ETY(1) liitteen 1 ja 2 kohtaa. 3.2 Luokittelu 3.2.1 Summaustavan mukaan 3.2.1.1 Yhteenlaskemalla: hihnavaakoja, joiden summauslaite laskee yhteen perättäisiä osakuormia, joista jokainen vastaa tiettyä hihnan kulkemaa matkaa. 3.2.1.2 Integroimalla: hihnavaakoja, joiden summauslaite suorittaa perättäisten, määrättyä hihnan liikettä vastaavien kuormien integroimisen ajan ja nopeuden suhteen. 3.2.2 Kuormankannattajan tyypin mukaan 3.2.2.1 Vaakasillalla: hihnavaakoja, joissa ainoastaan osa kuljettimesta muodostaa "vaakasillaksi" kutsutun kuormankannattimen. 3.2.2.2 Hihnakuljetin liitettynä: hihnavaakoja, joissa koko hihnakuljetin muodostaa kuormankannattimen. 3.3 Osat 3.3.1 Pääosat 3.3.1.1 Hihnakuljetin Laite, joka muodostuu pyörivien rullien päällä lepäävästä hihnasta ja joka on tarkoitettu tuotteen kuljettamiseen. 3.3.1.1.1 Kannatinrullat Rullat, joiden avulla kuljetinhihna on kannatettu kiinteän rungon suhteen. 3.3.1.1.2 Punnitusrullat Rullat, joiden avulla kuljetinhihna on kannatettu punnitusyksikön kuormankannattajan suhteen. 3.3.1.2 Punnitusyksikkö Muu kuin itsetoimiva vaaka kokonaisuudessaan, sen osa tai muu laite, joka tulostaa tietoa mitattavan kuorman massasta. 3.3.1.3 Hihnan liikkeen ilmaisin Kuljettimeen liitetty laite, joka välittää tiedon hihnan määrätyn pituuden siirtymisestä tai tiedon, joka on suhteessa hihnan nopeuteen. 3.3.1.3.1 Liikkeen tunnistinlaite Hihnan liikkeen ilmaisimen osa, joka on pysyvästi kytketty hihnaan. 3.3.1.4 Summauslaite Laite, joka laskee yhteen osakuormia tai integroi kuorman ja hihnan nopeuden liikkeen ilmaisimen antamien tietojen mukaisesti. 3.3.1.5 Summauksen näyttölaite Laite, joka vastaanottaa tietoa summauksen näyttölaitteelta ja ilmaisee kuljetetun kuorman massan. 3.3.1.5.1 Kokonaissumman näyttölaite (ilman nollaanasettelulaitetta) Laite, joka näyttää kaikkien summattujen kuormien kokonaismäärän. 3.3.1.5.2 Osittaisen summauksen näyttölaite (nollaanasettelulaitteella) Laite, joka näyttää määrätyn jakson aikana summattujen kuormien massan. 3.3.1.5.3 Summauksen lisänäyttölaite Laite, jonka askelarvo on suurempi kuin kokonaissumman näyttölaitteella ja jonka tarkoitus on näyttää pitkän toimintajakson aikana kuljetetun kuorman kokonaismassaa. Nämä laitteet voidaan varustaa nollaanasettelulaitteella. 3.3.1.5.4 Summauksen koestusnäyttölaite Laite, jonka askelarvo on pienempi kuin kokonaissumman näyttölaitteella ja joka on tarkoitettu koestustarkoituksiin. 3.3.1.6 Nollaanasettelulaite Laite, jolla mahdollistetaan nollaanasettelu suhteessa kokonaisiin tyhjän hihnan kierroksiin. Nollaanasettelulaite voi olla muu kuin itsetoimiva, osittain itsetoimiva tai itsetoimiva. 3.3.1.6.1 Nollakohdan summauksen näyttölaite (nollakohdan ilmaisin) Näyttölaite, joka on erillään summauksen näyttölaitteesta ja on liitetty nollaanasettelulaitteeseen ja joka mahdollistaa nollaanasettelun tarkistuksen kuormaamattomalla hihnalla. 3.3.1.6.2 Muu kuin itsetoimiva nollaanasettelulaite Laite, jolla käyttäjä voi seurata, asettaa ja tarkastaa nollaanasettelua. 3.3.1.6.3 Osittain itsetoimiva nollaanasettelulaite 3.3.1.6.3.1 Laite, joka mahdollistaa hihnavaa'an nollaanasettelun käskyn jälkeen tai 3.3.1.6.3.2 laite, joka käskyn jälkeen ilmaisee arvon, jolle nollaanasettelulaite on säädettävä. 3.3.1.6.4 Itsetoimiva nollaanasettelulaite Laite, joka mahdollistaa hihnavaa'an nollaanasettelun ilman käyttäjän toimenpiteitä hihnan kuljettua tyhjänä. 3.3.2 Apulaitteet 3.3.2.1 Hetkellisen kuorman näyttölaite Laite, joka ilmaisee punnitusyksikköön vaikuttavan hetkellisen kuorman. 3.3.2.2 Virtaaman näyttölaite Laite, joka ilmaisee hetkellisen virtaaman joko kuljettimen kuljettaman tuotteen massaa aikayksikköä kohti tai prosentteina enimmäisvirtaamasta. 3.3.2.3 Toiminnan tarkistuslaitteet: laitteita, jotka mahdollistavat määrättyjen toimintojen tarkistuksen ja erityisesti: - joko simuloimalla vakiokuormituksen vaikutuksen hihna tyhjänä (nollan tarkistuslaite lisäkuormalla); - tai vertaamalla kahta kuorman summausta pituusyksikköä kohti saman ajanjakson aikana; - tai ilmaisemalla, että maksimikuorma tai maksimivirtaama on ylitetty; - tai kiinnittämällä käyttäjän huomiota hihnavaa'an toiminnassa ilmenneeseen virheeseen, erityisesti elektroniikassa ilmenneet. 3.3.2.4 Virtaaman säätölaite Laite, joka on tarkoitettu varmistamaan ohjelmoidun virtaaman. 3.3.2.5 Esivalintalaite Laite, joka pysäyttää kuljettimen, kun kokonaismassa saavuttaa ennalta määritellyn arvon. 3.3.2.6 Liikkeen simulointilaite Vakauksen lisälaite, jota käytetään tarkastettaessa hihnavaakaa ilman kuljetinta ja joka simuloi hihnan liikkeen. 4 METROLOGISET OMINAISUUDET 4.1 Summauksen askelarvo Arvo ilmaistuna massan yksikköinä ja yhtä kuin: - jatkuvalla (analogisella) näytöllä summatun massan asteikon pienin asteikkoväli (dt); - epäjatkuvalla (digitaalisella) näytöllä summatun massan kahden perättäisen arvon erotus (dtd). 4.2 Nollakohdan summauksen näyttölaitteen (nollakohdan ilmaisimen) askelarvo (d°) Askelarvo nollakohdan summauksen näyttölaitteelle ilmaistuna massan yksikköinä on yhtä kuin: - jatkuvalla (analogisella) näytöllä nollakohdan summauksen näyttölaitteen asteikon pienin asteikkoväli; - epäjatkuvalla (digitaalisella) näytöllä nollakohdan summauksen näyttölaitteen kahden perättäisen arvon erotus. 4.3 Punnituspituus (L) Vaakasillan kahden äärimmäisen punnitusrullan välinen etäisyys, lisättynä puolella kummankin rullan etäisyydestä lähimpään kuljettimen kiinteään kannatinrullaan. 4.4 Punnitusjakso Toimintojen jakso suhteutettuna jokaiseen osakuorman summaukseen ja jonka lopussa summauslaite on ensimmäisen kerran palautunut alkuasentoonsa. 4.5 Punnitusyksikön suurin käyttökuorma (Max) ja pienin käyttökuorma (Min). 4.5.1 Suurin käyttökuorma Suurin hetkellinen nettokuorma kuljetinhihnalla, joka punnitusyksikön on punnittava. 4.5.2 Pienin käyttökuorma Kuorman arvo, joka ollessaan pienempi voi aiheuttaa suuria suhteellisia virheitä summaustuloksessa. 4.5.3 Yksikön punnitusalue Alue suurimman ja pienimmän käyttökuorman välillä. 4.6 Suurin virtaama (Qmax) ja pienin virtaama (Qmin). 4.6.1 Suurin virtaama Suurin virtaama on virtausmäärä, joka saadaan punnitusyksikön suurimmalla käyttökuormalla ja hihnan suurimmalla nopeudella. 4.6.2 Pienin virtaama Virtaaman arvo, joka ollessaan pienempi voi aiheuttaa suuria suhteellisia virheitä. 4.7 Keskimääräinen koestusvirtaama (Qe) Summatun massan (C) ja koestuksen kestoajan osamäärä Qe = >NUM>C >DEN>t 4.8 Pienin summattu kuorma Tuotteen pienin summattu massa, johon tulokseen, sen ollessa pienempi, voi vaikuttaa virheitä, jotka ovat suurempia kun suurimman ja pienimmän virtaaman välissä voimassa olevat suurimmat sallitut virheet. 4.9 Suurin kuorma hihnan pituusyksikköä kohti Punnitusyksikön suurimman käyttökuorman ja punnituspituuden osamäärä: >NUM>Max >DEN>L II LUKU METROLOGISET VAATIMUKSET 5 TARKKUUSLUOKKIEN MÄÄRITELMÄT 5.1 Tarkkuusluokat Hihnavaa'at jaetaan kahteen tarkkuusluokkaan: 1 luokka, 2 luokka. 5.2 Luokittelu Hihnavaa'at luokitellaan niiden metrologisten ominaisuuksien ja laadun mukaan. 5.2.1 Hihnavaakojen ominaisuudet, jotka kuuluvat 1 luokkaan 5.2.1.1 Summauksen askelarvo: Summauksen askelarvon on oltava: - pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi kahdestuhannesosa kuormasta, joka on summattu yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla; - yhtäsuuri tai suurempi kuin yksi viideskymmenestuhannesosa tästä kuormasta. 5.2.1.2 Nollakohdan summauksen näyttölaitteen askelarvo: Olematta suurempi kuin summauksen askelarvo: - jatkuvan (analogisen) askelarvon on oltava pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi kahdeskymmenestuhannesosa kuormasta, joka on summattu yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla; - epäjatkuvan (digitaalisen) askelarvon on oltava pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi neljäskymmenestuhannesosa edellä mainitusta kuormasta. 5.2.2 Hihnavaakojen ominaisuudet, jotka kuuluvat 2 luokkaan 5.2.2.1 Summauksen askelarvo: Summauksen askelarvon on oltava: - pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi tuhannesosa kuormasta, joka on summattu yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla; - yhtäsuuri tai suurempi kuin yksi kahdeskymmenesviidestuhannesosa tästä kuormasta. 5.2.2.2 Nollakohdan summauksen näyttölaitteen askelarvo Olematta suurempi kuin summauksen askelarvo: - jatkuvan (analogisen) askelarvon on oltava pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi tuhannesosa kuormasta, joka on summattu yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla; - epäjatkuva (digitaalinen) askelarvo on oltava yhtäsuuri tai suurempi kuin yksi kahdeskymmenestuhannesosa edellä mainitusta kuormasta. 5.2.3 Askelarvojen muoto Askelarvot on ilmaistava muodossa 1 710n, 2 710n, 5 710n, jossa n on positiivinen tai negatiivinen kokonaisluku tai nolla. Nollakohdan summauksen näyttölaitteen ja koestusnäyttölaitteen askelarvojen ei kuitenkaan tarvitse täyttää tätä vaatimusta. 5.2.4 Hihnavaa'at, joissa on lisämassalla varustettu nollakohdan tarkistuslaite Edellä 5.2.1.2, 5.2.2.2 ja 5.2.3 kohdassa asetettuja edellytyksiä koskien nollakohdan summauksen näyttölaitetta sovelletaan myös tarkistusarvon näyttölaitteeseen. 5.2.5 Pienin virtaama Pienimmän virtaaman on oltava 20 % suurimmasta virtaamasta. 6 SUURIMMAT SALLITUT VIRHEET Sen jälkeen, kun hihnavaaka on asetettu tarkasti näyttämään nollaa ilman kuormaa, on suurimpien sallittujen virheiden koskien jokaista summattua kuormaa, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin pienin summattu kuorma, positiivisina tai negatiivisina vastattava jäljempänä määriteltyjä arvoja. 6.1 Suurimmat sallitut virheet ETY-ensivakauksessa 6.1.1 1 luokka 0,5 % summatusta kuormasta kaikilla virtaamilla 20 % ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta. 6.1.2 2 luokka 1,0 % summatusta kuormasta kaikilla virtaamilla 20 % ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta. 6.2 Suurimmat sallitut virheet käytössä 6.2.1 1 luokka 1 % summatusta kuormasta kaikilla virtaamilla 20 % ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta. 6.2.2 2 luokka 2 % summatusta kuormasta kaikilla virtaamilla 20 % ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta. 7 SUURIMPIEN SALLITTUJEN VIRHEIDEN SOVELTUVUUS 7.1 Jos summauksen koestusnäyttölaite on varustettu epäjatkuvalla näytöllä, on suurimmat sallitut virheet kasvatettava tämän laitteen yhdellä asteikon osalla. 7.2 Jos hihnavaaka on varustettu useammalla summauksen näyttölaitteella, on niiden näyttämien erojen oltava pienemmät kuin suurimmat sallitut virheet. Määrätyn summatun kuorman osalta on tuloksien keskinäisen erotuksen oltava pienempi tai yhtäsuuri kuin: - epäjatkuvan (digitaalisen) näyttölaitteen osalta yksi asteikon osa, kun tulokset ilmaisevat kahta epäjatkuvaa (digitaalista) näyttöä; - jatkuvan (analogisen) näyttölaitteen osalta suurimman sallitun virheen itseisarvo, kun tulokset ilmaisevat kahta jatkuvaa (analogista) näyttöä; - suurempi kahdesta arvosta: - suurimman sallitun virheen itseisarvo, - yksi epäjatkuva (digitaalinen) asteikonosa, joissa tulokset ilmaisee jatkuvaa (analogista) ja epäjatkuvaa (digitaalista) näyttöä. 7.3 Simulointitestit 7.3.1 Suurimmat sallitut positiiviset tai negatiiviset virheet simulointitesteissä 7.3.1.1 1 luokka: Virtaamalla, joka on 5 ja 20 % välillä suurimmasta virtaamasta: 0,07 % summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla testin aikana; Virtaamalla, joka on 20 ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta: 0,35 % summatusta kuormasta. 7.3.1.2 2 luokka: Virtaamalla, joka on 5 ja 20 % välillä suurimmasta virtaamasta: 0,14 % summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla testin aikana; Virtaamalla, joka on 20 ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta: 0,7 % summatusta kuormasta. 7.3.2 Liikkeen simulointilaite Simuloitaessa testeissä tarvittavat liikkeen nopeudet, suhteellinen simulointivirhe ei saa olla enemmän kuin 20 % summatun kuorman suurimmista sallituista virheistä. Tämä virhe sisältyy suurimpiin sallittuihin virheisiin. 7.3.3 Kahden saavutetun tuloksen ero simuloidun nopeuden vaihtelun takia Jokaista liikkeenilmaisimen nopeuden muutosta kohden, jota vastaava muutos on aina ± 10 % valmistajan ilmoittamista hihnan nopeuksista, simulointitestien tulosten suhteellisen virheen muutos ei saa olla suurempi kuin 20 % edellä olevan 7.3.1 kohdan suurimmasta sallitusta virheestä. 7.3.4 Kahden saavutetun tuloksen ero saman kuorman vaikutuspisteen muutoksen takia Kun saman kuorman vaikutuspistettä muutetaan tavalla, joka on kuormankannattimen rakenteen mukainen, kahden tuloksen ero ei saa olla suurempi kuin suurimman sallitun virheen itseisarvo. 7.3.5 Nollaanasettelu Kaikilla kuormilla nollaanasettelulaitteen alueen sisällä, on tulosten oltava koneen nollauksen jälkeen summatun kuorman suurimpien sallittujen virheiden mukaiset. 7.3.6 Vaikuttavat tekijät 7.3.6.1 Lämpötila Nollaanasettelun jälkeen on hihnavaa'an oltava suurimpien sallittujen virheiden vaatimusten mukaiset vakiolämpötilassa lämpötila-alueella -10 °C - +40 °C. Hihnavaaoilla voi kuitenkin erikoissovellutuksissa olla edellä mainitusta poikkeava lämpötila-alue. Tässä tapauksessa lämpötila-alueen on oltava vähintään 30 °C ja sen on oltava merkittynä laitteeseen. Testien aikana katsotaan lämpötilan olevan vakio, jos muutosnopeus ei ole suurempi kuin 5 °C tunnissa. Lämpötilan muuttuessa 10 °C ja olettaen, että muutos on pienempi kuin 5 °C tunnissa, on hihnavaa'an oltava sellainen, että nollanäyttämä tai jos vaaka on varustettu lisämassallisella nollakohdan tarkistuslaitteella, tarkistusarvo ei vaihtele enempää kuin: - 0,07 % 1 luokassa, - 0,14 % 2 luokassa, summatusta kuormasta testin aikaisella suurimmalla virtaamalla. 7.3.6.2 Sähkönsyötön vaikutukset Hihnavaakojen on asettamatta välillä nollaan täytettävä suurimpien sallittujen virheiden vaatimukset sähkönsyötön muuttuessa seuraavien rajojen sisällä: - -15 - +10 % normaalijännitteestä; - -2 - +2 % normaalitaajuudesta. 7.3.6.3 Muut vaikuttavat tekijät Hihnavaakojen on tavanomaisissa käyttöolosuhteissa täytettävä suurimpien sallittujen virheiden vaatimukset, vaikka ne altistetaan muille kuin 7.3.6.1 ja 7.3.6.2 kohdassa mainituille vaikuttaville tekijöille ja jotka johtuvat asennuspaikan olosuhteista (tärinät, ilmastolliset olosuhteet jne.). 7.3.7 Metrologiset ominaisuudet 7.3.7.1 Toistettavuus Kahden tuloksen ero, saatuna kuormittamalla kuormankannatinta samalla kuormalla samoissa olosuhteissa, ei saa olla suurempi kuin suurimman sallitun virheen itseisarvo. 7.3.7.2 Summauslaitteen erottelukyky Kaikilla virtaamilla pienimmän ja suurimman virtaaman välillä sekä kahdella eri kuormalla, jotka poikkeavat toisistaan kyseistä kuormaa vastaavalla suurimmalla sallitulla virheellä, on tuloksien ero oltava vähintään puolet kuormien laskennallisesta erosta. 7.3.7.3 Nollaanasettelussa käytetyn näytön erottelukyky Kolme minuuttia kestävän testin aikana on oltava selvästi näkyvä muutos tuloksissa, saavutettuna ilman kuormaa ja lisätyllä tai poistetulla kuormalla, vastaten seuraavia prosenttilukuja suurimmasta näyttökuormasta: - 0,1 % 1 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille, - 0,2 % 2 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille. 7.3.7.4 Nollanäyttämän pysyvyys 7.3.7.4.1 Lyhytaikainen pysyvyys Viiden, kolme minuuttia tyhjänä ajosta muodostuvan testin suurimmat ja pienimmät tuloksien erot eivät saa ylittää seuraavia prosentteja yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta: - 0,0025 % 1 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille, - 0,005 % 2 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille. 7.3.7.4.2 Pitkäaikainen pysyvyys Edellä 7.3.7.4.1 kohdan testit toistetaan ja kolmen tunnin tyhjänäajon jälkeen, olosuhteiden ollessa vakaita ja asettamatta välillä nollakohtaa: - pienimmän ja suurimman saavutetun tuloksen ero ei saa ylittää 7.3.7.4.1 kohdassa vahvistettuja rajoja, - kaikkien saavutettujen tuloksien (kohdassa 7.3.7.4.1 ja tämän kohdan ensimmäisessä osassa) erot eivät saa ylittää seuraavia prosenttilukuja yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla: - 0,0035 % 1 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille, - 0,007 % 2 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille. 7.3.7.5 Summauksen lisänäyttölaitteet Summaavat lisälaitteet - eivät saa vaikuttaa vaa'an toimintaan; - on oltava suunniteltuja siten, että niiden tulokset ovat virheettömiä. 7.3.7.6 Hihnavaa'at, jotka on varustettu lisämassallisella nollakohdan tarkastuslaitteella Hihnavaakoihin, jotka on varustettu lisämassallisella nollakohdan tarkastuslaitteella pätee 7.3.7.3 ja 7.3.7.4 kohdassa esitetyt vaatimukset lisämassalla testattaessa. Suurimmat sallitut poikkeamat tarkastuslukemasta lasketaan näiden kohtien mukaisesti. 7.4 Testaukset käyttöpaikalla Suurimpia sallittuja virheitä sovelletaan mille tahansa kuormalle, joka on vähintään yhtä suuri kuin pienin summattu kuorma. 7.4.1 Liikkeen tunnistin Hihnan ja liikkeen tunnistimen välillä ei saa tapahtua luistamista. 7.4.2 Tarkistusvaaka Vaa'an, jota käytetään testeissä hihnavaa'an punnitsemien tuotteiden yhteydessä (jäljempänä "materiaalitestit"), on sallittava summatun kuorman tarkistuksen virheellä, joka ei ole suurempi kuin 20 % suurimmasta sallitusta virheestä. 7.4.3 Pienimmän summatun kuorman arvo Pienimmän summatun kuorman on oltava vähintään yhtä suuri kuin suurin seuraavista kolmesta arvosta: - kuorma, joka saavutetaan suurimmalla virtaamalla yhden hihnakierroksen aikana; - 2 % yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta tai 200 summauksen askelarvoa luokassa 1; - 1 % yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta tai 100 summauksen askelarvoa luokassa 2. 7.4.4 Metrologiset ominaisuudet 7.4.4.1 Suhteellisten virheiden vaihtelut: samoilla virtaamilla, samoilla ainemäärillä ja samojen olosuhteiden vallitessa saavutettujen tulosten suhteellisten virheiden erot eivät saa ylittää suurimpien sallittujen virheiden itseisarvoa. 7.4.4.2 Nollakohdan tarkistuksen suurimmat sallitut virheet: hihnan täysien kierrosten jälkeen nollausnäytön muutos ei saa olla suurempi kuin seuraavat prosenttiluvut enimmäisvirtaamalla summatusta kuormasta testin aikana: - 0,1 % jatkuvasti summaavilla vaaoille 1 luokassa, - 0,2 % jatkuvasti summaaville vaaoille 2 luokassa. 7.4.4.3 Nollaanasettelussa käytetyn näytön erottelukyky: eri testeille, vastaten hihnan täysiä kierroksia alle kolmen minuutin aikana, on pienimmän ja suurimman tuloksen ero oltava pienempi kuin seuraavat prosenttiluvut suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta: - 0,1 % jatkuvasti summaaville vaaoille 1 luokassa, - 0,2 % jatkuvasti summaaville vaaoille 2 luokassa. 7.4.4.4 Nollanäyttämän pysyvyys: Viiden testin jälkeen, vastaten hihnan täysiä kierroksia kestoajaltaan mahdollisimman tarkasti kolme minuuttia, on pienimmän ja suurimman tuloksen eron oltava pienempi kuin seuraavat prosenttiluvut yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta: - 0,0035 % jatkuvasti summaaville vaaoille 1 luokassa, - 0,007 % jatkuvasti summaaville vaaoille 2 luokassa. 7.4.4.5 Lisämassallisella nollantarkistuslaitteella varustetut vaa'at: Edellä 7.4.4.2, 7.4.4.3 ja 7.4.4.4 kohdassa annetut määräykset ovat myös voimassa testattaessa nollantarkistuslaitteella varustettuja hihnavaakoja lisämassalla. Suurimmat sallitut arvon vaihtelut on laskettava näiden vaatimusten mukaisesti. Hihnavaa'at, jotka on varustettu nollantarkistuslaitteella, johon liittyy lisämassa vastaten 20 % punnitusyksikön suurimmasta käyttökuormasta, on myös täytettävä nollantarkistuksesta 7.4.4.2 kohdan vaatimukset. 7.5 Yhteenvetotaulukko metrologisista päävaatimuksista >TAULUKON PAIKKA> III LUKU TEKNISET VAATIMUKSET 8 KOKOONPANO Hihnavaa'an on käsitettävä: - hihnakuljetin, - punnitusyksikkö, - liikkeen ilmaisin, - summauslaskin, - kokonaissumman näyttölaite, - nollaanasettelulaite. Hihnavaa'an nollaanasettelulaitteen on oltava varustettu nollakohdan ilmaisimella, joka on erotettu kokonaissumman näyttölaitteesta tai lisämassalla varustetulla nollakohdan tarkistuslaitteella, kun: - kokonaissumman näyttölaite osoittaa ainoastaan positiivisia arvoja, tai - summauksen askelarvo on suurempi kuin 5.2.1.2 kohdassa 1 luokalle ja 5.2.2.2 kohdassa 2 luokalle vahvistetut nollakohdan näyttölaitteen askelarvot. 8.1 Toiminnan varmuus 8.1.1 Vilpillisen käytön estävien ominaisuuksien puuttuminen Hihnavaaoilla ei saa olla ominaisuuksia, jotka helposti mahdollistavat niiden väärinkäytön. 8.1.2 Virheellisen säädön ja vahingossa tapahtuvan rikkoutumisen mahdottomuus Sekä mekaaniset että sähkömekaaniset hihnavaa'at on suunniteltava siten, ettei mikään virheellinen säätö tai rikkoutuminen voi tapahtua ilman, että niiden vaikutus on helposti havaittavissa. 8.1.3 Hihnavaa'an säätimien suojaus Hihnavaa'an säätimien on oltava siten suunniteltu, että niitä ei tavallisesti voida asettaa suunnittelemattomaan asentoon, jollei kaikki näyttö ja kirjoittaminen ole estetty. 8.1.4 Etäälle sijoitetut summausnäyttölaitteet on varustettava 8.8 kohdan mukaisilla laitteilla. 8.2 Hihnakuljetin 8.2.1 Kuljettimella varustettu hihnavaaka Kuljettimen on oltava tukevalla tavalla suunniteltu ja muodostettava jäykkä asennus. Jos kannatinrullia on käytetty ainoina punnitusyksikön kuormanvälittäjinä, on tuotteelle lisättävä tukipisteitä. 8.2.2 Punnituspöydällä varustettu hihnavaaka Kuljettimen kannatinrungon on oltava tukevasti suunniteltu. Pitkittäissuunnassa rullaradan on oltava sellainen, että hihna on jatkuvasti punnitusrullien kannattama tavalla, joka varmistaa virheettömän punnituksen. Kuljettimen on tarvittaessa oltava varustettu puhdistuslaitteella, jonka sijoitus ja toiminta ei saa vaikuttaa tuloksiin. 8.2.3 Erikoiset asennusolosuhteet Hihnavaakojen on oltava sellaisia, että rullaradan asennus, hihnan aine ja asennus sekä tuotteen syötön järjestelyt eivät aiheuta tuloksiin virheitä. 8.2.3.1 Rullarata Jos tarpeen, on vaaka varmistettava tehokkaalla korroosion ja likaantumisen estämisen menetelmillä; samaan ryhmään kuuluvien rullien yläpintojen on oltava samassa tasossa; rullaradan on oltava sellainen, että tuotteen liukumista ei tapahdu. 8.2.3.2 Kuljetinhihna 8.2.3.2.1 Kuljetinhihnan massa pituusyksikköä kohden hihnan massan pituusyksikköä kohden on oltava vakio; liitokset eivät saa aiheuttaa häiriöitä toiminnalle, 8.2.3.2.2 hihnan nopeuden ja pituuden on oltava sellainen, että nollakohdan tarkistus voidaan tehdä ajassa, joka ei ylitä kolme minuuttia; kuitenkin: jos tätä vaatimusta ei pystytä täyttämään, on hihnavaaka varustettava osittain itsetoimivalla tai itsetoimivalla nollaanasettelulaitteella. 8.2.3.2.3 Hihnan nopeus ei saa poiketa enemmän kuin 5 % hihnavaa'alle suunnitellusta arvosta. 8.2.3.3 Punnituspituus Hihnavaa'an on oltava suunniteltu siten, että punnituspituus pysyy käytössä muuttumattomana: Pituussäätölaitteiden on oltava sinetöitävissä. 8.2.3.4 Hihnan jännitys Rullaradan määrätyssä kohdassa on hihnan jännityksen järjestettävä vakioksi: jännityksen on oltava sellainen, että tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ei esiinny liukumista hihnan ja käyttörummun välillä. 8.2.3.5 Tuotteen vaikutus Tuotteen saapuminen kuljettimelle ei saa vaikuttaa tuloksiin. 8.3 Punnitusyksikkö 8.3.1 Yleistä Punnitusyksikön on oltava sopiva tarkoitukseensa. Se on tarvittaessa varustettava suojalla suurinta käyttökuormaa ylittäviä kuormia vastaan. Kuormankannatin on oltava siten suunniteltu, ettei se aiheuta lisävirheitä syötöstä huolimatta. 8.3.2 Kuorman tasapainotuslaite Kuorman tasapainoituslaitteen on oltava jatkuvatoiminen alueella nollasta massan arvoon, joka on vähintään sama kuin suurin käyttökuorma. Punnitustapahtuma ei saa alkaa ennenkuin punnitusyksikkö toimii tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. 8.4 Liikkeen ilmaisin Liikkeen tunnistimen (3.3.1.3.1 kohta) on oltava sellainen, että tuloksiin vaikuttavaa liukumista ei voi tapahtua riippumatta siitä, onko hihna kuormattu vai ei. Jos tieto on epäjatkuva, sen on vastattava liikettä, joka on sama tai pienempi kuin punnituspituus. Jos tieto on jatkuva, sitä ei saa korvata signaalilla, joka on riippumaton kuljetinhihnasta, paitsi tarkistus- ja säätötoimenpiteiden aikana. 8.5 Summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteet 8.5.1 Näytön laatu Summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteiden on mahdollistettava tulosten lukeminen luotettavalla, yksinkertaisella ja yksiselitteisellä tavalla numeroiden yksinkertaisella rinnakkainasettelulla ja siinä on oltava sovellettavan massan nimi tai yksikkö. Ei saa olla mahdollista asettaa yleistä summauksen näyttölaitetta nollaan. 8.5.2 Useammalla summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteella varustettujen hihnavaakojen askelarvo. Hihnavaa'an jatkuvan (analogisen) summauksen näyttölaitteen tai -laitteiden askelarvo ei saa ylittää epäjatkuvan (digitaalisen) summauksen näyttölaitteen tai -laitteiden askelarvoa kaksinkertaisena. Hihnavaa'an epäjatkuvalla (digitaalisella) näytöllä varustetuissa summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteissa on oltava sama askelarvo. 8.5.3 Epäjatkuvien (digitaalisten) tulosten muoto Epäjatkuvien (digitaalisten) näyttölaitteiden antamat tulokset on esitettävä ainoastaan perättäisten numeroiden muodossa. 8.5.4 Luotettavuus Näytetyt tulokset eivät saa vääristyä esimerkiksi vahingossa tapahtuvan hihnan pysähtymisen tai voiman syötön katkeamisen johdosta. 8.5.5 Näyttöalue Kokonaissumman näyttölaitteiden on sallittava sellaisen arvon lukeminen, joka vastaa vähintään 10 tunnin aikana suurimmalla virtaamalla punnitun tuotteen arvoa. 8.5.6 Summauksen lisänäyttölaitteet Summauksen lisänäyttölaitteen askelarvon on oltava vähintään kymmenen kertaa arvokilpeen merkittyä summaukseen askelarvoa suurempi. Edellä 5.2 kohdan vaatimuksia ei sovelleta näihin laitteisiin. 8.5.7 Summauksen näyttölaitteiden kytkeminen Summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteiden, jotka osoittavat ainoastaan positiivisia arvoja, on oltava poiskytkettyinä, kun hihna toimii kuormittamattomana. Summauslaitteen kytkemisen ja poiskytkemisen on toimittava hihnavaa'an omasta käskystä ja kuorman vaikutuksesta. Summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteiden, jotka osoittavat positiivisia ja negatiivisia arvoja, on oltava kytkettyinä hihnan toimiessa kuormittamattomana ja oltava siten suunniteltuja, että tärinä ei vaikuta näytön tuloksiin. Summauksen koestusnäyttölaite saa toimia kuin testin aikana. 8.5.8 Summauksen koestusnäyttölaite Jos summauksen näyttölaitteen askelarvo on suurempi kuin - 0,1 % pienimmästä summatusta arvosta 1 luokassa, - 0,2 % pienimmästä summatusta arvosta 2 luokassa, on hihnavaaka varustettava erillisellä summauksen koestusnäyttölaitteella, jonka askelarvo ei ylitä edellä mainittuja prosenttilukuja. 8.6 Nollaanasettelulaite Kuormankannattimeen vaikuttavan kuormittamattoman hihnan massa on oltava mahdollista tasapainottaa. 8.6.1 Muu kuin itsetoimiva nollaanasettelulaite Jos tämä laite voidaan säätää jatkuvalla tavalla käsin, on säätölaitteen suoraviivaisen 10 mm:n tai pyörivän puolikierroksisen liikkeen vastaavan vaikutuksen oltava pienempi kuin: - 0,1 % yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 1 luokassa; - 0,2 % yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 2 luokassa. Jos laitetta voidaan säätää käsin epäjatkuvalla tavalla, on säätölaitteen yhtä pykälää vastaava vaikutus oltava pienempi kuin: - 0,01 % yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 1 luokassa; - 0,02 % yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 2 luokassa. On oltava helposti havaittavissa, onko tehtävä korjaus positiivinen vai negatiivinen. 8.6.2 Osittain itsetoimiva tai itsetoimiva nollaanasettelulaite Osittain itsetoimivien tai itsetoimivien nollaanasettelulaitteiden on oltava siten suunniteltu, että - nollaanasettelu tapahtuu hihnan kokonaisten kierrosten jälkeen; - toiminnan päättyminen on osoitettu; - laitteiden säätöjen raja-arvot on ilmoitettu. Näiden laitteiden asetteluvirhe yhden tunnin toiminnan aikana ei saa ylittää: - 0,1 % summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 1 luokassa; - 0,2 % summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 2 luokassa. Automaattisten nollaanasettelulaitteiden on oltava poiskytkettynä testin aikana. 8.6.3 Nollakohdan tarkistuslaite Nollakohdan tarkistuslaite toimii punnitusyksikköön sijoitetun tai sähköisesti simuloidun lisämassan avulla. Laitteen on täytettävä seuraavat vaatimukset: - massa on asetettava vakiotavalla siihen soveltuvalla mekanismilla, - massan asettaminen saa olla mahdollista vain, kun hihna pyörii tyhjänä, - massan on oltava pölyltä suojattu, - nollakohdan tarkistustapahtuma on aina suoritettava samalla tavalla, - nollakohdan tarkistustapahtuman on päätyttävä automaattisesti ennalta aseteltujen hihnan kokonaiskierrosten jälkeen, - nollakohdan tarkistustapahtuman lopussa on näytössä oltava lisämassaan ja hihnan kierroksiin perustuva tarkistuslukema. 8.6.4 Lisämassallisella nollakohdan tarkistuslaitteella varustettu hihnavaaka Hihnavaa'at, joiden summauksen näyttölaite näyttää ainoastaan positiivisia arvoja, tulee varustaa 8.6.3 kohdan mukaisilla nollakohdan tarkistuslaitteilla. Lisämassan on oltava 5 % punnitusyksikön suurimmasta käyttökuormasta. Hihnavaa'at, joiden summauksen näyttölaite näyttää positiivisia ja negatiivisia arvoja, voidaan varustaa 8.6.3 kohdan mukaisilla nollakohdan tarkistuslaitteilla. Lisämassan on oltava 5 % tai 20 % punnitusyksikön suurimmasta käyttökuormasta. 8.7 Nollakohdan summauksen näyttölaite Nollakohdan summauksen näyttölaite ei saa missään tapauksessa häiritä summauksen näyttölaitteen tuloksia. 8.8 Näyttö, joka ilmaisee, että punnitusyksikön suurin käyttökuorma tai suurin virtaama on ylitetty tai pienintä virtaamaa ei ole saavutettu. Soveltuvalla merkillä on osoitettava, jos suurimman käyttökuorman tai virtaaman arvot ylitetään tai pienimmän virtaaman arvoa ei ole saavutettu. 8.9 Apulaitteet Apulaitteet eivät saa vaikuttaa tuloksiin. 8.10 Sinetöinti On oltava mahdollista sinetöidä sellaiset hihnavaakojen osat, joiden poisto tai säätö vaikuttaa metrologisiin ominaisuuksiin ETY-hyväksyntätodistuksen ehtojen mukaisesti. 9 ARVOKILVET JA LEIMAUSKILVET Hihnavaaoissa on tarvittaessa oltava seuraavat merkinnät esitetyssä järjestyksessä: 9.1 Pakolliset perusmerkinnät selvästi esitettyinä kohdemaan kielellä 9.1.1 Valmistajan tunniste. 9.1.2 Maahantuojan tunniste (tuotujen koneiden osalta). 9.1.3 Hihnavaa'an määritys. 9.1.4 Hihnavaa'an tyyppi- ja sarjanumero. 9.1.5 Punnittavan tuotteen tai tuotteiden määritys. 9.1.6 Pienin summattu kuorma .... kg tai .... tonnia. 9.1.7 Jaksojen määrä tunnissa (hihnavaa'at, jotka toimivat summaamalla). 9.1.8 Merkintä: "Vaaka on asetettava nollaan vähintään joka kolmas tunti. Nollakohdan tarkistuksen on kestettävä vähintään .... kierrosta." (Kierrosten lukumäärä nollakohdan tarkastuksessa vahvistetaan ETY-tyyppihyväksynnässä 7.4.4.4 kohdan mukaisesti). 9.2 Perusmerkinnät ilmaistuna koodein 9.2.1 Kaikissa tapauksissa pakolliset: - ETY-tyyppihyväksyntätunnus, - tarkkuusluokan tunnus muodossa tai , - jatkuvan (analogisen) summauksen askelarvo muodossa dt = ......., - epäjatkuvan (digitaalisen) summauksen askelarvo muodossa dtd = ......., - epäjatkuvan (digitaalinen) summauksen askelarvo muodossa dtd = ......., - suurin käyttökuorma muodossa Max ......., - suurin virtaama muodossa Qmax ......., - pienin virtaama muodossa Qmin ......., - hihnan nimellisnopeudet muodossa V = ....... m/s, - punnituspituus muodossa L = ....... m, - tunnusmerkintä hihnavaa'an laitteissa, jotka eivät ole suoraan liitetyt päärunkoon. 9.2.2 Asiaan kuuluessa vaadittavat: - nollakohdan summauksen näyttölaitteen askelarvo muodossa d° = ......., - tarkistusarvo suurimpine sallittuine vaihteluineen on määrätty 7.4.4.2 kohdassa (Hihnavaaoille, jotka on varustettu lisämassallisella nollakohdan tarkastuslaitteella). 9.3 Lisämerkinnät Riippuen hihnavaa'an erityisestä käyttötarkoituksesta, voi ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen antava metrologinen tarkastuslaitos vaatia yhden tai useamman lisämerkinnän ETY-tyyppihyväksyntään. 9.4 Kuvaavien merkintöjen esittäminen Merkintöjen on oltava pysyviä ja on kokonsa, muotonsa ja selvyytensä puolesta oltava sellaisia, että ne mahdollistavat niiden helpon lukemisen hihnavaa'an tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Ne on oltava ryhmitelty yhteen selvästi näkyvällä paikalla hihnavaa'assa, arvokilvessä lähellä näyttölaitetta tai kaiverrettu suoraan näyttölaitteeseen. Näiden merkintöjen tuki on voitava sinetöidä. 9.5 Leimaus Arvokilvessä voi olla alue leimausta varten. Jos siinä ei sitä ole, on sen läheisyydessä oltava tähän tarkoitukseen suunniteltu kilpi. IV LUKU METROLOGISET TARKASTUKSET ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus hihnavaa'alle on tehtävä direktiivin 71/316/ETY vaatimusten mukaisesti. Eräät näistä vaatimuksista on eritelty tässä luvussa. 10 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 10.1 ETY-tyyppihyväksynnän hakeminen ETY-tyyppihyväksynnän hakemuksessa on oltava seuraavat tiedot ja siihen on liitettävä seuraavat erityiset asiakirjat: 10.1.1 Metrologiset ominaisuudet 10.1.1.1 Edellä 9 kohdassa määritellyt kuvaavat merkinnät 10.1.1.2 Punnitusyksikön erityiset ominaisuudet 10.1.2 Kuvaavat asiakirjat: - piirustus tai kuva koko kokoonpanosta, - kaikki tarvittavat valokuvat, sijoituspiirustukset ja mallit, jotka kuvaavat metrologisesti kiinnostavia yksityiskohtia, - kaaviopiirustus ja kuvaus, jotka selvästi kuvaavat hihnavaa'an toiminnan. 10.2 ETY-tyyppihyväksyntä 10.2.1 Simulaatiokoestukset Hihnavaaoille tehdään nämä koestukset niihin kuuluvan hihnakuljettimen kanssa tai ilman. Näiden koestusten on erityisesti mahdollistettava todeta häiriötekijät, jotka voivat vaikuttaa hihnavaakaan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa (lämpötila, jännite, taajuus jne.) Näitä on tarvittaessa tutkittava erikseen. Hihnavaakojen on täytettävä 7.3 kohdan mukaiset vaatimukset. 10.2.2 Tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tehtävät koestukset Nämä koestukset, sisältäen materiaalikoestukset, on tehtävä tuotemäärällä, joka on vähintään sama kuin pienin summattu kuorma virtaaman ollessa pienimmän ja suurimman virtaaman välillä. Hihnavaakojen on täytettävä 7.4 kohdan vaatimukset. 11 ETY-ENSIVAKAUS ETY-ensivakaus hihnavaaoille on tehtävä kahdessa vaiheessa. 11.1 Ensimmäinen vaihe Ensimmäiseen vaiheeseen kuuluvat seuraavat toimenpiteet: - tarkastus, että hihnavaaka on tyyppihyväksynnän mukainen ja tutkitaan koneiston eri osat; - summauskoestukset simuloimalla liikkeen 7.3.1, 7.3.3, 7.3.4, 7.3.5 ja 7.3.7 kohdan mukaisesti, poislukien 7.3.7.4.2 kohdan. Hihnavaaoille, joihin kuuluu hihnakuljetin (3.2.2.2 kohta), tehdään koestukset täydelliselle vaa'alle. Hihnavaaoille, jotka on varustettu vaakasillalla (3.2.2.1 kohta), tehdään koestukset ilman hihnakuljetinta ja käyttämällä liikkeen simulointilaitetta. Näistä koestuksista on käytävä ilmi summauksen tulos, toisin sanoen summattua massaa ja joko kierrosten määrää tai hihnan teoreettisesti kulkemaa matkaa ilmaiseva luku. 11.2 Toinen vaihe Tarkastus käyttöpaikalla on tehtävä seuraavasti: 11.2.1 Tarkastuskeinot Koestukset asennuspaikalla on voitava suorittaa luotettavalla ja helpolla tavalla punnittavalla tuotteella tai tuotteilla. Hihnavaa'an asennuksen on oltava sellainen, että vakaus voidaan suorittaa häiritsemättä niiden tavanomaista toimintaa. Koestusvaa'an, joka on 7.4.2 kohdassa olevien vaatimusten mukainen, on pysyvästi sijaittava vaa'attavan hihnavaa'an läheisyydessä ja tuotteen varastoinnin ja kuljetuksen on oltava järjestetty siten, että tuotteen hävikki estetään. 11.2.2 Liikkeentunnistimen koestus Jos on syytä olettaa, että liikkeentunnistimen liukumista esiintyy, on liukuminen mitattava. 11.2.3 Nollaanasetuksen tarkastus Tämä tarkastus tehdään hihnan kokonaisille kierroksille olosuhteissa, jotka on vahvistettu 7.4.4.2 ja 7.4.4.5 kohdassa. 11.2.4 Nollakohdan pysyvyys Käyttöpaikalla tehtävissä koestuksissa on nollakohdan pysyvyyden täytettävä 7.4.4.4 kohdan vaatimukset. Koneille, jotka on varustettu lisämassallisella nollantarkistuslaitteella, koestus tehtävä vähintään viisi kertaa. Mitatut poikkeamat tarkistuslukemasta eivät saa poiketa enemmän kuin arvon, joka on laskettu soveltaen 7.4.4.4 kohdan määräyksiä. 11.2.5 Materiaalikoestukset Näiden koestusten on katettava vähintään kaksi virtaamaa suurimman ja pienimmän välillä, tavanomaisten käyttöolosuhteiden vallitessa. Ne on tehtävä tuotemäärällä, joka on vähintään yhtä suuri kuin pienin summattu kuorma. Tuotteen massa on tarkistettava ennen sen kulkua hihnavaa'an yli. V LUKU SUOSITELTAVAA MENETTELYÄ KOSKEVAT OHJEET 12 SUUNNITTELUA KOSKEVAT OHJEET Hihnavaakojen, jotka ovat seuraavien ohjeiden mukaisia, katsotaan vastaavan edellisten lukujen asiaa koskevia kohtia. 12.1 Erityiset asennuksen edellytykset Hihnavaakojen on oltava seuraavien asennuksen edellytysten mukaisia: 12.1.1 Rullarata Rullaradan muodostavien rullien tai rullaryhmien yläpintojen on oltava yhdensuuntaisia. Lähellä pääterumpuja sijaitsevien ei välttämättä tarvitse olla tämän vaatimuksen mukaisia. Sivurullien akseleiden kulma keskirullien akseleihin nähden ei saa 1 luokassa olla suurempi kuin 20° ja 2 luokassa 30°. Rullaradan pituussuuntaisen yläpinnan kallistus ei saa 1 luokassa olla suurempi kuin 10 % ja 2 luokassa 20 % olettaen, että tuote ei liu'u. Rullat 1 luokassa, jotka sijaitsevat punnitustasossa ja sen läheisyydessä on varustettava kuulalaakereilla tai vastaavilla. Kuormalla, joka on suunnilleen puolet suurimmasta käyttökuormasta, on näiden rullien suuntapoikkeaman oltava pienempi kuin 0,3 mm ja epäkeskisyys ei saa olla suurempi kuin 0,2 mm. 12.1.2 Kuljetinhihna 12.1.2.1 Liitokset Hihnassa saa olla yksi tai kaksi osaa, joilla molemmilla on samat ominaisuudet. Liitoksen tai liitosten on oltava vinot ja kulman hihnan sivureunan välillä on oltava pienempi kuin 45°. 12.1.2.2 Pituus Hihnan oikaistu pituus ei saa ylittää seuraavia arvoja: - hihnan määrätyn kohdan liike puolentoista minuutin aikana pienimmällä nimellisnopeudella; - 100 m. 12.1.3 Tuotteen toiminta Punnitustason etäisyyden syöttölaitteesta on oltava kahdesta viiteen kertaa etäisyys, jonka hihna kulkee yhden sekunnin aikana suurimmalla nopeudella. 12.2 Liikkeen ilmaisin Hihnan liikettä vastaava pituus tai nopeus on mitattava hihnan sisäpinnalta. Vaaoissa, jotka toimivat integroimalla, on liikkeen ilmaisin voitava asentaa siten, että tunnistinlaitteen kierrokset tai osakierrokset on laskettavissa. 12.3 Hetkellisen kuorman ja virtaaman näytöt Hetkellisen kuorman ja virtaaman näytöt, jotka eivät ole pienimmän ja suurimman virtaaman välillä, on oltava erotettu muusta näytöstä. Nämä näytöt voidaan korvata tai täydentää tallentimella edellyttäen, että tämä ei vaikuta tuloksiin. Jos hetkellisen kuorman näyttö on samalla virtaaman näyttö, on siinä oltava merkintä: "Virtaama on voimassa hihnanopeudelle ... m/s". 12.4 Summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteet Summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteiden, jotka ilmaisevat ainoastaan hihnan positiivisia arvoja, on kytkeydyttävä pois heti, kun virtaama on 5 % suurimmasta virtaamasta. (1) EYVL N:o L 335, 5.12.1973, s. 1