Neuvoston direktiivi 92/61/ETY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä



Virallinen lehti nro L 225 , 10/08/1992 s. 0072 - 0100

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 23 s. 0154

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 23 s. 0154



NEUVOSTON DIREKTIIVI 92/61/ETY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että on tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sisämarkkinoiden luomiseksi asteittain 31 päivänä joulukuuta 1992 päättyvän ajanjakson kuluessa; sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan, kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen on kaikissa jäsenvaltioissa täytettävä tietyt pakollisin vaatimuksin vahvistetut tekniset ominaisuudet; nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain ja haittaavat sen vuoksi yhteisön sisäistä kauppaa, tällaiset sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan esteet voidaan poistaa, jos kaikki jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset jo olemassa olevien kansallisten sääntöjen sijasta, jäsenvaltioiden vakiintuneena käytäntönä on tarkastaa, että ajoneuvot ovat niitä koskevien teknisten vaatimusten mukaisia ennen markkinoille saattamista, tämä tarkastus tehdään eri ajoneuvotyypeille, on tarpeen laatia tarkat ja yhdenmukaiset määritelmät näistä ajoneuvoista (mopot, moottoripyörät, kolmipyörät ja nelipyörät), ja erityisesti moposta, koska tästä ajoneuvotyypistä on viitisentoista erilaista määritelmää kahdessatoista jäsenvaltiossa; määritelmien suuri määrä, mikä käytännössä merkitsee samaa määrää ajoneuvoluokkia, muodostaa kaupalle huomattavia esteitä, koska tuotantoa on eriytettävä sen mukaan, missä maassa se pidetään kaupan ja tämä aiheuttaa mopomarkkinoiden pirstoutumista, ottaen huomioon viime aikoina kehitetyt teknologiat, mainittujen ajoneuvojen osien ja ominaisuuksien tutkiminen on johtanut siihen, että ainoastaan liitteessä I vahvistettuja osia ja ominaisuuksia on pidetty sääntelytarkoituksiin sopivina; teknologian edistyksen ja kehityksen perusteella on aiheellista tutkia, voitaisiinko osia ja ominaisuuksia tarvittaessa lisätä liitteessä I jo lueteltuihin, teknologian uudistusten ja tekniikan kehityksen perusteella on aiheellista tutkia viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanosta, voitaisiinko erityisesti passiiviseen turvallisuuteen liittyviä osia ja ominaisuuksia tarvittaessa lisätä liitteessä I jo lueteltuihin, ajoneuvon eri osiin ja ominaisuuksiin sovellettavat yhdenmukaiset tekniset vaatimukset on koottava erityisdirektiiveihin; on välttämätöntä ottaa käyttöön yhteisön tyyppihyväksyntämenettely jokaiselle ajoneuvotyypille edellä tarkoitettujen vaatimusten noudattamisen tarkastamiseksi, ja jotta jokainen jäsenvaltio voi tunnustaa muissa jäsenvaltioissa tehdyt tarkastukset, tällä menettelyllä jäsenvaltio voi varmistaa, että jokainen ajoneuvotyyppi on tarkastettu erityisdirektiiveissä säädettyjen tarkastusten mukaisesti, ja että sille on annettu tyyppihyväksyntätodistus; menettelyn avulla myös valmistajat pystyvät laatimaan vaatimustenmukaisuustodistuksen kaikille hyväksytyn tyypin mukaisille ajoneuvoille; kun ajoneuvolla on tällainen todistus, se voidaan saattaa markkinoille, myydä ja rekisteröidä käytettäväksi koko yhteisön alueella, on suotavaa, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset yhteistyössä antavat säännöksiä tuotantomallien hyväksytyn tyypin mukaisuutta koskevien teknisten erimielisyyksien ratkaisun helpottamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 169 artiklan soveltamista, ajoneuvo voi olla hyväksytyn tyypin mukainen, ja silti siinä voi olla liikenneturvallisuutta vaarantavia ominaisuuksia, ja sen vuoksi on suotavaa säätää asianmukaisesta menettelystä tämän vaaran vähentämiseksi, tekniikan kehitys edellyttää erityisdirektiivissä määriteltyjen teknisten vaatimusten nopeaa mukauttamista; tähän tarvittavien toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi olisi säädettävä menettelystä jäsenvaltioiden ja komission välisen tiiviin yhteistyön aikaansaamiseksi moottoriajoneuvoalan kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevässä komiteassa, ajoneuvoille tarkoitettujen menettelyjen kaltaisia menettelyjä on sovellettava niiden osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin, ja liikenneturvallisuus, ympäristönsuojelu ja kuluttajansuoja vaativat muun muassa korkeatasoisia rakenne- ja valmistusvaatimuksia tässä direktiivissä tarkoitetuille ajoneuvoille ja osille; näiden vaatimusten tarkoituksena on samalla varmistaa markkinoiden yhtenäisyys; sen vuoksi tämän direktiivin on perustuttava täydelliseen yhdenmukaistamiseen, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: I LUKU Soveltamisala ja määritelmät 1 artikla 1 Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin kaksi- tai kolmipyöräisiin tieliikenteeseen tarkoitettuihin moottoriajoneuvoihin, paripyöräisiin tai muunlaisiin, sekä näiden ajoneuvojen osiin ja erillisiin teknisiin yksiköihin. Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin ajoneuvoihin: - ajoneuvoihin, joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 6 km/h, - jalankulkijan ohjattaviksi tarkoitettuihin ajoneuvoihin, - liikuntarajoitteisten käyttöön tarkoitettuihin ajoneuvoihin, - kilpailuissa, tiellä tai maastossa käytettäväksi tarkoitettuihin ajoneuvoihin, - ennen tämän direktiivin täytäntöönpanopäivää jo käytössä oleviin ajoneuvoihin, - traktoreihin ja maatalouskoneisiin tai muihin, - ajoneuvoihin, jotka on suunniteltu huvikäyttöön maastossa ja joiden pyörät on järjestetty symmetrisesti siten, että yksi pyörä on ajoneuvon edessä ja kaksi takana, eikä näiden osiin tai teknisiin yksiköihin, ellei niitä ole tarkoitettu asennettavaksi tässä direktiivissä tarkoitettuihin ajoneuvoihin. Tätä direktiiviä ei sovelleta yksittäisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntään. Tällaisia hyväksyntöjä antavien jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansallisten määräysten sijasta tämän direktiivin mukaisesti annetut osien ja erillisten teknisten yksikköjen hyväksynnät. 2 Edellä 1 kohdassa tarkoitetut ajoneuvot jaetaan: - mopoihin eli kaksi- ja kolmipyöräisiin ajoneuvoihin, joihin asennetun polttomoottori-tyyppisen moottorin sylinteritilavuus on enintään 50 cm³ ja joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 45 km/h, - moottoripyöriin eli sivuvaunullisiin tai sivuvaunuttomiin kaksipyöräisiin ajoneuvoihin, joihin asennetun polttomoottori-tyyppisen moottorin sylinteritilavuus on yli 50 cm³ ja/tai jonka suurin rakenteellinen nopeus on yli 45 km/h, - kolmipyöriin eli ajoneuvoihin, joissa on kolme symmetrisesti järjestettyä pyörää ja joihin asennetun polttomoottori-tyyppisen moottorin sylinteritilavuus on yli 50 cm³ ja/tai suurin rakenteellinen nopeus on yli 45 km/h. 3 Tätä direktiiviä sovelletaan myös nelipyöräisiin moottoriajoneuvoihin eli 'nelipyöriin`, joilla on seuraavat ominaisuudet: a) kevyet nelipyörät, joiden kuormittamaton massa on alle 350 kg ilman sähköajoneuvojen akkujen massaa ja joiden suurin rakenteellinen nopeus on enintään 45 km/h ja ottomoottorin sylinteritilavuus enintään 50 cm³ (muiden moottoreiden osalta suurin nettoteho enintään 4 kW); näitä ajoneuvoja pidetään mopoina; b) muut kuin a kohdassa tarkoitetut nelipyörät, joiden kuormittamaton massa on enintään 400 kg (550 kg tavaroiden kuljettamiseen tarkoitetuilla ajoneuvoilla) ilman sähköajoneuvojen akkujen massaa ja joiden moottorin suurin nettoteho on enintään 15 kW; näitä ajoneuvoja pidetään kolmipyörinä. Tätä direktiiviä ei kuitenkaan sovelleta ennen 1 päivää heinäkuuta 1994 edellä b kohdassa tarkoitettuihin ajoneuvoihin, joita koskevat 15 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset. 2 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1) `ajoneuvotyypillä` samaan luokkaan kuuluvia, samanlaisella rungolla varustettuja ja saman valmistajan valmistamia ajoneuvoja, joille valmistaja on antanut saman tyyppinimityksen (kaksipyöräiset mopot, kolmipyöräiset mopot, moottoripyörät, sivuvaunulliset moottoripyörät, kolmipyörät, nelipyörät). Ajoneuvotyyppiin voi sisältyä vaihtoehtoja ja muunnoksia; 2) `vaihtoehdolla` saman tyypin ajoneuvoja, joiden erot voivat liittyä - korin muotoon, - ajokuntoisen ajoneuvon massaan ja suurimpaan teknisesti sallittuun massaan (ero yli 20 prosenttia), - moottorin toimintatapaan (esimerkiksi ottomoottori, dieselmoottori, sähkömoottori, hybridi), - työkiertoon (kaksi- tai nelitahtinen), - sylinteritilavuuteen (ero yli 30 prosenttia), - sylintereiden lukumäärään ja rakenteeseen, - tehoon (ero yli 30 prosenttia), - (sähkömoottoreiden) toimintatapaan, - ajoakkujen lukumäärään ja kapasiteettiin. Vaihtoehdot voivat sisältää muunnoksia; 3) `muunnoksella` saman tyypin ja mahdollisesti myös saman vaihtoehdon ajoneuvoja, joiden erot voivat liittyä - voimansiirtoon (kuten automaattinen tai muu vaihteisto, välityssuhteet, vaihteenvalintatapa), - sylinteritilavuuteen (ero enintään 30 prosenttia), - tehoon (ero enintään 30 prosenttia), - ajokuntoiseen massaan ja suurimpaan teknisesti sallittuun massaan (ero enintään 20 prosenttia), - valmistajan tekemiin muihin pieniin muutoksiin suhteessa liitteessä II esitettyihin olennaisiin ominaisuuksiin; 4) `erillisellä teknisellä yksiköllä` osaa tai ominaisuutta, jonka on täytettävä erityisdirektiivin vaatimukset ja jonka on tarkoitus muodostaa osa ajoneuvosta. Se voi olla osana erikseen tyyppihyväksytty, mutta ainostaan yhden tai useamman määrätyn ajoneuvotyypin yhteydessä; 5) `osalla` osaa tai ominaisuutta, jonka on täytettävä erityisdirektiivin vaatimukset ja jonka on tarkoitus muodostaa osa ajoneuvosta. Osa voi olla tyyppihyväksytty ajoneuvosta erillään. Erillinen tekninen yksikkö tai osa voi olla joko alkuperäinen laite, alunperin tai varaosana asennettu, jos se on tyyppiä, joka on ollut asennettuna ajoneuvoon tätä tyyppihyväksyttäessä, tai ainoastaan varaosana käytetty muu kuin alkuperäislaite; 6)`tyyppihyväksynnällä` menettelyä, jolla jäsenvaltio varmentaa, että ajoneuvotyyppi täyttää erityisdirektiivien tekniset vaatimukset ja läpäisee valmistajan liitteessä I esitetyn kattavan luettelon mukaisten tietojen oikeellisuuden tarkastukset; 7) `osan tyyppihyväksynnällä` menettelyä, jolla jäsenvaltio varmentaa, että ominaisuus tai erillinen tekninen yksikkö (erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntä) tai osa (osan tyyppihyväksyntä) täyttää erityisdirektiivin liitteessä I esitetyn kattavan luettelon mukaiset tekniset vaatimukset. Tyyppihyväksyntää tai osan tyyppihyväksyntää voidaan laajentaa muutosten, vaihtoehtojen tai muunnosten osalta; 8) `paripyörillä` kahta samalle akselille asennettua pyörää, joiden maata koskettavien pintojen keskipisteiden välinen etäisyys on alle 460 mm. Paripyöriä pidetään yhtenä pyöränä; 9) `kaksoismoottoriajoneuvoilla` ajoneuvoja, joissa on kaksi erilaista käyttövoimajärjestelmää, esimerkiksi sähkökäyttö ja palamiseen perustuva; 10) `valmistajalla` henkilöä tai laitosta, joka vastaa hyväksyntäviranomaiselle kaikista tyyppihyväksyntä- tai osan tyyppihyväksyntämenettelyyn kuuluvista tekijöistä sekä tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamisesta, henkilön tai laitoksen ei tarvitse olla suoranaisesti mukana hyväksyttävän ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kaikissa valmistusvaiheissa; 11) `tutkimuslaitoksella` järjestöä tai laitosta, joka on nimitetty testauslaboratorioksi suorittamaan testit ja tarkastukset jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisen puolesta. Tämän tehtävän voivat suorittaa myös toimivaltaiset viranomaiset itse. II LUKU Menettely tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän antamiseksi 3 artikla Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntää tai osan tyyppihyväksyntää koskeva hakemus jäsenvaltiolle. Hakemuksen liitteenä on oltava ilmoituslomake, jonka malli ajoneuvon tyyppihyväksynnän osalta on liitteessä II ja osan tyyppihyväksynnän osalta teknistä yksikköä tai osaa koskevan erityisdirektiivin liitteessä tai lisäyksessä, sekä tässä lomakkeessa mainitut asiakirjat. Hakemus voidaan jättää samasta ajoneuvotyypistä, erillisestä teknisestä yksiköstä tai osasta ainoastaan yhdessä jäsenvaltiossa. 4 artikla 1 Jäsenvaltion on annettava tyyppihyväksyntä kaikille ajoneuvotyypeille ja osan tyyppihyväksyntä kaikille erillisille teknisille yksiköille tai osille, jos ne täyttävät seuraavat edellytykset: a) ajoneuvotyyppi täyttää erityisdirektiivien tekniset vaatimukset ja vastaa valmistajan toimittamia liitteessä I määrätyn kattavan luettelon mukaisia tietoja; b) erillinen tekninen yksikkö tai osa täyttää vastaa erityisdirektiivin tekniset vaatimukset ja vastaa valmistajan toimittamia liitteessä I määrätyn kattavan luettelon mukaisia tietoja. 2 Ennen tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän suorittamista jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jotka suorittavat nämä toimenpiteet, varmistavat kaikin mahdollisin toimin, tarvittaessa yhteistyössä sen jäsenvaltion, jossa valmistus tapahtuu tai tuote on saatettu yhteisöön, toimivaltaisten viranomaisten kanssa, että liitteen VI määräyksiä noudatetaan, jotta uudet valmistetut, markkinoille saatetut, myyntiin tarjotut tai liikkeelle lasketut ajoneuvot olisivat hyväksytyn tyypin mukaisia ja jotta uudet valmistetut, markkinoille saatetut ja myydyt erilliset tekniset yksiköt tai osat olisivat osana tyyppihyväksytyn tyypin mukaisia. 3 Edellä 2 kohdassa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, tarvittaessa yhteistyössä sen jäsenvaltion, jossa valmistus tapahtuu tai tuote on saatettu yhteisöön, toimivaltaisten viranomaisten kanssa, että liitteen VI määräyksiä edelleen noudatetaan. 4 Jos tyyppihyväksyntähakemukseen on liitetty yhden tai useamman jäsenvaltion antama yksi tai useampi osan tyyppihyväksyntätodistus, tyyppihyväksynnän suorittavan jäsenvaltion on hyväksyttävä ne ja jätettävä suorittamatta osana tyyppihyväksyttyjen osien ja/tai erillisten teknisten yksiköiden osalta 1 kohdan b alakohdassa edellytetyt tarkastukset. 5 Kukin jäsenvaltio vastaa antamistaan osan tyyppihyväksynnöistä. Ajoneuvotyypin tyyppihyväksynnän antavien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarvittaessa tarkastettava tuotannon vaatimustenmukaisuus yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden osan tai erillisen yksikön osan tyyppihyväksyntätodistuksia antaneiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. 5 artikla 1 Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on täytettävä liitteessä III esitetyn tyyppihyväksyntätodistuksen kaikki kohdat kaikista ajoneuvotyypeistä, joiden tyyppihyväksynnän se suorittaa. 2 Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on täytettävä kussakin erityisdirektiivissä esitetyn osan tyyppihyväksyntälomakkeen kaikki kohdat kaikista erillisen teknisen yksikön tai osan tyypeistä, joiden osan tyyppihyväksynnän se suorittaa. 6 artikla 1 Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on lähetettävä kuukauden kuluessa muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille jäljennös jokaisesta hyväksymästään tai epäämästään ajoneuvotyypistä laaditusta hyväksyntätodistuksesta. 2 Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on sovellettava 1 kohdan säännöksiä jokaisesta osana tyyppihyväksymästään tai epäämästään erillisestä teknisestä yksiköstä tai osasta laadittuun osan tyyppihyväksyntätodistukseen. 7 artikla 1 Valmistajan on laadittava liitteessä IV olevassa A jaksossa esitetyn mallin mukainen vaatimustenmukaisuustodistus jokaisesta hyväksytyn tyypin mukaisesti valmistetusta ajoneuvosta. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin ajoneuvon verotusta tai ajoneuvon rekisteröintiasiakirjan laatimista varten pyytää, että vaatimustenmukaisuustodistus sisältää muita kuin liitteessä IV olevassa A jaksossa tarkoitettuja yksityiskohtia, jos yksityiskohdat on nimenomaisesti sisällytetty ilmoituslomakkeeseen. 2 Valmistajan on laadittava liitteessä IV olevassa B jaksossa esitetyn mallin mukainen vaatimustenmukaisuustodistus jokaisesta muusta kuin alkuperäisestä erillisestä teknisestä yksiköstä tai osasta, joka on osana tyyppihyväksytyn tyypin mukaisesti valmistettu. 3 Kun osana tyyppihyväksyttävä erillinen tekninen yksikkö tai osa täyttää tehtävänsä tai sen tietty ominaisuus ilmenee ainoastaan yhdessä ajoneuvon muiden osien kanssa, ja tästä syystä yhden tai useamman vaatimuksen noudattaminen voidaan tarkastaa ainoastaan, kun kyseinen hyväksyttävä erillinen tekninen yksikkö tai osa toimii yhdessä ajoneuvon muiden, jäljiteltyjen tai todellisten, osien kanssa, kyseistä erillistä teknistä yksikköä tai osaa koskevan tyyppihyväksynnän soveltamisalaa on vastaavasti rajoitettava. Erillistä teknistä yksikköä tai osaa koskevassa osan tyyppihyväksyntätodistuksessa mainitaan siten mahdolliset käytön rajoitukset ja asennusohjeet. Ajoneuvoa tyyppihyväksyttäessä rajoitusten ja vaatimusten noudattaminen tarkastetaan. 4 Erillistä teknistä yksikköä tai osaa koskevan 4 artiklan mukaisesti annetun osan tyyppihyväksynnän haltija on velvollinen kiinnittämään jokaiseen osana tyyppihyväksytyn tyypin mukaisesti valmistettuun yksikköön tai osaan, valmistajan tavaramerkin tai kaupallisen merkin, osoituksen tyypistä ja, jos erityisdirektiivissä niin edellytetään, 8 artiklassa tarkoitetun tyyppihyväksyntämerkin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. Jälkimmäisessä tapauksessa 2 kohdassa säädettyä todistusta ei tarvitse laatia. 5 Kun osan tyyppihyväksyntätodistus sisältää 3 kohdan mukaisesti käytön rajoituksia, haltijan on tarvittaessa toimitettava yksityiskohtaiset tiedot kyseisistä rajoituksista ja mahdolliset asennusohjeet jokaisen valmistetun erillisen teknisen yksikön tai osan mukana. 6 Erillistä teknistä yksikköä tai muuta kuin alkuperäisosaa koskevan yhdelle tai useammalle ajoneuvotyypille annetun tyyppihyväksyntätodistuksen haltijan on kunkin sellaisen yksikön mukana toimitettava yksityiskohtaiset tiedot, joiden avulla ajoneuvot voidaan määrittää. 8 artikla 1 Tyyppihyväksytyn tyypin mukaisesti valmistetussa ajoneuvossa on oltava kiinnitettynä tyyppihyväksyntämerkki, joka koostuu: - tyyppihyväksyntänumerosta, - pienestä 'e`-kirjaimesta, jota seuraa tyyppihyväksynnän suorittaneen jäsenvaltion tunnusnumero tai -kirjaimet, - ajoneuvon tunnistuskoodista, joka koostuu numeroista tai kirjaimista. 2 Osana tyyppihyväksytyn tyypin mukaisesti valmistetussa erillisessä teknisessä yksikössä tai osassa on tarvittaessa oltava, jos sitä koskevassa erityisdirektiivissä niin säädetään, liitteessä V tarkoitettujen vaatimusten mukainen osan tyyppihyväksyntämerkki. Osan tyyppihyväksyntämerkin sisältämiä tietoja voidaan kuitenkin täydentää lisätiedoilla, joilla kyseisen erillisen teknisen yksikön tai osan eräät erityisominaisuudet voidaan tunnistaa; lisätiedot määritellään tarvittaessa erityisdirektiiveissä kyseisten erillisten teknisten yksiköiden tai osien osalta. 9 artikla 1 Valmistaja vastaa kunkin ajoneuvon tai kunkin erillisen teknisen yksikön tai osan valmistamisesta tyyppihyväksytyn tai osana tyyppihyväksytyn tyypin mukaisesti. Tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän haltijan on ilmoitettava tuotannon lopullisesta päättymisestä tai ilmoituslomakkeen tietojen muutoksista tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille. 2 Jos 1 kohdassa tarkoitetun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset katsovat, että tämäntyyppinen muutos ei aiheuta muutosta olemassa olevaan tyyppihyväksyntätodistukseen tai osan tyyppihyväksyntätodistukseen tai uuden todistuksen laatimiseen, ne ilmoittavat siitä valmistajalle. 3 Jos 1 kohdassa tarkoitetun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset toteavat, että ilmoituslomakkeessa annettujen tietojen muutos antaa perusteen uusille tarkastuksille tai testeille, ne ilmoittavat siitä valmistajalle ja suorittavat testit. Jos tarkastukset tai testit aiheuttavat muutoksia olemassa olevaan tyyppihyväksyntätodistukseen tai osan tyyppihyväksyntätodistukseen tai uuden todistuksen laatimiseen viranomaiset lähettävät päivitetyt asiakirjat muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille viimeistään kuukauden kuluessa niiden laatimispäivästä. 4 Kun tyyppihyväksyntätodistuksen tai osan tyyppihyväksyntätodistuksen voimassaolo lakkaa, silloin kun tyyppihyväksytyn ajoneuvotyypin tai osana tyyppihyväksytyn erillisen teknisen yksikön tai osan tuotanto supistuu tai lopullisesti päättyy, tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän suorittaneen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava siitä yhden kuukauden kuluessa muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. 10 artikla 1 Jos tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että ajoneuvot, erilliset tekniset yksiköt tai osat eivät ole tyyppihyväksytyn tai osana tyyppihyväksytyn tyypin mukaisia, on sen toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tyyppihyväksytyn tai osana tyyppihyväksytyn tuotteen valmistus saadaan jälleen vaatimustenmukaiseksi. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat tarvittaessa johtaa tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. 2 Jos jäsenvaltio toteaa, että ajoneuvot, erilliset tekniset yksiköt tai osat eivät ole tyyppihyväksytyn tai osana tyyppihyväksytyn tyypin mukaisia, se voi pyytää tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän suorittanutta jäsenvaltiota tarkistamaan todetut eroavuudet. Tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän suorittaneen jäsenvaltion on suoritettava aiheellinen tarkastus kuuden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottopäivästä. Jos vaatimustenmukaisuuden laiminlyönti todetaan, tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän suorittaneen jäsenvaltion on toteutettava 1 kohdan mukaiset toimenpiteet. 3 Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava kuukauden kuluessa toisilleen tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ja toimenpiteen perusteista. 4 Jos tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää vaatimustenmukaisuuden laiminlyönnin, kyseisten jäsenvaltioiden on pyrittävä ratkaisemaan erimielisyys. Tästä on ilmoitettava komissiolle. Se järjestää tarvittaessa asianmukaiset neuvottelut asian ratkaisemiseksi. 11 artikla Neuvosto voi komission ehdotuksesta määräenemmistöllä vahvistaa, että tämän direktiivin ja erityisdirektiivien edellytykset tai säännökset ajoneuvojen, erillisten teknisten yksiköiden ja osien tyyppihyväksynnästä vastaavat kansainvälisiä tai kolmansien maiden kanssa tehtyjä menettelyjä, jotka on toteutettu yhteisön ja kolmansien maiden välisinä kahden- tai monenvälisinä sopimuksina. 12 artikla Jos jäsenvaltio toteaa, että ajoneuvot, erilliset tekniset yksiköt tai osat aiheuttavat vaaraa liikenneturvallisuudelle, vaikka ne ovat tyyppihyväksytyn tai osana tyyppihyväksytyn tyypin mukaisia, kyseinen jäsenvaltio voi enintään kuuden kuukauden ajan kieltää niiden myynnin, liikkeelle laskemisen tai käytön alueellaan. Sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille jäsenvaltioille ja komissiolle ja perusteltava päätöksensä. 13 artikla Kaikkien tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi annettujen säännösten nojalla tehdyt päätökset tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän epäämisestä tai peruuttamisesta taikka ajoneuvon, erillisen teknisen yksikön tai osan myynnin tai käytön kieltämisestä, on perusteltava täsmällisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisesti annettava tieto jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle. 14 artikla 1 Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille viimeistään 18 artiklassa säädettyyn päivämäärään mennessä seuraavien toimielinten nimet ja osoitteet: a) hyväksyntäviranomaiset ja tarvittaessa niiden vastuualueet, ja b) hyväksymänsä tutkimuslaitokset, joista ilmoitetaan mihin testausmenettelyihin kukin näistä laitoksista on hyväksytty. Ilmoitettujen laitosten on täytettävä testauslaboratorioiden toimintaa koskevat yhdenmukaistetut standardit (EN 45001) seuraavin edellytyksin: i) valmistajaa ei voida hyväksyä toimimaan tutkimuslaitoksena, ellei erityisdirektiivissä nimenomaan niin säädetä; ii) tässä direktiivissä ei pidetä poikkeuksellisena, jos tutkimuslaitos käyttää ulkopuolisista lähteistä saamiaan laitteita, jos hyväksyntäviranomaisten kanssa niin sovitaan. 2 Ilmoitetun laitoksen oletetaan olevan yhdenmukaistetun standardin mukainen, mutta tarvittaessa komissio voi pyytää jäsenvaltioita toimittamaan siitä asianmukaiset todisteet. Kolmannen maan laitoksia ei voida ilmoittaa hyväksytyiksi laitoksiksi muutoin kuin yhteisön ja kolmannen maan kahden- tai monenvälisen sopimuksen rajoissa. III LUKU Vapaan liikkuvuuden ja siirtymäsäännöksien edellytykset 15 artikla 1 Jäsenvaltiot eivät saa kieltää tämän direktiivin mukaisten uusien ajoneuvojen markkinoille saattamista, myyntiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä. Ainoastaan tämän direktiivin mukaisia ajoneuvoja saa toimittaa rekisteröitäväksi ensimmäisen kerran. 2 Jäsenvaltiot eivät saa kieltää tämän direktiivin mukaisten uusien erillisten teknisten yksiköiden tai osien markkinoille saattamista, myyntiä tai käyttöä. Ainoastaan tämän direktiivin mukaisia erillisiä teknisiä yksiköitä tai osia saa saattaa markkinoille ja myydä ensimmäistä kertaa käytettäviksi jäsenvaltioissa. 3 Edellä 1 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuihin ajoneuvoihin sovellettavat erityisvaatimukset määritellään 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tänä aikana jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tähän ajoneuvotyyppiin sovellettavan kansallisen lainsäädäntönsä. 4 Poiketen siitä, mitä 1 ja 2 kohdassa säädetään: a) jäsenvaltiot, joilla on mopojen osalta erityisiä kansallisia vaatimuksia, jotka koskevat polkimia ja/tai voimansiirtojärjestelmää ja massan raja-arvoja, voivat kuitenkin jatkaa näiden vaatimusten soveltamista enintään kolmen vuoden ajan tämän direktiivin täytäntöönpanosta; b) jäsenvaltiot voivat myöntää vapautuksen erityisdirektiivien yhdestä tai useammasta vaatimuksesta ajoneuvoille, erillisille teknisille yksiköille ja osille, jotka on tarkoitettu: - valmistettaviksi pienissä, enintään 200 yksikköä vuodessa käsittävissä ajoneuvotyyppien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden sarjoissa, - tai käytettäviksi asevoimissa, järjestyksen ylläpidossa, väestönsuojelupalveluissa tai julkisissa töissä. Muille jäsenvaltioille on ilmoitettava näistä vapautuksista yhden kuukauden kuluessa niiden myöntämisestä; c) ennen tämän direktiivin tai vastaavat kansalliset hyväksynnät korvaavien erityisdirektiivien täytäntöönpanoa annetut kansalliset hyväksynnät pysyvät voimassa hyväksynnän antaneessa jäsenvaltiossa enintään neljän vuoden ajan siitä päivästä, jona kansallinen lainsäädäntö korvataan tällä direktiivillä tai vastaavilla erityisdirektiiveillä. Sama neljän vuoden aika laajennetaan koskemaan myös kansallisten määräysten mukaisia ajoneuvojen, osien tai erillisten teknisten yksiköiden tyyppejä ennen tämän direktiivin tai erityisdirektiivien täytäntöönpanoa niissä jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan muita oikeusjärjestelmiä kuin tyyppihyväksyntää tai osan tyyppihyväksyntää. Kyseisessä vapautuksessa tarkoitetut ajoneuvot voidaan saattaa markkinoille, myydä tai laskea liikkeelle tänä aikana ilman, että niiden käytölle asetetaan määräaika. Näiden ajoneuvojen erillisten teknisten yksiköiden ja osien markkinoille saattamisella, myynnillä ja käytöllä ei ole määräaikaa. 5 Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltion oikeuteen asettaa - perustamissopimuksen mukaisesti - vaatimuksia, joita ne pitävät tarpeellisina käyttäjien turvallisuuden varmistamiseksi heidän käyttäessään kyseisiä ajoneuvoja, jos tämä ei aiheuta muutoksia ajoneuvoihin. IV LUKU Menettely mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen 16 artikla Tarvittavat muutokset mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen: - liitteet I VI, - liitteessä I tarkoitettujen erityisdirektiivien säännökset, joihin kussakin direktiivissä erityisesti viitataan, annetaan direktiivin 70/156/ETY(4) 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 17 artikla Viimeistään kaksi vuotta 18 artiklassa säädetyn päivämäärän jälkeen komissio antaa kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle tämän direktiivin soveltamisesta. Asianmukaisten neuvottelujen jälkeen komissio toimittaa päätelmänsä tähän direktiiviin mahdollisesti tehtävistä muutoksista tarvittaessa muutosehdotuksineen. V LUKU Loppusäännökset 18 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivään tammikuuta 1994 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 19 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Luxemburgissa 30 päivänä kesäkuuta 1992. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Arlindo MARQUES CUNHA (1) EYVL N:o C 110, 25.4.1991, s. 3 ja EYVL N:o C 97, 16.4.1992, s. 10 (2) EYVL N:o C 13, 20.1.1992, s. 13 ja EYVL N:o C 176, 13.7.1992 (3) EYVL N:o C 14, 20.1.1992, s. 31 (4) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktiivi, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 87/403/ETY (EYVL N:o L 220, 8.8.1987, s. 44) LIITE I Alla olevassa kattavassa luettelossa olevia ajoneuvon osia tai ominaisuuksia seuraa maininta "CONF", jos niiden vastaavuus valmistajan tietoihin on tarkastettava tai "SD", jos niiden yhteisön tasolla vahvistettujen vaatimusten mukaisuus on tarkastettava. >TAULUKON PAIKKA> Huomautus Erillisissä direktiiveissä säädetään erityisistä vaatimuksista pienitehoisille mopoille eli polkimin varustetuille mopoille, joiden apumoottoriteho on enintään 1 kW ja suurin rakenteellinen nopeus enintään 25 km/h. Näitä erityisiä vaatimuksia sovelletaan erityisesti tämän liitteen 18, 19, 29, 32, 33, 34, 41, 43 ja 46 kohdassa tarkoitettuihin osiin ja vaatimuksiin. LIITE II ILMOITUSLOMAKE(1a) (Malli) Seuraavat tyyppihyväksyttävän ajoneuvon ja osana tyyppihyväksyttävien erillisten teknisten yksikköjen tai osien tiedot on toimitettava kolmena kappaleena sisällysluetteloineen. Kaikkien piirustusten on oltava riittävän yksityiskohtaisia ja esitettynä tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa A4-kokoisina tai siihen kokoon taitettuna. Myös valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia. Mikroprosessoriohjatuista toiminnoista on toimitettava aiheelliset suoritustiedot. Ilmoituslomakkeessa on oltava hakijan antama järjestysnumero. >KAAVION ALKU> A MOPOJA, MOOTTORIPYÖRIÄ, KOLMIPYÖRIÄ JA NELIPYÖRIÄ KOSKEVAT YHTEISET TIEDOT 0 Yleistä 0.1 Merkki: 0.2 Tyyppi (ilmoitetaan mahdolliset vaihtoehdot ja muunnokset: kukin vaihtoehto ja muunnos on voitava tunnistaa numeroista tai kirjainten ja numeroiden yhdistelmästä koostuvasta koodista): 0.3 Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon(b): 0.3.1 Näiden merkintöjen sijainti: 0.4 Ajoneuvoluokka(c): 0.5 Valmistajan nimi ja osoite: 0.6 Valmistajan valtuuttaman edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: 0.7 Lakisääteisten merkintöjen sijainti ja kiinnitystapa rungossa: 0.7.1 Tyypin sarjanumerointi alkaa numerosta: 0.8 Tyyppihyväksyntämerkinnän sijainti ja kiinnitystapa osissa ja erillisissä teknisissä yksiköissä: 1 Ajoneuvojen yleiset rakenteelliset ominaisuudet 1.1 Valokuvat ja/tai piirustukset malliajoneuvosta: 1.2 Koko ajoneuvon mittapiirustus: 1.3 Akseleiden ja pyörien lukumäärä (tarvittaessa telojen ja hihnojen lukumäärä): 1.4 Moottorin sijainti ja järjestely: 2 Massat (kg:na)(d) 2.1 Ajokuntoisen ajoneuvon massa: 2.1.1 Tuon massan jakautuminen akselien kesken: 2.2 Ajokuntoisen ajoneuvon massa mukaan lukien kuljettaja: 2.2.1 Tuon massan jakautuminen akselien kesken: 2.3 Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa: 2.3.1 Tuon massan jakautuminen akselien kesken: 2.3.2 Suurin teknisesti sallittu massa kullakin akselilla: 2.4 Suurin mäennousukyky suurimmalla valmistajan ilmoittamalla teknisesti sallitulla massalla: 2.5 Suurin hinattava massa (soveltuvin osin): 3 Moottori(e) 3.0 Valmistaja: 3.1 Merkki: 3.1.1 Tyyppi (merkittynä moottoriin tai muu tunnistustapa): 3.2 Otto- tai dieselmoottori 3.2.1 Moottorin erityisominaisuudet 3.2.1.1 Toimintatapa: ottomoottori/dieselmoottori, nelitahtinen/kaksitahtinen() 3.2.1.2 Sylintereiden lukumäärä, sylinterirungon rakenne ja sytytysjärjestys: 3.2.1.2.1 Halkaisija: mm(f) 3.2.1.2.2 Iskunpituus: mm(f) 3.2.1.3 Sylinteritilavuus: cm3(g) 3.2.1.4 Puristussuhde(2): 3.2.1.5 Piirustukset sylinterinkannesta, männästä (männistä), männän renkaista ja sylinter(e)istä: 3.2.1.6 Joutokäyntinopeus(2): rpm 3.2.1.7 Suurin nettoteho: kW rpm 3.2.1.8 Suurin nettovääntömomentti Nm rpm 3.2.2 Polttoaine: dieselöljy/bensiini/sekoitus/nestekaasu/muu(1) 3.2.3 Polttoainesäiliö 3.2.3.1 Suurin tilavuus(2): 3.2.3.2 Piirustus säiliöstä ja ilmoitus käytetyistä materiaaleista: 3.2.3.3 Kaavio, jossa näkyy selvästi säiliön sijainti ajoneuvossa: 3.2.4 Polttoaineen syöttöjärjestelmä 3.2.4.1 Kaasuttimella: kyllä/ei(1): 3.2.4.1.1 Merkki (merkit): 3.2.4.1.2 Tyyppi (tyypit): 3.2.4.1.3 Asennettujen lukumäärä: 3.2.4.1.4 Säädöt(2) joko: 3.2.4.1.4.1 Kurkut: 3.2.4.1.4.2 Pinnankorkeus kohokammiossa 3.2.4.1.4.3 Kohon paino: 3.2.4.1.4.4 Kohon neula: tai 3.2.4.1.4.5 käyrä polttoaineen syötöstä ilmanvirtauksen funktiona ja säädöt, jotka tarvitaan käyrällä pysymiseksi: 3.2.4.1.5 Kylmäkäynnistysjärjestelmä: käsikäyttöinen/automaattinen(1) 3.2.4.1.5.1 Toimintaperiaate(-periaatteet): 3.2.4.2 Polttoaineen ruiskutuksella (ainoastaan dieselmoottoreiden osalta): kyllä/ei(1) 3.2.4.2.1 Järjestelmän kuvaus: 3.2.4.2.2 Toimintaperiaate: suora ruiskutus/esikammio/pyörrevirtakammio(1) 3.2.4.2.3 Ruiskutuspumppu joko 3.2.4.2.3.1 Merkki (merkit): 3.2.4.2.3.2 Tyyppi (tyypit): tai 3.2.4.2.3.3 Suurin polttoaineen virtausmäärä(1)(2): m3/isku tai jakso pumpun kierrosnopeudella: rpm tai ominaiskaavio: 3.2.4.2.3.4 Ruiskutusennakko(2): 3.2.4.2.3.5 Ruiskutusennakon käyrä(2): 3.2.4.2.3.6 Kalibrointimenettely: testipenkki/moottori(1) 3.2.4.2.4 Säädin 3.2.4.2.4.1 Tyyppi: 3.2.4.2.4.2 Rajanopeus 3.2.4.2.4.2.1 Rajanopeus kuormitettuna: rpm 3.2.4.2.4.2.2 Rajanopeus kuormittamattomana: rpm 3.2.4.2.4.3 Joutokäyntinopeus: rpm 3.2.4.2.5 Ruiskutusputkisto 3.2.4.2.5.1 Pituus: mm 3.2.4.2.5.2 Sisähalkaisija: mm 3.2.4.2.6 Ruiskutussuutin(-suuttimet): joko 3.2.4.2.6.1 Merkki (merkit): 3.2.4.2.6.2 Tyyppi (tyypit): tai 3.2.4.2.6.3 Avautumispaine(2): kPa tai ominaiskaavio(2): 3.2.4.2.7 Kylmäkäynnistysjärjestelmä (jos sellainen on) joko 3.2.4.2.7.1 Merkki (merkit): 3.2.4.2.7.2 Tyyppi (tyypit): tai 3.2.4.2.7.3 Kuvaus: 3.2.4.2.8 Varakäynnistyslaite (jos sellainen on) joko 3.2.4.2.8.1 Merkki (merkit): 3.2.4.2.8.2 Tyyppi (tyypit): tai 3.2.4.2.8.3 Järjestelmän kuvaus: 3.2.4.3 Polttoaineen suihkutuksella (ainoastaan kipinäsytytysmoottorit): kyllä/ei(1) joko 3.2.4.3.1 Järjestelmän kuvaus 3.2.4.3.2 Toimintaperiaate: suihkutus imusarjaan (yksi/monipiste(1)/suora suihkutus/muu (määritellään)(1): tai 3.2.4.3.2.1 Suihkutuspumpun merkki (merkit): 3.2.4.3.2.2 Suihkutuspumpun tyyppi (tyypit): 3.2.4.3.3 Suuttimet: avautumispaine(2): kPa tai ominaiskaavio(2): 3.2.4.3.4 Suihkutusennakko: 3.2.4.3.5 Kylmäkäynnistysjärjestelmä 3.2.4.3.5.1 Toimintaperiaate (-periaatteet): 3.2.4.3.5.2 Toimintarajat/-säädöt(1)(2): 3.2.4.4 Syöttöpumppu: kyllä/ei(1) 3.2.5 Sähkövarusteet 3.2.5.1 Nimellisjännite: V, positiivinen/negatiivinen maatto(1): 3.2.5.2 Generaattori 3.2.5.2.1 Tyyppi: 3.2.5.2.2 Nimellisteho: W 3.2.6 Sytytys 3.2.6.1 Merkki (merkit): 3.2.6.2 Tyyppi (tyypit): 3.2.6.3 Toimintaperiaate: 3.2.6.4 Sytytysennakkokäyrä tai käytön asetuspiste(2): 3.2.6.5 Staattinen sytytyksen ajoitus(2): astetta ennen yläkuolokohtaa 3.2.6.6 Katkojan kärkiväli(2): mm 3.2.6.7 Katkojan kosketuskulma (2): 3.2.6.8 Radiohäiriöiden torjuntajärjestelmä: 3.2.6.8.1 Käsitteistö ja piirustus radiohäiriöiden torjuntalaitteista: 3.2.6.8.2 Ilmoitus nimellisestä tasavirtavastuksen arvosta ja resistiivisten sytytysjohtimien osalta ilmoitus nimellisvastuksesta per metri: 3.2.7 Jäähdytysjärjestelmä (neste/ilma)(1): 3.2.7.1 Moottorin lämpötilan ohjauslaitteen nimellinen asetusarvo: 3.2.7.2 Neste 3.2.7.2.1 Nesteen tyyppi: 3.2.7.2.2 Kiertopumppu(-pumput): kyllä/ei(1) 3.2.7.3 Ilma 3.2.7.3.1 Puhallin: kyllä/ei(1) 3.2.8 Ilmanottojärjestelmä 3.2.8.1 Ahdin: kyllä/ei(1) 3.2.8.1.1 Merkki (merkit): 3.2.8.1.2 Tyyppi (tyypit): 3.2.8.1.3 Järjestelmän kuvaus (esim. suurin ahtopaine: kPa, ohivirtausläppä, jos sellainen on ) 3.2.8.2 Välijäähdytin: kyllä/ei(1) 3.2.8.3 Imuputkien ja niiden apulaitteiden kuvaus ja piirustukset (kokoojakammio, lämmityslaite, lisäimuaukot jne.): 3.2.8.3.1 Imusarjan kuvaus (piirustuksineen ja/tai valokuvineen): 3.2.8.3.2 Ilmansuodatin, piirustukset: tai 3.2.8.3.2.1 Merkki (merkit): 3.2.8.3.2.2 Tyyppi (tyypit): 3.2.8.3.3 Imuäänen vaimennin, piirustukset:, tai 3.2.8.3.3.1 Merkki (merkit): 3.2.8.3.3.2 Tyyppi (tyypit): 3.2.9 Pakojärjestelmä 3.2.9.1 Piirustus koko pakojärjestelmästä: 3.2.10 Imu- ja pakokanavien pienin poikkipinta-ala: 3.2.11 Ilmanottojärjestelmä tai vastaavat tiedot 3.2.11.1 Venttiilin suurin nousu-, avautumis- ja sulkeutumiskulmat kuolokohtiin nähden tai muita mahdollisia järjestelmiä koskevat tiedot: 3.2.11.2 Vertailu- ja/tai säätöalueet(1): 3.2.12 Ilman pilaantumisen estämiseksi toteutetut toimenpiteet 3.2.12.1 Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi, ainoastaan nelitahtimoottoreiden osalta (kuvaus ja piirustukset): 3.2.12.2 Muut pakokaasupuhdistuslaitteet (jos niitä on ja jollei niitä ole käsitelty muun otsikon alla): 3.2.12.2.1 Kuvaus ja/tai piirustukset: 3.2.13 Absorptiokertoimen tunnuksen sijainti (ainoastaan dieselmoottorit): 3.3 Sähkömoottori 3.3.1 Tyyppi (käämitys, magnetointi): 3.3.1.1 Suurin teho tunnissa: kW 3.3.1.2 Käyttöjännite: V 3.3.2 Akku 3.3.2.1 Kennojen lukumäärä: 3.3.2.2 Massa: kg 3.3.2.3 Varautumiskyky: Ah (ampeeritunteina) 3.3.2.4 Sijainti: 3.4 Muut moottorit ja moottoriyhdistelmät (ja niiden osia koskevat erityistiedot): 3.5 Valmistajan sallimat lämpötilat 3.5.1 Jäähdytysjärjestelmä 3.5.1.1 Nestejäähdytys Suurin lämpötila poistokanavassa: °C 3.5.1.2 Ilmajäähdytys 3.5.1.2.1 Vertailukohta: 3.5.1.2.2 Suurin lämpötila vertailukohdassa: °C 3.6 Voitelujärjestelmä 3.6.1 Järjestelmän kuvaus 3.6.1.1 Voiteluainesäiliön (jos sellainen on) sijainti: 3.6.1.2 Syöttöjärjestelmä (pumpulla/ruiskutus imuilmaan/sekoitus polttoaineeseen, jne)(1): 3.6.2 Voiteluaineen sekoitus polttoaineeseen 3.6.2.1 Prosenttiosuus: 3.6.3 Öljynjäähdytin: kyllä/ei(1) 3.6.3.1 Piirustus (piirustukset):, tai 3.6.3.1.1 Merkki (merkit): 3.6.3.1.2 Tyyppi (tyypit): 4 Voimansiirto(h) 4.1 Voimansiirtojärjestelmän kaavio: 4.2 Tyyppi (mekaaninen, hydraulinen, sähköinen jne.): 4.3 Kytkin (tyyppi): 4.4 Vaihteisto 4.4.1 Tyyppi: automaattinen/käsivalintainen(1) 4.4.2 Valintatapa: jalalla/kädellä(1) 4.5 Välityssuhteet N R1 R2 R3 Rt Pienin portaattomasti säätyvän vaihteiston osalta 1 2 3 ... Suurin portaattomasti säätyvän vaihteiston osalta Peruutusvaihde N=välityssuhde. R1=ensisijainen suhde (moottorin ja vaihdelaatikon ensiöakselin kierroslukujen suhde). R2=toissijainen suhde (vaihdelaatikon ensiöakselin ja toisioakselin kierroslukujen suhde). R3=lopullinen suhde (vaihdelaatikon ulostuloakselin ja vetävien pyörien kierroslukujen suhde). Rt=kokonaissuhde. 4.6 Ajoneuvon suurin nopeus ja vaihde, jolla se saavutetaan (km/h)(i): 4.7 Nopeusmittari ja matkamittari: kyllä/ei(1) 4.7.1 Merkki (merkit): 4.7.2 Tyyppi (tyypit): 5 Pyöräntuenta 5.1 Piirustus pyöräntuentajärjestelyistä: 5.2 Renkaat (luokka, mitat ja suurin kantavuus) ja vanteet (vakiotyyppi): 5.2.1 Nimellinen vierintäkehä: 5.2.2 Valmistajan suosittelemat rengaspaineet: kPa 5.2.3 Rengas/vanneyhdistelmät: 6 Ohjaus 6.1 Ohjausvaihde ja ohjauslaite 6.1.1 Ohjausvaihteen tyyppi: 7 Jarrut 7.1 Jarrulaitteiden kaavio: 7.2 Etu- ja takajarrut, levy ja/tai rumpu(1) 7.2.1 Merkki (merkit): 7.2.2 Tyyppi (tyypit): 7.3 Piirustukset jarrujärjestelmän osista 7.3.1 Kengät ja/tai palat(1) 7.3.2 Hihnat ja/tai palat(1) 7.3.3 Jarruvivut ja/tai polkimet(1) 7.3.4 Hydraulisäiliöt (tarvittaessa): 7.4 Muut laitteet (tarvittaessa): piirustus ja kuvaus: 8 Valaisimet ja merkkivalolaitteet 8.1 Luettelo kaikista laitteista (mainitaan lukumäärä, merkki (merkit), malli, osan tyyppihyväksyntämerkki (-merkit), kaukovalojen suurin valonvoimakkuus, väri, vastaava ilmaisin: 8.2 Kaavio, jossa näkyy valaisimien ja merkkivalolaitteiden sijainti: 8.3 Hätävilkut (jos sellaiset on): 8.4 Erikoisajoneuvoja koskevat lisävaatimukset: 9 Varusteet 9.1 Kytkentälaitteet (tarvittaessa) 9.1.1 Tyyppi: Koukku/rengas/muu(1) 9.1.2 Valokuvat ja/tai piirustukset, joista näkyy kytkentälaitteiden sijainti ja rakenne: 9.2 Hallintalaitteiden, merkkivalojen ja osoittimien järjestely ja tunnistaminen: 9.2.1 Valokuvat ja/tai piirustukset, joista näkyy tunnuksien, hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien sijainti: 9.3 Lakisääteiset merkinnät 9.3.1 Valokuvat ja/tai piirustukset, joista näkyy lakisääteisten meistosten ja rungon numeron sijainti: 9.3.2 Valokuvat ja/tai piirustukset, joista näkyy merkintöjen virallinen osa (myös mitoitus): 9.3.3 Valokuvat ja/tai piirustukset rungon numerosta (mitat ilmoitetaan): 9.4 Laite (laitteet) luvattoman käytön ehkäisemiseksi:. 9.4.1 Laitteen (laitteiden) tyyppi: 9.4.2 Kokonaiskuvaus käytetystä laitteesta (käytetyistä laitteista): 9.5 Äänimerkinantolaite (-laitteet) 9.5.1 Kokonaiskuvaus käytetystä laitteesta (käytetyistä laitteista) ja niiden tarkoitus: 9.5.2 Merkki (merkit): 9.5.3 Tyyppi (tyypit): 9.5.4 Valmistajan (valmistajien) nimi ja osoite: 9.5.5 Osan tyyppihyväksyntämerkki: 9.5.6 Piirustus (piirustukset), joista näkyy äänimerkinantolaitteen (-laitteiden) sijainti ajoneuvon rakenteeseen nähden: 9.5.7 Kiinnitystavan yksityiskohdat, mukaan lukien ajoneuvon rakenteen osa, johon äänimerkinantolaite (-laitteet) on kiinnitetty: 9.6 Takarekisterikilven sijainti (tarvittaessa ilmoitetaan vaihtoehdot ja käytetään piirustuksia): 9.6.1 Tason kaltevuus suhteessa pystytasoon: B YKSINOMAAN KAKSIPYÖRÄISIÄ MOPOJA JA MOOTTORIPYÖRIÄ KOSKEVAT TIEDOT 1 Varusteet 1.1 Taustapeili(t) (annetaan seuraavat tiedot kustakin taustapeilistä) 1.1.1 Merkki: 1.1.2 Osan tyyppihyväksyntämerkki: 1.1.3 Vaihtoehto: 1.1.4 Piirustus (piirustukset), joissa näkyy taustapeili(e)n sijainti ajoneuvon rakenteeseen nähden: 1.1.5 Kiinnitystavasta tarkat tiedot, mukaan lukien ajoneuvon rakenteen osa, johon taustapeili on kiinnitetty: 1.2 Seisontatuki 1.2.1 Tyyppi: keskellä ja/tai sivulla 1.2.2 Piirustus, josta näkyy seisontatuen (-tukien) sijainti ajoneuvon rakenteeseen nähden: 1.3 Moottoripyörän sivuvaunujen kiinnitykset (tarvittaessa): 1.3.1 Valokuvat ja/tai piirustukset, joista näkyy sijainti ja rakenne: 1.4 Matkustajan kädensija 1.4.1 Tyyppi: hihna ja/tai kahva 1.4.2 Piirustukset ja/tai valokuvat, joista näkyy sijainti: C YKSINOMAAN KOLMIPYÖRÄISIÄ MOPOJA, KOLMIPYÖRIÄ JA NELIPYÖRIÄ KOSKEVAT TIEDOT 1 Mitat ja massat (mm:nä ja kg:na) (viitataan tarvittaessa piirustuksiin) 1.1 Koritonta runkoa rakennettaessa täytettävät mitat 1.1.1 Pituus: 1.1.2 Leveys: 1.1.3 Kuormittamaton korkeus: 1.1.4 Etuylitys: 1.1.5 Takaylitys: 1.1.6 Korilla varustetun ajoneuvon painopisteen rajasijainnit: 1.2 Massat(d) 1.2.1 Valmistajan ilmoittama suurin hyötykuorma: 2 Varusteet 2.1 Kori 2.1.1 Korin luonne: 2.1.2 Yleismittapiirustus sisäpuolesta: 2.1.3 Yleismittapiirustus ulkopuolesta: 2.1.4 Valmistuksen materiaalit ja menetelmät: 2.1.5 Matkustajien ovet, lukot ja saranat: 2.1.6 Ovien järjestely, mitat, avautumissuunta ja suurin avautumiskulma: 2.1.7 Piirustus lukoista, saranoista ja niiden sijainnista ovissa: 2.1.8 Lukkojen ja saranoiden tekninen kuvaus: 2.2 Tuulilasit ja muut lasit 2.2.1 Tuulilasi 2.2.1.1 Käytetyt materiaalit: 2.2.2 Muut lasit 2.2.2.1 Käytetyt materiaalit: 2.3 Tuulilasin pyyhin (pyyhkimet) 2.3.1 Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (valokuvineen tai piirustuksineen): 2.4 Tuulilasin pesin (pesimet) 2.4.1 Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (valokuvineen ja piirustuksineen): 2.5 Huurteen- ja sumunpoisto 2.5.1 Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (valokuvineen tai piirustuksineen): 2.6 Taustapeili(t) (annetaan seuraavat tiedot kustakin taustapeilistä) 2.6.1 Merkki: 2.6.2 Osan tyyppihyväksyntämerkki: 2.6.3 Vaihtoehto: 2.6.4 Piirustus (piirustukset), joista näkyy taustapeili(e)n sijainti ajoneuvon rakenteeseen nähden: 2.6.5 Kiinnitystyypistä tarkat tiedot, mukaan lukien ajoneuvon rakenteen osa, johon taustapeili on kiinnitetty: 2.7 Istuimet 2.7.1 Lukumäärä: 2.7.2 Sijainti: 2.7.3 Koordinaatit tai piirustus R-pisteestä(j): 2.7.3.1 Kuljettajan istuin: 2.7.3.2 Muut istuinpaikat: 2.7.4 Selkänojalle tarkoitettu kallistus 2.7.4.1 Kuljettajan istuin: 2.7.4.2 Muut istuimet: 2.7.5 Istuimen säätöalue, kun sovellettavissa 2.7.5.1 Kuljettajan istuin: 2.7.5.2 Muut istuimet: 2.8 Matkustamon lämmitysjärjestelmä (tarvittaessa) 2.8.1 Lämmitysjärjestelmää koskeva kokonaiskuvaus ajoneuvotyypistä, jos se käyttää moottorin jäähdytysnesteen lämpöä: 2.8.2 Lämmitysjärjestelmää koskeva yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypistä, jos se käyttää moottorin jäähdytysilmaa tai pakokaasuja lämmönlähteenä, mukaan lukien: 2.8.2.1 kokonaispiirustus lämmitysjärjestelmästä sijainteineen ajoneuvossa (ja äänenvaimennuslaitteiden järjestelyineen (mukaan lukien lämmönvaihtopisteiden sijainti)): 2.8.2.2 kokonaispiirustus järjestelmässä käytetystä lämmönvaihtimesta, joka käyttää pakokaasujen lämpöä, tai osista, joissa lämmönvaihto tapahtuu (jos lämmitysjärjestelmä käyttää moottorin jäähdytysilman antamaa lämpöä): 2.8.2.3 poikkileikkauspiirustus lämmönvaihtimesta tai osista, joissa lämmön vaihtaminen tapahtuu; ilmoitetaan seinämän paksuus, käytetyt materiaalit ja niiden pintojen ominaisuudet: 2.8.2.4 eritelmät muista lämmitysjärjestelmän pääosista, kuten tuuletin, valmistustavan ja teknisten tietojen osalta: 2.9 Turvavyöt 2.9.1 Turvavöiden lukumäärä ja sijainti sekä viittaus istuimiin, joihin varusteet voidaan asentaa: D/P Täydellinen osan tyyppi- Vaihtoehto hyväksyntämerkki (jos on) Etuistuimet Takaistuimet Keski-istuimet edessä ja takana Erikoislaitteet (esimerkki: istuimen korkeuden säätö, esikiristyslaite, jne.) D = kuljettajan puoli P = etumatkustajan puoli 2.10 Kiinnityspisteet 2.10.1 Kiinnityspisteiden lukumäärä ja sijainti: 2.10.2 Valokuvat ja/tai piirustukset korista, joista näkyy todellisten ja tehollisten kiinnityspisteiden sijainti ja mitat sekä R-pisteen sijainti: 2.10.3 Piirustukset vöiden kiinnityspisteistä ja ajoneuvon rakenteen osista, joihin ne on kiinnitetty (ilmoitetaan käytettyjen materiaalien laatu): 2.10.4 Ajoneuvon kiinnityspisteisiin asennettaviksi sallittujen turvavöiden tyyppien ilmoittaminen(*): Kiinnityspisteen sijainti Ajoneuvon rakenne Istuimen rakenne Edessä Oikeanpuoleinen istuin { alemmat kiinnityspisteet { ulkopuolella sisäpuolella ylempi kiinnityspiste Keski-istuin { alemmat kiinnityspisteet { oikealla vasemmalla ylempi kiinnityspiste Vasemmanpuoleinen istuin { alemmat kiinnityspisteet { ulkopuolella sisäpuolella ylempi kiinnityspiste (*) "A": kolmipistevyölle. "B": lantiovyölle. "S": erityistyyppisille vöille (tässä tapauksessa annetaan erityistiedot näiden tyyppien luonteesta kohdassa "Huomautuksia") "Ar", "Br" tai "Sr": vyölle, joka sisältää hitausmassaan perustuvan kelan. "Are", "Bre" tai "Sre": hitausmassaan perustuvalla kelalla ja energianvaimentimella ainakin yhdessä kiinnityspisteessä varustetulle vyölle Takana Oikeanpuoleinen istuin { alemmat kiinnityspisteet { ulkopuolella sisäpuolella ylempi kiinnityspiste Keski-istuin { alemmat kiinnityspisteet { oikealla vasemmalla ylempi kiinnityspiste Vasemmanpuolei- nen istuin { alemmat kiinnityspisteet { ulkopuolella sisäpuolella ylempi kiinnityspiste 2.10.5 Kuvaus erikoistyyppisestä turvavyöstä, jonka yksi kiinnityspiste sijaitsee istuimen selkänojassa tai joka sisältää energianvaimentimen: Huomautukset (1) Tarpeeton viivataan yli. (2) Määritellään toleranssi(t). (b) Jos tunnistustapoja on käytetty, ne voivat olla ainoastaan ajoneuvoissa, erillisissä teknisissä yksiköissä tai osissa, jotka kuuluvat erityisdirektiivin osan tyyppihyväksynnän soveltamisalaan. Kun tyypin tunnistustapaan sisältyy merkkejä, joilla ei ole merkitystä ajoneuvontyypin/erillisen teknisen yksikön/osan kuvauksessa, joihin tässä ilmoituslomakkeessa viitataan, merkit korvataan asiakirjoissa merkillä '?' (esim. ABC??123??). (c) Luokittelu seuraavien luokkien mukaan: - kaksipyöräinen mopo, - kolmipyöräinen mopo tai kevyt nelipyörä, - moottoripyörä, - sivuvaunullinen moottoripyörä, - kolmipyörä tai nelipyörä. (d) 1 'Kuormittamaton massa`: tavanomaiseen käyttöön valmiin ajoneuvon massa seuraavin varustein: - lisävarusteet, joita tarvitaan yksinomaan kyseisessä tavanomaisessa käytössä, - täydelliset sähkövarusteet, mukaan lukien valmistajan toimittamat valaisimet ja merkkivalolaitteet, - mittarit ja laitteet, jotka ovat lakisääteisiä, minkä vuoksi ajoneuvon kuormaamaton massa on mitattu, - riittävät määrät nesteitä, jotta varmistetaan ajoneuvon kaikkien osien asianmukainen toiminta. Huom: polttoaine ja polttoaine/öljy seos eivät sisälly mittaukseen, mutta osatekijöiden, kuten akkuhapon, hydraulinesteen, jäähdytysnesteen ja moottorin öljyn on sisällyttävä. 2 'Ajokuntoinen massa`: kuormittamaton massa, johon seuraavien osatekijöiden massa lisätään: - polttoaine: säiliö täytettynä vähintään 90 %:iin valmistajan ilmoittamasta tilavuudesta, - lisävarusteet, jotka valmistaja tavallisesti toimittaa tavanomaiseen käyttöön tarvittavien lisäksi (työkalusarja, tavarateline, tuulilasit, turvalaitteet, jne.). Huom: ajoneuvon käyttäessä polttoaine/öljy seosta: a) kun polttoaine ja öljy ovat esisekoitettuna, sana "polttoaine" on tulkittava tämäntyyppisen polttoaineen ja öljyn esiseokseksi, b) kun polttoaine ja öljy täytetään erikseen, sana "polttoaine" on tulkittava ainoastaan bensiiniksi. Tässä tapauksessa öljy on jo sisällytetty kuormittamattoman massan mittaukseen. 3 'Suurin teknisesti sallittu massa`: valmistajan erityisolosuhteisiin laskema massa, ottaen huomioon osatekijät, kuten materiaalien lujuus, renkaiden kantavuus, jne., 4 'Suurin valmistajan ilmoittama hyötykuorma`: kuormitus, joka on saatu vähentämällä 2 kohdassa määritelty massa mukaan lukien kuljettaja 3 kohdassa määritellystä massasta. 5 Kuljettajan massaksi sovitaan 75 kg. (e) Kun epätavanomaisia moottoreita ja järjestelmiä asennetaan, niiden valmistajan on toimitettava tässä tarkoitettuja vastaavat tiedot. (f) Pyöristetään tämä luku lähimpään millimetrin kymmenesosaan. (g) Lasketaan tämä luku käyttäen ð = 3,1416 ja pyöristetään lähimpään cm³:iin. (h) Toimitetaan vaaditut tiedot kaikista mahdollisista vaihtoehdoista. (i) Sallitaan 5 %:n toleranssi. (j) 'R-pisteellä` tai 'istuimen vertailupisteellä` tarkoitetaan valmistajan ilmoittamaa vertailupistettä, - jolla on tarkat koordinaatit suhteessa ajoneuvon rakenteeseen, - joka vastaa vartalon/reisien (H-piste) rotaatiopisteen teoreettista sijaintia alimmassa ja takimmaisessa ajoneuvon valmistajan jokaiselle istuimelle ilmoittamassa tavanomaisessa ajo- tai käyttöasennossa. - jonka toimivaltaiset viranomaiset voivat halutessaan ottaa vertailupisteeksi kullekin muista kuin etuistuimista, joiden "H-pistettä" ei voi määritellä "kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä" tai "H-pistettä" määrittävillä menettelyillä.>KAAVION LOOPU> (1a) Kun laite on osana tyyppihyväksytty, kuvailu voidaan korvata viittaamalla osan tyyppihyväksyntään. Osaa ei myöskään tarvitse kuvailla, kun osan rakenne selviää todistukseen liitetyistä kaavioista tai piirustuksia. Ilmoitetaan vastaavien liitteiden numerot kussakin kohdassa, joihin on liitettävä valokuvia ja piirustuksia. LIITE III TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS (Malli) A NOUDATETTAVA MENETTELY Tyyppihyväksyntätodistuksen laatiminen osana tyyppihyväksyntämenettelyä koostuu seuraavista toimenpiteistä: 1 täytetään B osassa esitetyn tyyppihyväksyntätodistuksen mallin asianmukaiset kohdat ilmoituslomakkeessa olevien vastaavien tietojen perusteella; 2 tarkastetaan ilmoituslomakkeessa olevin vastaavien tietojen oikeellisuus, jos tyyppihyväksyntätodistuksessa on kohdan jälkeen maininta CONF ja merkitään rasti yhteen kahdesta ruudusta suoritettujen testien tulosten mukaan: rasti merkitään ensimmäiseen ruutuun, jos ilmoituslomakkeessa vahvistetut tiedot ovat oikeita ja toiseen ruutuun, jos ne eivät ole oikeita; 3 tarkastetaan, onko kohdassa tarkoitettu osa tai ominaisuus asianomaisen erityisdirektiivin vaatimusten mukainen, jos tyyppihyväksyntätodistuksen mallissa on kohdan jälkeen maininta SD, merkitään rasti yhteen kahdesta ruudusta suoritettujen tarkastusten tulosten mukaan: merkitään rasti ensimmäiseen ruutuun, jos erityisdirektiivin vaatimukset täyttyvät ja toiseen ruutuun, jos vaatimukset eivät täyty; 4 kun 2 ja 3 jaksossa tarkoitetut tarkastukset on suoritettu, täytetään C jaksossa esitetty tyyppihyväksyntätodistus. B TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS N:o >KAAVION ALKU> Kohta N:o Kohta Maininta Kyllä Ei 1 Yleistä 1.1 Merkki: CONF |B) |B) 1.2 Tyyppi (määritä mahdolliset vaihtoehdot tai muunnokset): CONF |B) |B) 1.3 Valmistajan nimi ja osoite: CONF |B) |B) 1.4 Valmistajan valtuuttaman edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite: CONF |B) |B) 2 Ajoneuvon yleiset rakenteelliset ominaisuudet 2.1 Ajoneuvoluokka: CONF |B) |B) 2.2 Suurin rakenteellinen nopeus: SD |B) |B) 2.3 Pyörät: 2.3.1 Lukumäärä: CONF |B) |B) 2.3.2 Symmetrinen tai epäsymmetrinen järjestely (kolmipyöräisten ajoneuvojen osalta): CONF |B) |B) 2.4 Luonnostelma rungosta: CONF |B) |B) 3 Massat ja mitat SD |B) |B) 4 Moottori 4.1 Moottorin valmistajan (jos se on eri kuin ajoneuvon valmistaja) nimi ja osoite CONF |B) |B) 4.2 Merkki: CONF |B) |B) 4.3 Tyyppi (otto- tai dieselmoottori, ja/tai sähkökäyttöinen) ja nimitys: CONF |B) |B) 4.4 Otto- tai dieselmoottori: 4.4.1 Työkierto: CONF |B) |B) 4.4.2 Jäähdytysjärjestelmä: CONF |B) |B) 4.4.3 Voitelujärjestelmä: CONF |B) |B) 4.4.4 Moottorin sylintereiden tai staattoreiden (kiertomäntämoottoreiden osalta) lukumäärä ja järjestely: CONF |B) |B) 4.4.5 Sylinterin halkaisija, iskunpituus, sylinteritilavuus tai palotilan tilavuus (kiertomäntämoottoreiden osalta): CONF |B) |B) 4.4.6 Täydellinen kaavio sytytysjärjestelmästä: CONF |B) |B) 4.4.7 Puristussuhde (männät ja tiivisteet): CONF |B) |B) 4.4.8 Moottorin suurin nettoteho ja suurin vääntömomentti: SD |B) |B) 4.4.9 Polttoainesäiliö: SD |B) |B) 4.4.10 Kaasutin tai muu polttoainejärjestelmä: CONF |B) |B) 4.4.11 Sähköjärjestelmä (jännite): CONF |B) |B) 4.4.12 Generaattori (tyyppi ja suurin teho): CONF |B) |B) 4.4.13 Pakokaasun puhdistuslaitteet: SD |B) |B) 4.5 Sähkömoottori: 4.5.1 Nimellisjännite: CONF |B) |B) 4.5.2 Ajoakku (-akut): CONF |B) |B) 4.5.3 Moottorin suurin nettoteho ja suurin vääntömomentti: CONF |B) |B) 4.5.4 Jäähdytysjärjestelmä: CONF |B) |B) 5 Voimansiirto CONF |B) |B) 6 Renkaat SD |B) |B) 7 Jarrujärjestelmä SD |B) |B) 8 Valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus SD |B) |B) 9 Valaisimet ja merkkivalolaitteet SD |B) |B) 10 Sekalaista 10.1 Äänimerkinantolaite: SD |B) |B) 10.2 Takarekisterikilven sijainti: SD |B) |B) 10.3 Sähköiset ja sähkömagneettiset häiriöt: SD |B) |B) 10.4 Melutaso ja pakojärjestelmä paitsi sähköajoneuvoille: SD |B) |B) 10.5 Taustapeili(t): SD |B) |B) 10.6 Ulkonevat osat: SD |B) |B) 10.7 Seisontatuki (lukuun ottamatta kolmi- ja nelipyöräisiä ajoneuvoja): SD |B) |B) 10.8 Luvattoman käytön estävät laitteet: SD |B) |B) 10.9 Ikkunat, tuulilasin pyyhkimet, tuulilasin pesimet, korillisten kolmi- ja nelipyöräisten ajoneuvojen huurteen- ja sumunpoistolaitteet: SD |B) |B) 10.10 Matkustajan kädensija kaksipyöräisessä ajoneuvossa: SD |B) |B) 10.11 Korillisten kolmi- ja nelipyöräisten ajoneuvojen turvavöiden kiinnityspisteet ja turvavyöt: SD |B) |B) 10.12 Moottoripyörien, kolmipyörien ja nelipyörien nopeus- ja matkamittari: CONF |B) |B) 10.13 Hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistaminen: SD |B) |B) 10.14 Lakisääteiset merkinnät (sisältö, sijainti ja kiinnitystapa): SD |B) |B) 10.15 Mopojen ja moottoripyörien virityksen estävät toimenpiteet: SD |B) |B) 10.16 Kytkentälaitteet ja niiden kiinnitys: SD |B) |B) C TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS N:o Minä allekirjoittanut todistan, että valmistajan toimittamassa ilmoituslomakkeessa N:o oleva kuvaus vastaa mopoa/moottoripyörää/kolmipyörää/nelipyörää(1)(1) Tarpeeton viivataan yli , joka on tunnistettu tämän tyyppihyväksyntätodistuksen 1 kohdassa ja toimitettu ajoneuvosarjan prototyyppinä. Suoritetut testit osoittavat, että edellä esitetty ajoneuvo, joka oli toimitettu sarjan prototyyppinä, täyttää/ei täytä(1) tässä tyyppihyväksyntätodistuksessa olevat maininnat (CONF ja SD). Tehty (paikka) (päiväys) (allekirjoitus) (asema)>KAAVION LOOPU> LIITE IV A. VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS HYVÄKSYTYN TYYPPISARJAN AJONEUVOLLE (Malli) >KAAVION ALKU> Minä allekirjoittanut (sukunimi ja etunimi) todistan, että seuraava mopo/moottoripyörä/kolmipyörä/nelipyörä(1). 1 Merkki: 2 Tyyppi: 2.1 Muunnos/muunnokset (tunnistetaan tarvittaessa numeroista tai kirjainten ja numeroiden yhdistelmästä koostuvasta koodista): 2.2 Vaihtoehto/vaihtoehdot (tunnistetaan numeroista tai kirjainten ja numeroiden yhdistelmästä koostuvasta koodista): 3 Moottorin suurin teho (kW): 4 Suurimman tehon kierrosluku kierroksina minuutissa: 5 Sylinteritilavuus (cm³): 6 Suurin nopeus (km/h): 7 Melu (dB) (A): 7.1 Melu paikallaan ollessa (moottorin kierrosluku): 7.2 Melu ajettaessa: 8 Moottorin tyyppi ja työkierto (tarvittaessa): 9 Kuormittamattoman ajoneuvon massa (kg): 10 Ajoneuvon alkuperäiset renkaat: koko (koot) (mm) ja tarvittaessa merkki: 11 Tyyppisarjan numero: on (paikka) (päiväys) hyväksytyn tyypin mukainen. hyväksynyt: esitetty tyyppihyväksyntätodistuksessa n:o: ja ilmoituslomakkeessa n:o: Tehty (paikka) (päiväys) (allekirjoitus) (asema)(1) Tarpeeton viivataan yli>KAAVION LOOPU> B. VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS ERILLISESTÄ TEKNISESTÄ YKSIKÖSTÄ TAI OSASTA, JOTA EI OLE ASENNETTU ALKUPERÄISOSANA HYVÄKSYTTYYN TYYPPISARJAAN (Malli) >KAAVION ALKU> Minä allekirjoittanut (sukunimi ja etunimi) todistan, että (erillinen tekninen yksikkö tai osa.) 1 Merkki: 2 Tyyppi: 3 Tyyppisarjan numero: on (paikka) (päiväys) osana hyväksytyn tyypin mukainen. hyväksynyt: esitetty tyyppihyväksyntätodistuksessa n:o: ja ilmoituslomakkeessa n:o: Tehty (paikka) (päiväys) (allekirjoitus) (asema)>KAAVION LOOPU> LIITE V OSAN TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI 1 Osan tyyppihyväksyntämerkki koostuu: 1.1 suorakulmiosta, joka ympäröi pientä "e"-kirjainta ja sitä seuraavaa osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjainta, -kirjaimia tai -numeroa: >TAULUKON PAIKKA> 1.2 voimassa oleva osan tyyppihyväksyntänumero, joka vastaa kyseisestä erillisestä teknisestä yksiköstä tai osasta laadittua osan tyyppihyväksyntälomakkeen numeroa. Osan tyyppihyväksyntänumero merkitään 1.1. kohdassa tarkoitetun suorakulmion lähelle ja alapuolelle. Merkit, joista osan tyyppihyväksyntänumero koostuu, merkitään "e"-kirjaimen samalle puolelle ja samaan suuntaan. Muihin merkkeihin sekoittamisen välttämiseksi roomalaisia numeroita ei saa käyttää osan tyyppihyväksyntänumerossa. 2 Osan tyyppihyväksyntämerkki kiinnitetään erilliseen tekniseen yksikköön tai osaan pysyvästi ja siten, että se on helposti luettavissa myös silloin, kun erillinen tekninen yksikkö tai osa on asennettu ajoneuvoon. 3 Tämän liitteen lisäyksessä on esimerkki osan tyyppihyväksyntämerkistä. Lisäys >KAAVION ALKU> Esimerkki osan tyyppihyväksyntämerkistä >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE VI MÄÄRÄYKSET TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TARKASTAMISESTA 1 Sen tarkastamiseksi, että ajoneuvot, erilliset tekniset yksiköt ja osat on valmistettu siten, että ne ovat tyyppihyväksytyn (ajoneuvo) tai osana tyyppihyväksytyn (erillinen tekninen yksikkö tai osa) tyypin vaatimusten mukaisia, sovelletaan seuraavia määräyksiä: 1.1 Tyyppihyväksyntätodistuksen tai osan tyyppihyväksyntätodistuksen haltijalla on velvollisuus: 1.1.1 varmistaa, että on olemassa menettelyjä tuotteen laadun tehokkaaseen valvontaan; 1.1.2 turvata pääsy valvontalaitteisiin, jotka ovat välttämättömiä kunkin tyyppihyväksytyn ajoneuvotyypin tai osana tyyppihyväksytyn erillisen teknisen yksikön tai osan tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi; 1.1.3 varmistaa, että testituloksia koskevat tiedot kirjataan ja liitteenä olevat asiakirjat pidetään saatavilla 12 kuukauden ajan tuotannon päättymisen jälkeen; 1.1.4 analysoida kunkin testityypin tulokset valvoakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien yhdenmukaisuuden teollisessa tuotannossa sallituin poikkeamin; 1.1.5 toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että asiaan kuuluvilla erityisdirektiiveillä säädetyt testit on suoritettu kullekin tuotetyypille; 1.1.6 toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että jos näytteiden tai koekappaleiden otto antaa todisteita vaatimusten vastaisuudesta kyseisen testityypin osalta, otetaan uudet näytteet ja suoritetaan uusi testi. Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava vastaavan tuotannon saamiseksi jälleen vaatimustenmukaiseksi. 1.2 Toimivaltaiset viranomaiset, jotka ovat antaneet tyyppihyväksynnän tai osan tyyppihyväksynnän, voivat milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä vaatimustenmukaisuuden valvontaan käytetyt menetelmät. 1.2.1 Kussakin tarkastuksessa on testaus- ja tuotantopäiväkirjat toimitettava tarkastajalle. 1.2.2 Tarkastaja voi valita satunnaisnäytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa. Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrittää valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella. 1.2.3 Kun laadun taso ei ole tyydyttävä tai kun näyttää tarpeelliselta tarkastaa 1.2.2 kohdan mukaisesti suoritettujen testien pätevyys, on tarkastajan otettava näytteitä, jotka lähetetään tyyppihyväksyntä- tai osan tyyppihyväksyntätestit suorittaneelle tutkimuslaitokselle. 1.2.4 Toimivaltaiset viranomaiset voivat suorittaa kaikki erityisdirektiivillä (erityisdirektiiveillä) säädetyt testit, jotka koskevat kyseistä tuotetta (kyseisiä tuotteita). 1.2.5 Toimivaltaiset viranomaiset valtuuttavat yhden vuosittaisen tarkastuksen suorittamisen. Jos on tarpeen suorittaa muita tarkastuksia, se määritellään kussakin erityisdirektiivissä. Jos kielteisiä tuloksia todetaan tarkastuksen aikana, toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kaikki tarvittavat toimenpiteet tuotannon saamiseksi jälleen vaatimusten mukaiseksi toteutetaan mahdollisimman nopeasti.