EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2019/817,

annettu 20 päivänä toukokuuta 2019,

kehyksen vahvistamisesta rajoja ja viisumipolitiikkaa koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 ja (EU) 2018/1861 sekä neuvoston päätösten 2004/512/EY ja 2008/633/YOS muuttamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan, 74 artiklan ja 77 artiklan 2 kohdan a, b, d ja e alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Komissio korosti 6 päivänä huhtikuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi” tarvetta parantaa rajaturvallisuuteen ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvää unionin tietoarkkitehtuuria. Tiedonannolla käynnistettiin prosessi EU:n sisäisen turvallisuuden, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tietojärjestelmien yhteentoimivuuden saavuttamiseksi, jotta voitaisiin korjata näihin järjestelmiin liittyvät rakenteelliset puutteet, jotka vaikeuttavat kansallisten viranomaisten työtä, ja varmistaa, että rajavartijat, tulliviranomaiset, poliisit ja oikeusviranomaiset saavat käyttöönsä tarvittavat tiedot.

(2) Neuvosto määritti 6 päivänä kesäkuuta 2016 esittämässään etenemissuunnitelmassa oikeus- ja sisäasioiden alan tietojenvaihdon ja tiedonhallinnan tehostamiseksi yhteentoimivuusratkaisut mukaan lukien useita oikeudellisia, teknisiä ja operatiivisia haasteita, joita EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuteen liittyy, ja kehotti etsimään niihin ratkaisuja.

(3) Euroopan parlamentti kehotti komission vuoden 2017 työohjelmaa koskevista strategisista painopisteistä 6 päivänä heinäkuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa (3) esittämään ehdotukset EU:n nykyisten tietojärjestelmien parantamiseksi ja kehittämiseksi, tietopuutteiden korjaamiseksi ja yhteentoimivuuden saavuttamiseksi sekä ehdotukset pakollisesta tiedonvaihdosta EU-tasolla, tarvittavat tietosuojavarokeinot mukaan lukien.

(4) Eurooppa-neuvosto kehotti 15 päivänä joulukuuta 2016 antamissaan päätelmissä EU:n tietojärjestelmien ja tietokantojen yhteentoimivuuden jatkuvaan parantamiseen.

(5) Tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä totesi 11 päivänä toukokuuta 2017 antamassaan loppuraportissa, että oli tarpeellista ja teknisesti toteuttamiskelpoista kehittää yhteentoimivuuteen liittyviä käytännön ratkaisuja ja että periaatteessa oli mahdollista sekä saada niistä operatiivista hyötyä että ottaa ne käyttöön tietosuojavaatimuksia noudattaen.

(6) Komissio esitti 16 päivänä toukokuuta 2017 antamassaan tiedonannossa ”Seitsemäs raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia”6 päivänä huhtikuuta 2016 antamansa tiedonannon mukaisesti ja tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän havaintoja ja suosituksia vastaavasti rajaturvallisuuteen, sisäiseen turvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen liittyvien tietojen hallintaan uuden lähestymistavan, jossa kaikki sisäisen turvallisuuden, rajaturvallisuuden ja muuttoliikkeen hallinnan tietojärjestelmät EU:ssa ovat yhteentoimivia ja jossa perusoikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti.

(7) Neuvosto pyysi 9 päivänä kesäkuuta 2017 antamissaan päätelmissä toimista tietojenvaihdon parantamiseksi ja EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuden takaamiseksi komissiota kehittämään ratkaisuja yhteentoimivuuden toteuttamiseksi korkean tason asiantuntijaryhmän ehdottamalla tavalla.

(8) Eurooppa-neuvosto korosti 23 päivänä kesäkuuta 2017 antamissaan päätelmissä tarvetta parantaa tietokantojen yhteentoimivuutta ja pyysi komissiota laatimaan mahdollisimman nopeasti ehdotuksen tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän ehdotusten perusteella.

(9) EU:n tietojärjestelmät eli rajanylitystietojärjestelmä (EES), viisumitietojärjestelmä (VIS), Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS), Eurodac, Schengenin tietojärjestelmä (SIS) ja kolmansien maiden kansalaisia koskeva eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä (ECRIS-TCN) olisi saatava yhteentoimiviksi, jotta nämä EU:n tietojärjestelmät ja niiden tiedot täydentäisivät toisiaan samalla, kun kunnioitetaan yksilön perusoikeuksia, erityisesti oikeutta henkilötietojen suojaan, kun tavoitteena on parantaa tarkastusten tuloksellisuutta ja tehokkuutta ulkorajoilla, edistää laittoman maahanmuuton ehkäisemistä ja torjumista sekä edistää korkeaa turvallisuustasoa unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, mukaan lukien yleisen järjestyksen ylläpitäminen ja turvallisuuden takaaminen jäsenvaltioiden alueella, parantaa yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa, helpottaa kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten tutkintaa, edistää terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista ja tutkimista ja helpottaa luonnonkatastrofin, onnettomuuden tai terrori-iskun sattuessa sellaisten tuntemattomien henkilöiden tunnistamista, jotka eivät pysty osoittamaan henkilöllisyyttään, tai tunnistamatta jääneiden ihmisten jäännösten tunnistamista, jotta voitaisiin säilyttää yleinen luottamus unionin muuttoliike- ja turvapaikkajärjestelmään, unionin turvallisuutta koskeviin toimenpiteisiin ja unionin valmiuksiin valvoa ulkorajojaan. Yhteentoimivuuskomponenteiksi olisi tämän saavuttamiseksi perustettava eurooppalainen hakuportaali (ESP), yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu (yhteinen BMS), yhteinen henkilöllisyystietovaranto (CIR) ja rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin (MID).

(10) EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuden olisi mahdollistettava se, että kyseiset järjestelmät täydentävät toisiaan, jotta voitaisiin helpottaa henkilöiden virheetöntä tunnistamista, mukaan lukien tuntemattomat henkilöt, jotka eivät pysty osoittamaan henkilöllisyyttään tai tunnistamatta jääneet ihmisten jäännökset, edistää henkilöllisyyspetosten torjumista, parantaa ja yhdenmukaistaa kyseisten EU:n tietojärjestelmissä olevien tietojen laatuvaatimuksia, helpottaa EU:n tietojärjestelmien teknistä ja operatiivista toteutusta jäsenvaltioissa, vahvistaa EU:n tietojärjestelmiin sovellettavia tietoturva- ja tietosuojatakeita, virtaviivaistaa pääsyä EES-, VIS-, ETIAS- ja Eurodac-järjestelmiin terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi ja tukea EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac-, SIS- ja ECRIS-TCN-järjestelmien tarkoituksia.

(11) Yhteentoimivuuskomponenttien olisi katettava EES, VIS, ETIAS, Eurodac, SIS ja ECRIS-TCN. Niiden olisi katettava myös Europolin tiedot, mutta ainoastaan siltä osin, että Europolin tiedoista olisi mahdollista tehdä kyselyjä samanaikaisesti kuin kyseisistä EU:n tietojärjestelmistä.

(12) Yhteentoimivuuskomponenttien olisi käsiteltävä sellaisten henkilöiden henkilötietoja, joiden henkilötietoja käsitellään taustalla olevissa EU:n tietojärjestelmissä ja Europolissa.

(13) ESP olisi perustettava, jotta voitaisiin teknisesti helpottaa jäsenvaltioiden viranomaisten ja unionin virastojen kykyä saada käyttöoikeuksiensa puitteissa nopea, saumaton, tehokas, järjestelmällinen ja valvottu pääsy EU:n tietojärjestelmiin, Europolin tietoihin ja Kansainvälisen rikospoliisijärjestön (Interpol) tietokantoihin, siltä osin kuin tämä on tarpeen niiden tehtävien suorittamiseksi. ESP olisi perustettava myös tukemaan EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac-, SIS- ja ECRIS-TCN-järjestelmien sekä Europolin tietojen tavoitteita. Mahdollistamalla kyselyjen tekemisen samanaikaisesti kaikista asiaankuuluvista EU:n tietojärjestelmistä, Europolin tiedoista ja Interpolin tietokannoista, ESP:n olisi toimittava keskitettynä palveluna tai ”viestinvälittäjänä”, jonka kautta voidaan tehdä hakuja eri keskusjärjestelmistä ja saada tarvittavat tiedot saumattomasti ja noudattaen kaikilta osin taustajärjestelmien pääsynvalvonta- ja tietosuojavaatimuksia.

(14) ESP:n suunnittelussa olisi varmistettava, että tehtäessä kyselyjä Interpolin tietokantoihin ESP:n käyttäjän kyselyn käynnistämisessä käyttämiä tietoja ei jaeta Interpolin tietojen omistajien kanssa. ESP:n suunnittelussa olisi myös varmistettava, että Interpolin tietokannoista tehdään kyselyjä vain sovellettavan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

(15) Terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjunnasta, havaitsemisesta tai tutkinnasta vastuussa olevien jäsenvaltioiden valtuutettujen yksiköiden, maahanmuutto- ja rajavalvontaviranomaiset mukaan lukien, on mahdollista todeta matkustusasiakirjan pätevyys Interpolin varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen tietokannan (SLTD-tietokanta) avulla. ETIAS tekee kyselyn SLTD-tietokannasta ja Interpolin kuulutuksiin liitettyjen matkustusasiakirjojen tietokannasta (TDAWN-tietokanta) sen arvioimiseksi, onko todennäköistä, että matkustuslupaa hakeva henkilö esimerkiksi muuttaa maahan laittomasti, tai voisiko hän aiheuttaa uhan turvallisuudelle. ESP:n olisi tarkoitus mahdollistaa kyselyjen tekeminen SLTD- ja TDAWN-tietokannoista käyttämällä yksittäisen henkilön henkilöllisyystietoja tai matkustusasiakirjan tietoja. Siirrettäessä henkilötietoja unionista Interpolille ESP:n kautta olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (4) V lukuun sisältyviä kansainvälisiä siirtoja koskevia säännöksiä tai kansallisia säännöksiä, joilla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (5) V luku saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tämä ei saisi vaikuttaa neuvoston yhteisessä kannassa 2005/69/YOS (6) ja neuvoston päätöksessä 2007/533/YOS (7) vahvistettuihin erityisiin sääntöihin.

(16) ESP olisi kehitettävä ja konfiguroitava siten, että se mahdollistaa ainoastaan sellaisten kyselyjen tekemisen, joissa käytetään tietoja, jotka liittyvät henkilöihin tai matkustusasiakirjoihin, jotka sisältyvät EU:n tietojärjestelmään, Europolin tietoihin tai Interpolin tietokantaan.

(17) Asiaankuuluvien EU:n tietojärjestelmien järjestelmällisen käytön varmistamiseksi ESP:tä olisi käytettävä kyselyjen tekemiseen CIR:stä, EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmistä. Kansallinen liitäntä EU:n eri tietojärjestelmiin olisi kuitenkin säilytettävä teknisenä varmistuskeinona. Myös unionin virastojen olisi käytettävä ESP:tä tehdessään käyttöoikeuksiensa puitteissa ja tehtäviensä suorittamiseksi kyselyjä SIS-keskusjärjestelmästä. ESP:n olisi oltava nykyisiä erillisiä rajapintoja täydentävä lisäkeino kyselyjen tekemiseen SIS-keskusjärjestelmästä, Europolin tiedoista ja Interpolin tietokannoista.

(18) Biometriset tiedot, kuten sormenjäljet ja kasvokuvat, ovat ainutlaatuisia ja siksi paljon luotettavampia henkilön tunnistamisessa kuin aakkosnumeeriset tiedot. Yhteisen BMS:n olisi tarkoitus olla tekninen väline, jolla vahvistetaan ja helpotetaan kyseisten EU:n tietojärjestelmien ja muiden yhteentoimivuuskomponenttien toimintaa. Yhteisen BMS:n päätarkoituksena olisi oltava helpottaa mahdollisesti useisiin tietokantoihin rekisteröidyn henkilön tunnistamista käyttämällä yhtä ainoaa teknistä komponenttia kyseisen henkilön biometristen tietojen yhdistämiseen eri järjestelmistä useiden komponenttien sijaan. Yhteisen BMS:n olisi tarkoitus lisätä turvallisuutta ja tuottaa taloudellisia, ylläpitoon liittyviä ja operatiivisia hyötyjä. Kaikki automaattiset sormenjälkien tunnistusjärjestelmät, mukaan lukien Eurodac-, VIS- ja SIS-järjestelmissä nykyisin käytettävät järjestelmät, käyttävät biometrisiä malleja, jotka on muodostettu tiedoista, jotka on saatu todellisista biometrisistä näytteistä piirteiden erottamisen avulla. Yhteisen BMS:n olisi tarkoitus koota ja tallentaa yhteen paikkaan kaikki nämä biometriset mallit, jotka pidetään loogisesti erotettuina sen mukaan, mistä tietojärjestelmästä tiedot ovat peräisin, mikä helpottaisi järjestelmien välisiä vertailuja biometrisiä malleja käyttäen ja mahdollistaisi mittakaavaedut EU:n keskusjärjestelmien kehittämisessä ja ylläpitämisessä.

(19) Yhteiseen BMS:ään tallennettavat biometriset mallit olisi muodostettava todellisista biometrisistä näytteistä piirteiden erottamisen avulla saaduista tiedoista ja ne olisi tuotettava siten, että erottamisprosessin kääntäminen ei ole mahdollista. Biometriset mallit olisi johdettava biometrisistä tiedoista, mutta samoja biometrisiä tietoja ei pitäisi olla mahdollista johtaa biometrisistä malleista. Koska kämmenenjälkitiedot ja DNA-profiilit tallennetaan vain SIS-järjestelmään eikä niitä voi käyttää ristiintarkastuksissa muissa tietojärjestelmissä olevien tietojen kanssa, yhteiseen BMS:ään ei tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti pitäisi tallentaa DNA-profiileja tai kämmenenjälkitiedoista tuotettuja biometrisiä malleja.

(20) Biometriset tiedot ovat arkaluonteisia henkilötietoja. Tässä asetuksessa olisi vahvistettava perusta ja suojatoimet tällaisten tietojen käsittelylle henkilöiden yksiselitteistä tunnistamista varten.

(21) EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmien toiminta edellyttää, että henkilöt, joiden henkilötietoja järjestelmiin tallennetaan, tunnistetaan tarkasti. CIR:n olisi tarkoitus helpottaa siinä, että näihin järjestelmiin rekisteröidyt henkilöt tunnistetaan virheettömästi.

(22) Näihin EU:n tietojärjestelmiin tallennetut henkilötiedot voivat liittyä samoihin henkilöihin, mutta ne on tallennettu eri henkilöllisyyksille tai tiedot ovat puutteelliset. Jäsenvaltioilla on käytössään tehokkaita keinoja tunnistaa kansalaisensa tai alueellaan pysyvän oleskeluluvan saaneet rekisteröidyt henkilöt. EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuden olisi tarkoitus edistää niissä olevien henkilöiden virheetöntä tunnistamista. CIR:n olisi tallennettava henkilötiedot, joita järjestelmissä olevien henkilöiden tarkempi tunnistaminen edellyttää, mukaan lukien henkilöllisyystiedot, matkustusasiakirjan tiedot ja biometriset tiedot, riippumatta siitä, mihin järjestelmään tiedot on alun perin kerätty. CIR:ään olisi tallennettava ainoastaan ne henkilötiedot, jotka ovat ehdottomasti tarpeen henkilöllisyyden selvittämiseksi tarkasti. CIR:ään tallennettuja henkilötietoja olisi säilytettävä vain niin kauan, kuin se on taustajärjestelmien kannalta ehdottomasti tarpeen, ja ne olisi poistettava automaattisesti, kun tiedot poistetaan taustajärjestelmistä niiden loogista erottelua vastaavasti.

(23) Tarvitaan uusi käsittelytoimi, jossa tällaiset tiedot tallennetaan CIR:ään sen sijaan, että ne tallennettaisiin kuhunkin eri järjestelmään, jotta voidaan lisätä tunnistamisen tarkkuutta, minkä tällaisten tietojen automaattinen vertailu ja yhdistäminen mahdollistaa. Sen, että henkilöllisyystiedot, matkustusasiakirjan tiedot ja biometriset tiedot tallennetaan CIR:ään, ei pitäisi millään tavoin estää tietojen käsittelyä EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmistä annetuissa asetuksissa säädettyihin tarkoituksiin, sillä CIR:n olisi tarkoitus olla näiden taustajärjestelmien uusi yhteinen komponentti.

(24) Sen vuoksi on välttämätöntä luoda CIR:ään yksilökohtainen tiedosto kustakin EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- tai ECRIS-TCN-järjestelmään rekisteröidystä henkilöstä, jotta voidaan saavuttaa tavoitteena oleva henkilöiden virheetön tunnistaminen Schengen-alueella ja tukea MID:n toimintaa, jolla pyritään sekä helpottamaan vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöllisyyden selvittämistä että torjumaan henkilöllisyyspetoksia. Yksilökohtaiseen tiedostoon olisi tallennettava kaikki mahdolliset henkilöön linkitetyt henkilöllisyydet yhteen paikkaan ja asianmukaisesti valtuutettujen loppukäyttäjien saataville.

(25) CIR:n olisi näin tarkoitus helpottaa ja virtaviivaistaa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjunnasta, havaitsemisesta tai tutkinnasta vastuussa olevien viranomaisten pääsyä niihin EU:n tietojärjestelmiin, joita ei ole perustettu yksinomaan vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi.

(26) CIR:n olisi tarkoitus olla EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmiin rekisteröityjen henkilöiden henkilöllisyystietojen, matkustusasiakirjan tietojen ja biometristen tietojen yhteinen varasto. Sen olisi oltava osa näiden järjestelmien teknistä arkkitehtuuria ja toimittava niiden välisenä yhteisenä komponenttina, johon niissä käsitellyt henkilöllisyystiedot, matkustusasiakirjan tiedot ja biometriset tiedot voidaan tallentaa ja jonka avulla niistä voidaan tehdä kyselyjä.

(27) Kaikki CIR:ssä olevat tietueet olisi loogisesti erotettava toisistaan merkitsemällä automaattisesti kuhunkin tietueeseen sen taustajärjestelmän nimi, johon se kuuluu. CIR:n pääsynvalvonnassa olisi sallittava tai evättävä pääsy tietueeseen näiden merkintöjen perusteella.

(28) Kun jäsenvaltion poliisiviranomainen ei kykene tunnistamaan henkilöä matkustusasiakirjan tai kyseisen henkilön henkilöllisyyden todistavan muun uskottavan asiakirjan puuttumisen vuoksi tai kun henkilön antamista henkilöllisyystiedoista taikka matkustusasiakirjan aitoudesta tai sen haltijan henkilöllisyydestä on epäilyjä tai jos henkilö ei kykene yhteistyöhön tai kieltäytyy siitä, kyseisen poliisiviranomaisen olisi voitava tehdä kysely CIR:stä henkilön tunnistamiseksi. Poliisiviranomaisten olisi tätä varten otettava sormenjäljet sormenjäljenlukijatekniikoita käyttäen, edellyttäen, että menettely on käynnistetty kyseisen henkilön läsnä ollessa. Tällaista kyselyä CIR:stä ei saisi tehdä alle 12-vuotiaiden alaikäisten tunnistamiseksi, paitsi jos se on lapsen edun mukaista.

(29) Jos henkilön biometrisiä tietoja ei voida käyttää tai jos kysely kyseisillä tiedoilla epäonnistuu, kysely olisi tehtävä kyseisen henkilön henkilöllisyystiedoilla yhdessä matkustusasiakirjan tietojen kanssa. Jos haku osoittaa, että henkilöstä on tallennettu tietoja CIR:ään, jäsenvaltion viranomaisilla olisi oltava pääsy katsomaan CIR:ään tallennettuja kyseisen henkilön henkilöllisyystietoja ja matkustusasiakirjan tietoja, mutta CIR ei antaisi tietoa siitä, mihin EU:n tietojärjestelmään tiedot kuuluvat.

(30) Jäsenvaltioiden olisi annettava kansallisia säädöksiä, joissa nimetään viranomaiset, joilla on toimivalta selvittää henkilöllisyys CIR:ää käyttäen, ja joissa säädetään henkilöllisyyden selvittämisen menettelyistä, edellytyksistä ja kriteereistä suhteellisuusperiaatetta noudattaen. Kansallisessa lainsäädännössä olisi erityisesti annettava näiden viranomaisten edustajille valtuudet kerätä biometrisiä tietoja läsnä olevan henkilön henkilöllisyyden selvittämisen yhteydessä.

(31) Tällä asetuksella olisi myös otettava käyttöön uusi mahdollisuus virtaviivaistaa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjunnasta, havaitsemisesta tai tutkinnasta vastuussa olevien jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten ja Europolin pääsyä EES-, VIS-, ETIAS- tai Eurodac-järjestelmässä oleviin tietoihin henkilöllisyystietoja tai matkustusasiakirjan tietoja laajemmin. Tällaisia tietoja voidaan tarvita terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi yksittäistapauksessa, kun on perusteltu syy katsoa, että tietoihin tutustuminen edistää terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista ja tutkimista, erityisesti, jos on olemassa epäily siitä, että terrorismirikoksesta tai muusta vakavasta rikoksesta epäilty, tällaiseen rikokseen syyllistynyt tai tällaisen rikoksen uhri on henkilö, jota koskevia tietoja on tallennettu EES-, VIS-, ETIAS- tai Eurodac-järjestelmään.

(32) Sellaista rajoittamatonta pääsyä EES-, VIS-, ETIAS- tai Eurodac-järjestelmässä oleviin tietoihin, joka on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi ja jossa on kyse pääsystä muihin tietoihin kuin CIR:ssä oleviin henkilöllisyystietoihin tai matkustusasiakirjan tietoihin, olisi edelleen säänneltävä tähän sovellettavilla säädöksillä. Terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjunnasta, havaitsemisesta tai tutkinnasta vastuussa olevat nimetyt viranomaiset ja Europol eivät etukäteen tiedä, missä EU:n tietojärjestelmässä on tietoja henkilöstä, josta niiden on tehtävä tiedusteluja. Tämä aiheuttaa niille viivästyksiä ja tehottomuutta. Nimetyn viranomaisen valtuuttaman loppukäyttäjän olisi sen vuoksi voitava nähdä, mihin näistä EU:n tietojärjestelmistä kyselyn tulosta vastaavat tiedot on kirjattu. Siksi kyseinen järjestelmä liputettaisiin sen jälkeen, kun on automaattisesti todennettu, että järjestelmässä on vastaavuus (niin sanottu vastaavuusliputustoiminto).

(33) Tässä yhteydessä CIR:stä saatua vastausta ei olisi tulkittava eikä sitä olisi käytettävä perusteena tai syynä päätelmien tekemiseen henkilöstä tai häneen kohdistuvien toimenpiteiden toteuttamiseen, vaan sitä olisi käytettävä ainoastaan taustalla oleviin EU:n tietojärjestelmiin pääsyä koskevan pyynnön esittämiseksi tällaista pääsyä koskevissa säädöksissä vahvistettujen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti. Tällaisiin pääsyä koskeviin pyyntöihin olisi sovellettava tämän asetuksen VII lukua sekä tapauksen mukaan asetusta (EU) 2016/679, direktiiviä (EU) 2016/680 tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (8).

(34) Kun vastaavuusliputus osoittaa, että tiedot on tallennettu EES-, VIS-, ETIAS- tai VIS-järjestelmään tai Eurodaciin, nimettyjen viranomaisten tai Europolin olisi pääsääntöisesti pyydettävä rajoittamatonta pääsyä ainakin yhteen kyseisistä EU:n tietojärjestelmistä. Jos tällaista rajoittamatonta pääsyä ei poikkeuksellisesti pyydetä esimerkiksi siksi, että nimetyt viranomaiset ovat jo saaneet tai Europol on jo saanut tiedot muilla keinoin tai että tietojen saaminen ei enää ole kansallisen lainsäädännön mukaisesti sallittua, perustelut sille, ettei pääsyä ole pyydetty, olisi kirjattava.

(35) CIR:stä tehtyjä kyselyjä koskevissa lokitiedoissa olisi ilmoitettava kyselyjen tarkoitus. Jos tällainen kysely on tehty kaksivaiheista tiedonsaantimallia käyttäen, lokitietoihin olisi sisällytettävä viittaus kansalliseen tutkinta- tai tapausaineistoon, jolloin niistä käy ilmi, että kysely on käynnistetty terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi.

(36) Kysely, jonka nimetyt viranomaiset ja Europol tekevät CIR:stä saadakseen vastaavuusliputustyyppisen vastauksen, josta käy ilmi, että tiedot on tallennettu EES-, VIS-, ETIAS- tai Eurodac-järjestelmään, edellyttää henkilötietojen automaattista käsittelyä. Vastaavuusliputuksessa ei saisi näkyä asianomaisen henkilön henkilötietoja vaan ainoastaan tieto siitä, että hänen tietojaan on tallennettu johonkin järjestelmistä. Valtuutettu loppukäyttäjä ei saisi tehdä asianomaiselle henkilölle kielteistä päätöstä pelkän vastaavuusliputuksen perusteella. Loppukäyttäjän pääsy vastaavuusliputukseen vaikuttaisi näin ollen hyvin vähän asianomaisen henkilön oikeuteen henkilötietojensa suojaan, mutta mahdollistaisi sen, että nimetyt viranomaiset ja Europol voivat esittää henkilötietoihin pääsyä koskevan pyynnön tehokkaammin.

(37) Olisi perustettava MID tukemaan CIR:n toimintaa sekä EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac-, SIS- ja ECRIS-TCN-järjestelmien tavoitteita. Jotta kaikki nämä EU:n tietojärjestelmät voivat tosiasiallisesti täyttää tavoitteensa, henkilöt, joiden henkilötietoja järjestelmiin on tallennettu, olisi voitava tunnistaa tarkasti.

(38) EU:n tietojärjestelmien tavoitteiden toteutumiseksi paremmin näitä järjestelmiä käyttävien viranomaisten olisi voitava riittävän luotettavasti todentaa niiden henkilöiden henkilöllisyys, joista on tallennettu tietoja eri järjestelmiin. Tiettyyn yksittäiseen järjestelmään tallennetut henkilöllisyystiedot tai matkustusasiakirjan tiedot saattavat olla virheellisiä, puutteellisia tai vilpillisiä, eikä tällä hetkellä ole keinoa havaita tällaisia virheellisiä, puutteellisia tai vilpillisiä henkilöllisyystietoja tai matkustusasiakirjan tietoja vertaamalla niitä toiseen järjestelmään tallennettuihin tietoihin. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan unionin tason tekninen väline, jonka avulla henkilöt on mahdollista tunnistaa tarkasti näitä tarkoituksia varten.

(39) MID:n olisi tarkoitus luoda linkkejä EU:n eri tietojärjestelmissä olevien tietojen välille ja tallentaa ne rinnakkaishenkilöllisyyksien havaitsemiseksi, millä pyrittäisiin sekä helpottamaan vilpittömässä mielessä matkustavien henkilöllisyyden selvittämistä että torjumaan henkilöllisyyspetoksia. MID:ssä olisi ainoastaan oltava linkit useammassa kuin yhdessä EU:n tietojärjestelmässä oleviin henkilöihin. Linkitetyt tiedot olisi ehdottomasti rajattava tietoihin, jotka ovat tarpeen sen todentamiseksi, onko henkilö perustellusti tai perusteettomasti kirjattu eri järjestelmiin eri henkilöllisyyksillä, tai sen selvittämiseksi, ovatko kaksi henkilöä, joilla on samankaltaiset henkilöllisyystiedot, kenties eri henkilö. Tietojenkäsittely ESP:n ja yhteisen BMS:n välityksellä eri järjestelmissä olevien yksilökohtaisten tiedostojen linkittämiseksi olisi pidettävä mahdollisimman vähäisenä ja rajataan siksi rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistukseen, joka toteutetaan siinä yhteydessä, kun uusia tietoja lisätään johonkin niistä tietojärjestelmistä, jotka sisältyvät CIR:ään tai jotka lisätään SIS-järjestelmään. MID:hen olisi sisällyttävä suojatoimia, joilla torjutaan mahdollinen syrjintä ja epäedulliset päätökset, kun kyse on henkilöistä, joilla on laillisia rinnakkaishenkilöllisyyksiä.

(40) Tässä asetuksessa säädetään uusista tietojenkäsittelytoimista, joilla pyritään asianomaisten henkilöiden virheettömään tunnistamiseen. Tämä merkitsee puuttumista heidän Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklassa suojattuihin perusoikeuksiinsa. Koska EU:n tietojärjestelmien tuloksellinen toteutus edellyttää asianomaisten henkilöiden virheetöntä tunnistamista, tällainen puuttuminen on oikeutettua niiden samojen tavoitteiden perusteella, joita varten kukin näistä järjestelmistä on perustettu, eli unionin tehokkaan rajaturvallisuuden, unionin sisäisen turvallisuuden ja unionin turvapaikka- ja viisumipolitiikan tuloksellisen täytäntöönpanon perusteella.

(41) Kun kansallinen viranomainen tai unionin virasto luo tai lataa uusia tietueita, ESP:n ja yhteisen BMS:n olisi verrattava henkilöä koskevia tietoja CIR:ssä ja SIS-järjestelmässä oleviin tietoihin. Tällaisen vertailun olisi oltava automaattista. Mahdollisten linkkien löytämiseksi biometristen tietojen perusteella CIR:n ja SIS-järjestelmän olisi käytettävä yhteistä BMS:ää. Mahdollisten linkkien löytämiseksi aakkosnumeeristen tietojen perusteella CIR:n ja SIS:n olisi käytettävä ESP:tä. CIR:n ja SIS-järjestelmän olisi voitava havaita samat tai samankaltaiset henkilöä koskevat tiedot, joita on tallennettu eri järjestelmiin. Tällaisessa tapauksessa olisi luotava linkki, joka kertoo, että kyseessä on sama henkilö. CIR ja SIS-järjestelmä olisi konfiguroitava siten, että pienet translitterointi- tai kirjoitusvirheet havaitaan niin, että niistä ei aiheudu asianomaiselle henkilölle perusteetonta haittaa.

(42) Tiedot EU:n tietojärjestelmään tallentaneen kansallisen viranomaisen tai unionin viraston olisi huolehdittava näiden linkkien vahvistamisesta tai muuttamisesta. Tällä kansallisella viranomaisella tai unionin virastolla olisi oltava rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalista todentamista varten pääsy tietoihin, jotka on tallennettu CIR:ään tai SIS-järjestelmään ja MID:hen.

(43) Sen viranomaisen, joka on luonut tai päivittänyt tiedot, jotka ovat antaneet vastaavuuden, joka on tuottanut linkin toiseen EU:n tietojärjestelmään jo tallennettuihin tietoihin, olisi huolehdittava rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta. Rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaavan viranomaisen olisi arvioitava, onko kyse samaa henkilöä perustellusti tai perusteettomasti koskevista rinnakkaishenkilöllisyyksistä. Tällainen arviointi olisi tehtävä mahdollisuuksien mukaan asianomaisen henkilön ollessa läsnä, ja tarvittaessa olisi pyydettävä lisäselvityksiä tai -tietoja. Arviointi olisi tehtävä viipymättä tietojen oikeellisuutta koskevia unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön vaatimuksia noudattaen. Etenkin ulkorajoilla asianomaisten henkilöiden liikkumista rajoitetaan todentamisen ajaksi, ja tämä saa näin ollen kestää vain rajoitetun ajan. Keltaisen linkin olemassaolo MID:ssä ei saisi itsessään olla peruste maahantulon epäämiselle, vaan päätös maahantulon sallimisesta tai epäämisestä olisi tehtävä yksinomaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 (9) sovellettavien säännösten perusteella.

(44) Kun on kyse SIS-järjestelmän linkeistä kuulutuksiin henkilöistä, joita etsitään kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten, kadonneista tai haavoittuvassa asemassa olevista henkilöistä, henkilöistä, joita etsitään oikeudelliseen menettelyyn osallistumista varten, tai henkilöistä salaista tarkkailua tai tiedustelutarkastuksia varten, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston olisi oltava rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaava viranomainen. Näihin luokkiin kuuluvat SIS-kuulutukset ovat arkaluonteisia, eikä niitä välttämättä pitäisi jakaa niiden viranomaisten kanssa, jotka luovat tai päivittävät niihin liittyviä jossakin toisessa EU:n tietojärjestelmässä olevia tietoja. Linkin luominen SIS-tietoihin ei saisi rajoittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2018/1860 (10), (EU) 2018/1861 (11) ja (EU) 2018/1862 (12) mukaisesti toteutettavia toimia.

(45) Tällaisten linkkien luominen edellyttää avoimuutta asianomaisia henkilöitä kohtaan. Jotta voitaisiin helpottaa tarvittavien suojatoimien täytäntöönpanoa sovellettavien unionin tietosuojasääntöjen mukaisesti, henkilöille, joista luodaan punainen linkki tai valkoinen linkki rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisen todentamisen jälkeen, olisi ilmoitettava tästä kirjallisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rajoitusten soveltamista turvallisuuden ja yleisen järjestyksen turvaamiseksi, rikosten ehkäisemiseksi ja sen takaamiseksi, että kansalliset tutkinnat eivät vaarannu. Näiden henkilöiden olisi saatava tunnistenumero, jonka avulla he voivat saada selville viranomaisen, jonka puoleen heidän olisi käännyttävä oikeuksiensa käyttämiseksi.

(46) Kun luodaan keltainen linkki, rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaavalla viranomaisella olisi oltava pääsy MID:hen. Kun on olemassa punainen linkki, jäsenvaltioiden viranomaisilla ja unionin virastoilla, joilla on pääsy vähintään yhteen CIR:ään tai SIS-järjestelmään sisältyvään EU:n tietojärjestelmään, olisi oltava pääsy MID:hen. Punaisen linkin olisi osoitettava, että henkilö käyttää eri henkilöllisyyksiä perusteettomasti tai että henkilö käyttää toisen henkilön henkilöllisyyttä.

(47) Kun kahden EU:n tietojärjestelmässä olevien tietojen välillä on valkoinen tai vihreä linkki, jäsenvaltioiden viranomaisilla ja unionin virastoilla olisi oltava pääsy MID:hen, jos tällaisella viranomaisella tai virastolla on pääsy kumpaankin tietojärjestelmään. Tällainen pääsy olisi annettava yksinomaan siihen tarkoitukseen, että kyseinen jäsenvaltion viranomainen tai unionin virasto voi havaita mahdolliset tapaukset, joissa tietoja on linkitetty virheellisesti tai käsitelty MID:ssä, CIR:ssä ja SIS-järjestelmässä tämän asetuksen vastaisesti, ja toteuttaa tarvittavat toimet tilanteen korjaamiseksi ja linkin päivittämiseksi tai poistamiseksi.

(48) Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan Euroopan unionin viraston (eu-LISA) olisi luotava tietojen automaattiset laadunvalvontamekanismit ja yhteiset tietojen laatuindikaattorit. eu-LISAn olisi vastattava keskitetyn tietojen laadun seurantamekanismin kehittämisestä ja tuotettava säännöllisesti data-analyysiraportteja, jotta voidaan paremmin valvoa sitä, miten jäsenvaltiot panevat täytäntöön EU:n tietojärjestelmiä. Yhteisiin tietojen laatuindikaattoreihin olisi sisällytettävä vähimmäislaatuvaatimukset tietojen tallentamiselle EU:n tietojärjestelmiin tai yhteentoimivuuskomponentteihin. Tällaisten laatuvaatimusten tavoitteena olisi oltava, että ilmeisen virheelliset tai ristiriitaiset tiedot tunnistetaan EU:n tietojärjestelmissä ja yhteentoimivuuskomponenteissa automaattisesti niin, että jäsenvaltio, josta tiedot ovat peräisin, voi todentaa tiedot ja toteuttaa tarvittavat korjaavat toimet.

(49) Komission olisi arvioitava eu-LISAn laaturaportit ja annettava tarvittaessa jäsenvaltioille suosituksia. Jäsenvaltioiden olisi laadittava toimintasuunnitelma, jossa kuvataan toimet tietojen laadussa mahdollisesti ilmenneiden puutteiden korjaamiseksi, ja raportoitava säännöllisesti suunnitelman toteutumisesta.

(50) UMF-viestimuodon (universal message format) olisi oltava standardina jäsennellyssä rajatylittävässä tietojenvaihdossa tietojärjestelmien, viranomaisten tai organisaatioiden välillä oikeus- ja sisäasioiden alalla. UMF-standardissa olisi yhteentoimivuuden helpottamiseksi määriteltävä yleisesti vaihdetuille tiedoille yhteinen sanasto ja looginen rakenne, joiden avulla sanoman sisältö voidaan luoda ja lukea yhdenmukaisella ja semanttisesti vastaavalla tavalla.

(51) UMF-standardin käyttöä voidaan harkita VIS- ja SIS-järjestelmissä sekä muissa olemassa olevissa tai jäsenvaltioiden kehittämissä uusissa rajatylittävissä tietojenvaihtomalleissa ja tietojärjestelmissä oikeus- ja sisäasioiden alalla.

(52) Olisi perustettava raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkisto (CRRS), joka tuottaisi järjestelmistä tilastotietoja ja analyyttisia raportteja toimintapoliittisiin, operatiivisiin ja tietojen laatua koskeviin tarkoituksiin sovellettavien säädösten mukaisesti. eu-LISAn olisi perustettava ja toteutettava CRRS ja ylläpidettävä sitä teknisissä toimipaikoissaan. CRRS:n olisi sisällettävä anonymisoituja tilastotietoja EU:n tietojärjestelmistä, CIR:stä, MID:stä ja yhteisestä BMS:stä. CRRS:ään sisältyvistä tiedoista ei saisi olla mahdollista tunnistaa henkilöitä. eu-LISAn olisi anonymisoitava tiedot automaattisesti ja tallennettava tällaiset anonymisoidut tiedot CRRS:ään. Tietojen anonymisointiprosessin olisi oltava automaattinen, eikä eu-LISAn henkilöstölle pitäisi antaa suoraa pääsyä EU:n tietojärjestelmiin tai yhteentoimivuuskomponentteihin tallennettuihin henkilötietoihin.

(53) Asetusta (EU) 2016/679 sovelletaan kansallisten viranomaisten tämän asetuksen mukaisen yhteentoimivuuden toteuttamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, paitsi jos jäsenvaltioiden nimetyt viranomaiset tai keskusyhteyspisteet käsittelevät tietoja terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi.

(54) Jos jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisen yhteentoimivuuden toteuttamiseksi suorittaman henkilötietojen käsittelyn toteuttavat toimivaltaiset viranomaiset terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi, sovelletaan direktiiviä (EU) 2016/680.

(55) Asetusta (EU) 2016/679, asetusta (EU) 2018/1725 tai tapauksen mukaan direktiiviä (EU) 2016/680 sovelletaan tämän asetuksen nojalla toteutettaviin henkilötietojen siirtoihin kolmansiin maihin tai kansainvälisille järjestöille. Kolmannen maan tuomioistuimen tuomio tai hallintoviranomaisen päätös, jossa rekisterinpitäjältä tai henkilötietojen käsittelijältä vaaditaan henkilötietojen siirtämistä tai luovuttamista, olisi voitava tunnustaa tai saattaa jollakin tavoin täytäntöönpanokelpoiseksi vain, jos se perustuu pyynnön esittäneen kolmannen maan ja unionin tai jäsenvaltion väliseen voimassa olevaan kansainväliseen sopimukseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 tai tapauksen mukaan direktiivin (EU) 2016/680 V luvun mukaisten siirtoa koskevien perusteiden soveltamista.

(56) Tietosuojaa koskevia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2017/2226 (13), (EY) N:o 767/2008 (14) ja (EU) 2018/1240 (15) sekä asetuksen (EU) 2018/1861 erityissäännöksiä olisi sovellettava henkilötietojen käsittelyyn näillä asetuksilla säännellyissä järjestelmissä.

(57) Asetusta (EU) 2018/1725 sovelletaan eu-LISAn ja muiden unionin toimielinten ja elinten suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn niiden hoitaessa tämän asetuksen mukaisia tehtäviään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/794 (16) soveltamista, ja viimeksi mainittua sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn Europolissa.

(58) Asetuksessa (EU) 2016/679 tai direktiivissä (EU) 2016/680 tarkoitettujen valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta. Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava henkilötietojen käsittelyyn liittyvää unionin toimielinten ja elinten toimintaa. Euroopan tietosuojavaltuutetun ja valvontaviranomaisten olisi tehtävä keskenään yhteistyötä yhteentoimivuuskomponenteissa tapahtuvan henkilötietojen käsittelyn valvonnassa. Jotta Euroopan tietosuojavaltuutettu voisi hoitaa hänelle tämän asetuksen mukaisesti annetut tehtävät, tarvitaan riittävästi resursseja, mukaan lukien sekä henkilöresurssit että taloudelliset resurssit.

(59) Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (17) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon 16 päivänä huhtikuuta 2018 (18).

(60) Myös 29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä on antanut lausunnon 11 päivänä huhtikuuta 2018.

(61) Sekä jäsenvaltioiden että eu-LISAn olisi pidettävä yllä turvallisuussuunnitelmia turvallisuutta koskevien velvoitteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi, ja niiden olisi toimittava yhteistyössä turvallisuuskysymysten käsittelemiseksi. eu-LISAn olisi myös varmistettava uusimman tekniikan kehityksen jatkuva hyödyntäminen, jotta yhteentoimivuuskomponenttien kehittämisessä, suunnittelussa ja ylläpidossa varmistetaan tietojen eheys. Tähän liittyviin eu-LISAn velvoitteisiin olisi sisällyttävä tarvittavien toimenpiteiden toteuttaminen, jotta estetään asiattomien, kuten ulkopuolisten palveluntarjoajien henkilöstön, pääsy yhteentoimivuuskomponenttien kautta käsiteltäviin henkilötietoihin. Jäsenvaltioiden ja eu-LISAn olisi palvelujen tarjoamista koskevia sopimuksia tehdessään otettava huomioon kaikki toimenpiteet, jotka ovat tarpeen henkilötietojen suojaan ja henkilöiden yksityisyyteen liittyvien lakien tai asetusten noudattamisen takaamiseksi tai keskeisten turvallisuusetujen turvaamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (19) ja sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti. eu-LISAn olisi noudatettava sisäänrakennetun ja oletusarvoisen yksityisyyden suojan periaatteita yhteentoimivuuskomponenttien kehittämisen aikana.

(62) Tässä asetuksessa säädettyjen yhteentoimivuuskomponenttien toteutus vaikuttaa siihen, miten tarkastukset suoritetaan rajanylityspaikoilla. Nämä vaikutukset ovat seurausta asetuksen (EU) 2016/399 voimassa olevien sääntöjen ja tässä asetuksessa säädettyjen yhteentoimivuutta koskevien sääntöjen yhdistetystä soveltamisesta.

(63) Tällaisen sääntöjen yhdistetyn soveltamisen seurauksena ESP:n olisi oltava pääyhteyspiste, kun rajanylityspaikoilla tehdään henkilöistä pakollisia järjestelmällisiä tietokantahakuja, joista on säädetty asetuksessa (EU) 2016/399. Sen arvioimiseksi, täyttääkö henkilö asetuksessa (EU) 2016/399 määritellyt maahantuloedellytykset, rajavartijoiden olisi lisäksi otettava huomioon henkilöllisyystiedot tai matkustusasiakirjan tiedot, jotka johtivat linkin luokitteluun MID:ssä punaiseksi linkiksi. Punaisen linkin olemassaolo ei kuitenkaan saisi itsessään olla peruste maahantulon epäämiselle, eikä asetuksessa (EU) 2016/399 lueteltuja voimassa olevia maahantulon epäämisen perusteita pitäisi sen vuoksi muuttaa.

(64) Rajavartijan käsikirjaa olisi aiheellista päivittää niin, että se sisältää nämä selvennykset.

(65) Jos ESP:n kautta MID:stä tehty kysely tuottaa keltaisen linkin tai havaitsee punaisen linkin, rajavartijan olisi tehtävä haku CIR:ään tai SIS-järjestelmään tai kumpaankin arvioidakseen tarkastettavaa henkilöä koskevat tiedot, todentaakseen manuaalisesti hänen henkilöllisyystietonsa ja muuttaakseen tarvittaessa linkin värin.

(66) Tilastoinnin ja raportoinnin tukemiseksi on tarpeen antaa tässä asetuksessa tarkoitettujen toimivaltaisten viranomaisten, unionin toimielinten ja virastojen valtuutetulle henkilöstölle pääsy tiettyihin yhteentoimivuuskomponentteihin liittyviin tiettyihin tietoihin ilman, että henkilöitä on mahdollista tunnistaa.

(67) Jotta jäsenvaltioiden viranomaiset ja unionin virastot voivat sopeutua ESP:n käyttöä koskeviin uusiin vaatimuksiin, on tarpeen säätää siirtymäajasta. Samoin, jotta MID voisi toimia johdonmukaisesti ja moitteettomasti, olisi vahvistettava siirtymätoimenpiteet sen käyttöönottoa varten.

(68) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli kehyksen vahvistamista EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuutta varten, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(69) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 515/2014 (20) älykkäitä rajoja varten kohdennettujen määrärahojen jäljellä oleva määrä olisi kohdennettava uudelleen tähän asetukseen asetuksen (EU) N:o 515/2014 5 artiklan 5 kohdan b alakohdan mukaisesti, jotta yhteentoimivuuskomponenttien kehittämisen kustannukset voitaisiin kattaa.

(70) Jotta tämän asetuksen tiettyjä yksityiskohtaisia teknisiä näkökohtia voidaan täydentää, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat: — ESP:n käyttöön sovellettavan siirtymäajan pidentämistä; — ETIAS-keskusyksikön suorittamaan rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistukseen sovellettavan siirtymäajan pidentämistä; — menettelyjä sellaisten tapausten määrittämiseksi, joissa henkilöllisyystietojen voidaan katsoa olevan samat tai samankaltaiset; — CRRS:n toimintaa koskevia sääntöjä, mukaan lukien erityiset suojatoimet henkilötietojen käsittelyä varten ja tietovarantoon sovellettavat turvallisuussäännöt; ja — verkkoportaalin toimintaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (21) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(71) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa määrittää ne päivämäärät, jolloin ESP, yhteinen BMS, CIR, MID ja CRRS otetaan käyttöön.

(72) Komissiolle olisi niin ikään siirrettävä täytäntöönpanovaltaa antaa yksityiskohtaisia sääntöjä seuraavista: ESP:n käyttäjäprofiilien tekniset yksityiskohdat; eritelmät tekniselle ratkaisulle, jolla mahdollistetaan kyselyjen tekeminen EU:n tietojärjestelmistä, Europolin tiedoista ja Interpolin tietokannoista ESP:n kautta, ja ESP:n vastausten muoto; tekniset säännöt linkkien luomiseksi MID:ssä EU:n eri tietojärjestelmissä olevien tietojen välillä; sen lomakkeen sisältö ja muoto, jolla rekisteröidylle ilmoitetaan punaisen linkin luomisesta; yhteisen BMS:n suorituskykyvaatimukset ja suorituskyvyn seuranta; tietojen automaattiset laadunvalvontamekanismit, -menettelyt ja -indikaattorit; UMF-standardin kehittäminen; turvallisuushäiriöiden yhteydessä käytettävä yhteistyömenettely; ja eritelmät tekniselle ratkaisulle, jolla jäsenvaltiot voivat hallinnoida käyttäjien pääsyä koskevia pyyntöjä. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (22) mukaisesti.

(73) Koska yhteentoimivuuskomponenttien yhteydessä käsitellään merkittäviä määriä arkaluonteisia henkilötietoja, on tärkeää, että henkilöt, joita koskevia tietoja näiden komponenttien kautta käsitellään, voivat tosiasiallisesti käyttää oikeuksiaan rekisteröityinä, kuten asetuksessa (EU) 2016/679, direktiivissä (EU) 2016/680 ja asetuksessa (EU) 2018/1725 edellytetään. Rekisteröidyille olisi annettava käyttöön verkkoportaali, joka helpottaa heidän mahdollisuuksiaan käyttää oikeuksiaan päästä itseään koskeviin henkilötietoihin, oikaista ja poistaa niitä sekä rajoittaa henkilötietojensa käsittelyä. eu-LISAn olisi perustettava tällainen verkkoportaali ja ylläpidettävä sitä.

(74) Yksi keskeisistä tietosuojaperiaatteista on tietojen minimointi: asetuksen (EU) 2016/679 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaan henkilötietojen käsittelyn on oltava asianmukaista ja olennaista ja rajoitettua siihen, mikä on tarpeellista suhteessa niihin tarkoituksiin, joita varten niitä käsitellään. Tästä syystä yhteentoimivuuskomponentteihin ei saisi liittyä uusien henkilötietojen tallentamista lukuun ottamatta MID:hen tallennettavia linkkejä, jotka ovat vähintään tarpeen tämän asetuksen soveltamiseksi.

(75) Tämän asetuksen olisi sisällettävä selkeät säännökset, jotka koskevat vastuuta ja oikeutta korvaukseen henkilötietojen lainvastaisesta käsittelystä tai muusta tämän asetuksen vastaisesta teosta. Tällaiset säännökset eivät saisi rajoittaa oikeutta rekisterinpitäjältä tai tietojen käsittelijältä saatavaan korvaukseen ja rekisterinpitäjän tai tietojen käsittelijän vastuuta asetuksen (EU) 2016/679, direktiivin (EU) 2016/680 ja asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti. Tietojen käsittelijänä toimiessaan eu-LISAn olisi vastattava aiheuttamastaan vahingosta, jos se ei ole noudattanut sille osoitettuja tämän asetuksen velvoitteita tai jos se on toiminut rekisterinpitäjänä olevan jäsenvaltion lainmukaisen ohjeistuksen ulkopuolella tai sen vastaisesti.

(76) Tämä asetus ei vaikuta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (23) soveltamiseen.

(77) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

(78) Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY (24) mukaisesti; Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

(79) Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY (25) mukaisesti; Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin.

(80) Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (26) ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY (27) 1 artiklan A, B, C ja G kohdassa tarkoitettuun alaan.

(81) Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (28) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B, C ja G kohdassa, luettuina yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (29) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

(82) Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (30) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B, C ja G kohdassa, luettuina yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (31) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

(83) Tässä asetuksessa kunnioitetaan erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustettuja perusoikeuksia ja noudatetaan siinä tunnustettuja periaatteita, ja se olisi pantava täytäntöön näiden oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti.

(84) Jotta tämä asetus sopisi voimassa olevaan lainsäädäntökehykseen, asetuksia (EY) N:o 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 ja (EU) 2018/1861 ja neuvoston päätöksiä 2004/512/EY (32) ja 2008/633/YOS (33) olisi muutettava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla Kohde 1. Tällä asetuksella yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/818 (34) kanssa vahvistetaan kehys, jolla varmistetaan yhteentoimivuus rajanylitystietojärjestelmän (EES), viisumitietojärjestelmän (VIS), Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS), Eurodacin, Schengenin tietojärjestelmän (SIS) ja kolmansien maiden kansalaisia koskevan eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS-TCN) välillä. 2. Kehys sisältää seuraavat yhteentoimivuuskomponentit: a) eurooppalainen hakuportaali (ESP); b) yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu (yhteinen BMS); c) yhteinen henkilöllisyystietovaranto (CIR); d) rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin (MID). 3. Lisäksi tässä asetuksessa säädetään tietojen laatuvaatimuksista, UMF-viestimuodosta (universal message format) ja raportoinnin ja tilastoinnin keskustietoarkistosta (CRRS) sekä jäsenvaltioiden ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston (eu-LISA) vastuualueista yhteentoimivuuskomponenttien suunnittelussa, kehittämisessä ja toiminnassa. 4. Tällä asetuksella myös mukautetaan menettelyjä ja edellytyksiä, jotka koskevat nimettyjen viranomaisten ja Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) pääsyä EES-, VIS-, ETIAS- ja Eurodac-järjestelmiin terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. 5. Lisäksi tällä asetuksella vahvistetaan kehys henkilöllisyyden todentamiselle ja henkilöiden tunnistamiselle.

2 artikla Tavoitteet 1. Tällä asetuksella on seuraavat tavoitteet, joihin yhteentoimivuuden varmistamisella pyritään: a) rajatarkastusten tuloksellisuuden ja tehokkuuden parantaminen ulkorajoilla; b) laittoman maahanmuuton estämisen ja torjumisen edistäminen; c) korkean turvallisuustason edistäminen unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella, mukaan lukien yleisen järjestyksen ylläpitäminen ja turvallisuuden takaaminen jäsenvaltioiden alueella; d) yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanon parantaminen; e) kansainvälistä suojelua koskevien hakemusten tutkinnan helpottaminen; f) terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumisen, havaitsemisen ja tutkimisen edistäminen; g) luonnonkatastrofin, onnettomuuden tai terrori-iskun sattuessa sellaisten tuntemattomien henkilöiden tunnistamisen, jotka eivät pysty osoittamaan henkilöllisyyttään, tai tunnistamatta jääneiden ihmisten jäännösten tunnistamisen helpottaminen. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tavoitteet saavutetaan a) varmistamalla henkilöiden virheetön tunnistaminen; b) edistämällä henkilöllisyyspetosten torjumista; c) parantamalla tietojen laatua ja yhdenmukaistamalla EU:n tietojärjestelmiin tallennettujen tietojen laatuvaatimukset eri järjestelmiä koskevien säädösten tietojenkäsittelyvaatimuksia sekä tietosuojavaatimuksia ja -periaatteita noudattaen; d) helpottamalla ja tukemalla EU:n tietojärjestelmien teknistä ja operatiivista toteutusta jäsenvaltioissa; e) vahvistamalla, yksinkertaistamalla ja yhdenmukaistamalla EU:n tietojärjestelmiin sovellettavia tietoturvaa ja tietosuojaa koskevia edellytyksiä ilman, että vaikutetaan tietyille tietoluokille annettavaan erityissuojaan ja niitä koskeviin suojatoimiin; f) virtaviivaistamalla edellytyksiä, jotka koskevat nimettyjen viranomaisten pääsyä EES-, VIS-, ETIAS- ja Eurodac-järjestelmiin, varmistaen samalla tarpeelliset ja oikeasuhteiset edellytykset tälle pääsylle; g) tukemalla EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac-, SIS- ja ECRIS-TCN-järjestelmien tarkoituksia.

3 artikla Soveltamisala 1. Tätä asetusta sovelletaan EES-, VIS-, ETIAS- ja SIS-järjestelmiin. 2. Tätä asetusta sovelletaan henkilöihin, joiden osalta henkilötietoja voidaan käsitellä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa EU:n tietojärjestelmissä ja joita koskevia tietoja kerätään asetuksen (EY) N:o 767/2008 1 ja 2 artiklassa, asetuksen (EU) 2017/2226 1 artiklassa, asetuksen (EU) 2018/1240 1 ja 4 artiklassa, asetuksen (EU) 2018/1860 1 artiklassa ja asetuksen (EU) 2018/1861 1 artiklassa määriteltyihin tarkoituksiin.

4 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1) ’ulkorajoilla’ asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyjä ulkorajoja; 2) ’rajatarkastuksilla’ asetuksen (EU) 2016/399 2 artiklan 11 alakohdassa määriteltyjä rajatarkastuksia; 3) ’rajaviranomaisella’ rajavartijaa, joka on kansallisen oikeuden mukaisesti nimitetty tekemään rajatarkastuksia; 4) ’valvontaviranomaisilla’ asetuksen (EU) 2016/679 51 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valvontaviranomaista ja direktiivin (EU) 2016/680 41 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valvontaviranomaista; 5) ’todentamisella’ menettelyä, jossa tietokokonaisuuksia verrataan toisiinsa väitetyn henkilöllisyyden selvittämiseksi (yksi yhteen -haku); 6) ’tunnistamisella’ menettelyä, jossa henkilön henkilöllisyys määritetään tietokantaan tehtävällä haulla siten, että tietoja verrataan useampaan tietokokonaisuuteen (yksi moneen -haku); 7) ’aakkosnumeerisilla tiedoilla’ kirjainten, numeroiden, erikoismerkkien, välilyöntien ja välimerkkien avulla esitettyjä tietoja; 8) ’henkilöllisyystiedoilla’ 27 artiklan 3 kohdan a–e alakohdassa tarkoitettuja tietoja; 9) ’sormenjälkitiedoilla’ sormenjälkikuvia ja latenttien sormenjälkien kuvia, joiden ainutlaatuisuus ja niihin sisältyvät vertailupisteet mahdollistavat henkilön henkilöllisyyden selvittämiseksi tehtävät tarkat ja kumoamattomat vertailut; 10) ’kasvokuvalla’ digitaalisia kuvia kasvoista; 11) ’biometrisillä tiedoilla’ sormenjälkitietoja tai kasvokuvia tai molempia; 12) ’biometrisellä mallilla’ matemaattista esitystä, joka on saatu piirteiden erottamisen avulla biometrisistä tiedoista rajoittuen ominaisuuksiin, jotka ovat tunnistamisen ja todentamisen kannalta välttämättömiä; 13) ’matkustusasiakirjalla’ passia tai muuta vastaavaa asiakirjaa, joka antaa haltijalle oikeuden ylittää ulkorajat ja johon viisumi voidaan kiinnittää; 14) ’matkustusasiakirjan tiedoilla’ matkustusasiakirjan tyyppiä, numeroa ja myöntämismaata, matkustusasiakirjan voimassaolon päättymispäivää ja matkustusasiakirjan myöntäneen maan kolmikirjaimista koodia; 15) ’EU:n tietojärjestelmillä’ EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac-, SIS- ja ECRIS-TCN-järjestelmiä; 16) ’Europolin tiedoilla’ Europolin asetuksen (EU) 2016/794 18 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdan mukaisiin tarkoituksiin käsittelemiä henkilötietoja; 17) ’Interpolin tietokannoilla’ Interpolin varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen tietokantaa (SLTD-tietokanta) ja Interpolin kuulutuksiin liitettyjen matkustusasiakirjojen tietokantaa (TDAWN-tietokanta); 18) ’vastaavuudella’ vastaavuutta, jonka tuottaa sellaisten henkilötietojen automaattinen vertailu, jotka on tallennettu tai joita ollaan tallentamassa johonkin tietojärjestelmään tai tietokantaan; 19) ’poliisiviranomaisella’ direktiivin (EU) 2016/680 3 artiklan 7 alakohdassa määriteltyä toimivaltaista viranomaista; (20) ’nimetyillä viranomaisilla’ asetuksen (EU) 2017/2226 3 artiklan 1 kohdan 26 alakohdassa, päätöksen 2008/633/YOS 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa ja asetuksen (EU) 2018/1240 3 artiklan 1 kohdan 21 alakohdassa määriteltyjä jäsenvaltioiden nimettyjä viranomaisia; 21) ’terrorismirikoksella’ rikosta, joka kansallisessa oikeudessa määritellään rikokseksi ja joka on jokin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2017/541 (35) tarkoitetuista rikoksista tai niitä vastaava rikos; 22) ’vakavalla rikoksella’ rikosta, joka on jokin neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS (36) 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista rikoksista tai niitä vastaava rikos, jos siitä voi seurata kansallisen oikeuden mukaan vapaudenmenetyksen käsittävä rangaistus tai turvaamistoimenpide, jonka enimmäiskesto on vähintään kolme vuotta; 23) ’rajanylitystietojärjestelmällä’ tai ’EES:llä’ asetuksella (EU) 2017/2226 perustettua rajanylitystietojärjestelmää; 24) ’viisumitietojärjestelmällä’ tai ’VIS:llä’ asetuksella (EY) N:o 767/2008 perustettua viisumitietojärjestelmää; 25) ’Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmällä (ETIAS)’ asetuksella (EU) 2018/1240 perustettua Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmää; 26) ’Eurodacilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 603/2013 (37) perustettua Eurodac-järjestelmää; 27) ’Schengenin tietojärjestelmällä’ tai ’SIS:llä’ asetuksilla (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 ja (EU) 2018/1862 perustettua Schengenin tietojärjestelmää; 28) ’ECRIS-TCN:llä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/816 (38) perustettua niiden jäsenvaltioiden yksilöimistä koskevaa keskitettyä järjestelmää, joilla on kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden tuomioita koskevia tietoja.

5 artikla Syrjimättömyys ja perusoikeudet Henkilötietojen käsittely tämän asetuksen soveltamiseksi ei saa johtaa henkilöiden syrjintään millään perusteella, kuten sukupuolen, rodun, ihonvärin, etnisen tai yhteiskunnallisen alkuperän, geneettisten ominaisuuksien, kielen, uskonnon tai vakaumuksen, poliittisten tai muiden mielipiteiden, kansalliseen vähemmistöön kuulumisen, varallisuuden, syntyperän, vammaisuuden, iän tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella. Kyseisessä käsittelyssä on kunnioitettava täysimääräisesti ihmisarvoa ja koskemattomuutta sekä perusoikeuksia, myös oikeutta yksityiselämän kunnioitukseen ja henkilötietojen suojaan. Erityistä huomiota on kiinnitettävä lapsiin, vanhuksiin, vammaisiin henkilöihin ja kansainvälisen suojelun tarpeessa oleviin henkilöihin. Lapsen etu on asetettava etusijalle.

II LUKU

Eurooppalainen hakuportaali

6 artikla Eurooppalainen hakuportaali 1. Perustetaan eurooppalainen hakuportaali (ESP), jotta voidaan helpottaa jäsenvaltioiden viranomaisten ja unionin virastojen nopeaa, saumatonta, tehokasta, järjestelmällistä ja valvottua pääsyä niiden käyttöoikeuksien puitteissa EU:n tietojärjestelmiin, Europolin tietoihin ja Interpolin tietokantoihin niiden tehtävien suorittamiseksi sekä tukea EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac-, SIS- ja ECRIS-TCN-järjestelmien tavoitteita ja tarkoituksia. 2. ESP muodostuu seuraavista osista: a) keskusinfrastruktuuri, mukaan lukien hakuportaali, joka mahdollistaa kyselyjen tekemisen samanaikaisesti EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac-, SIS- ja ECRIS-TCN-järjestelmistä sekä Europolin tiedoista ja Interpolin tietokannoista; b) ESP:n, jäsenvaltioiden ja ESP:n käyttöön oikeutettujen unionin virastojen välinen suojattu viestintäkanava; c) ESP:n sekä EES-, VIS-, ETIAS- ja Eurodac-järjestelmien, SIS-keskusjärjestelmän, ECRIS-TCN:n, Europolin tietojen ja Interpolin tietokantojen välinen samoin kuin ESP:n sekä CIR:n ja MID:n keskusinfrastruktuurien välinen suojattu viestintäinfrastruktuuri. 3. eu-LISA kehittää ESP:n ja huolehtii sen teknisestä hallinnoinnista.

7 artikla Eurooppalaisen hakuportaalin käyttö 1. ESP on varattu sellaisten jäsenvaltioiden viranomaisten ja sellaisten unionin virastojen käyttöön, joilla on pääsy vähintään yhteen EU:n tietojärjestelmistä kyseisiä EU:n tietojärjestelmiä koskevien säädösten mukaisesti, CIR:ään ja MID:hen tämän asetuksen mukaisesti, Europolin tietoihin asetuksen (EU) 2016/794 mukaisesti tai Interpolin tietokantoihin tällaista pääsyä koskevan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Kyseiset jäsenvaltioiden viranomaiset ja unionin virastot voivat käyttää ESP:tä ja sen tuottamia tietoja ainoastaan kyseisiä EU:n tietojärjestelmiä koskevissa säädöksissä, asetuksessa (EU) 2016/794 ja tässä asetuksessa vahvistettuihin tavoitteisiin ja tarkoituksiin. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen jäsenvaltioiden viranomaisten ja unionin virastojen on käytettävä ESP:tä hakeakseen henkilöihin tai heidän matkustusasiakirjoihinsa liittyviä tietoja EES-, VIS- ja ETIAS-järjestelmien keskusjärjestelmistä EU:n tietojärjestelmiä koskevissa säädöksissä ja kansallisessa lainsäädännössä tarkoitettujen käyttöoikeuksiensa puitteissa. Niiden on käytettävä ESP:tä myös tehdäkseen kyselyjä CIR:stä tämän asetuksen mukaisten käyttöoikeuksiensa puitteissa 20, 21 ja 22 artiklassa mainittuihin tarkoituksiin. 3. Edellä 1 artiklassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset voivat käyttää ESP:tä hakeakseen henkilöihin tai heidän matkustusasiakirjoihinsa liittyviä tietoja asetuksissa (EU) 2018/1860 ja (EU) 2018/1861 tarkoitetusta SIS-keskusjärjestelmästä. 4. Kun unionin oikeudessa niin säädetään, 1 kohdassa tarkoitettujen unionin virastojen on käytettävä ESP:tä hakeakseen henkilöihin tai heidän matkustusasiakirjoihinsa liittyviä tietoja SIS-keskusjärjestelmästä. 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden viranomaiset ja unionin virastot voivat käyttää ESP:tä hakeakseen matkustusasiakirjoihin liittyviä tietoja Interpolin tietokannoista, kun unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti niin säädetään, unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisten käyttöoikeuksiensa puitteissa.

8 artikla Eurooppalaisen hakuportaalin käyttäjien profiilit 1. ESP:n käytön mahdollistamiseksi eu-LISA luo yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 2 kohdassa tarkoitettujen teknisten yksityiskohtien ja käyttöoikeuksien puitteissa profiilin, joka perustuu kuhunkin ESP:n käyttäjäryhmään ja kyselyjen tarkoitukseen. Kukin profiili sisältää unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti seuraavat tiedot: a) tietokentät, joita käytetään kyselyjen tekemiseen; b) EU:n tietojärjestelmät, Europolin tiedot ja Interpolin tietokannat, joista kyselyjä on tehtävä, joista kyselyjä voidaan tehdä ja joista käyttäjän on saatava vastaus; c) EU:n tietojärjestelmissä, Europolin tiedoissa ja Interpolin tietokannoissa olevat tiedot, joista kyselyjä voidaan tehdä; d) niiden tietojen tietoluokat, jotka voidaan toimittaa kussakin vastauksessa. 2. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä täsmentääkseen 1 kohdassa tarkoitettujen profiilien tekniset yksityiskohdat ESP:n käyttäjien EU:n tietojärjestelmiä koskevien säädösten ja kansallisen lainsäädännön mukaisten käyttöoikeuksien puitteissa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 3. eu-LISA tarkastelee yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 1 kohdassa tarkoitettuja profiileja säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa, ja ne päivitetään tarvittaessa.

9 artikla Kyselyt 1. ESP:n käyttäjät käynnistävät kyselyn syöttämällä aakkosnumeerisia tai biometrisiä tietoja ESP:hen. Kun kysely on käynnistetty, ESP tekee ESP:n käyttäjän syöttämillä tiedoilla ja käyttäjäprofiilin mukaisesti kyselyn samanaikaisesti EES-, ETIAS-, VIS-, SIS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmistä ja CIR:stä sekä Europolin tiedoista ja Interpolin tietokannoista. 2. ESP:n kautta käynnistettävässä kyselyssä käytettävien tietoluokkien on vastattava niitä henkilöihin tai matkustusasiakirjoihin liittyviä tietoluokkia, joita voidaan käyttää tehtäessä kyselyjä EU:n eri tietojärjestelmistä, Europolin tiedoista ja Interpolin tietokannoista niitä koskevien säädösten mukaisesti. 3. eu-LISA panee yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa täytäntöön 38 artiklassa tarkoitettuun UMF-standardiin perustuvan rajapinnan määrittelyasiakirjan ESP:tä varten. 4. Kun ESP:n käyttäjä tekee kyselyn, vastauksena kyselyyn EES-, ETIAS-, VIS-, SIS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmät, CIR ja MID sekä Europolin tiedot ja Interpolin tietokannat toimittavat niihin sisältyvät tiedot. ESP:n antamassa vastauksessa ilmoitetaan, mihin EU:n tietojärjestelmään tai tietokantaan tiedot kuuluvat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklan soveltamista. ESP ei anna tietoja sellaisissa EU:n tietojärjestelmissä, Europolin tiedoissa ja Interpolin tietokannoissa olevista tiedoista, joihin käyttäjällä ei sovellettavan unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön nojalla ole pääsyä. 5. ESP:n kautta käynnistettävät kyselyt Interpolin tietokannoista on toteutettava niin, että Interpolin kuulutuksen omistajalle ei paljasteta mitään tietoja. 6. ESP antaa vastaukset käyttäjälle niin pian, kuin tiedot ovat saatavilla jostakin EU:n tietojärjestelmästä, Europolin tiedoista tai Interpolin tietokannoista. Nämä vastaukset sisältävät ainoastaan ne tiedot, joihin käyttäjällä on unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti pääsy. 7. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksen täsmentääkseen teknisen menettelyn ESP:n kyselyjen tekemiselle EU:n tietojärjestelmistä, Europolin tiedoista ja Interpolin tietokannoista ja ESP:n vastausten muodon. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 74 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

10 artikla Lokitietojen säilyttäminen 1. eu-LISA säilyttää lokitiedot kaikista ESP:ssä toteutetuista tietojenkäsittelytoimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2017/2226 46 artiklan, asetuksen (EY) N:o 767/2008 34 artiklan, asetuksen (EU) 2018/1240 69 artiklan ja asetuksen (EU) 2018/1861 12 ja 18 artiklan soveltamista. Näissä lokitiedoissa on mainittava a) kyselyn käynnistänyt jäsenvaltio tai unionin virasto ja kyselyssä käytetty ESP-profiili; b) kyselyn päivämäärä ja kellonaika; c) EU:n tietojärjestelmät ja Interpolin tietokannat, joista kysely on tehty. 2. Kunkin jäsenvaltion on säilytettävä lokitiedot viranomaistensa ja näiden viranomaisten ESP:n käyttöön asianmukaisesti valtuutetun henkilöstön tekemistä kyselyistä. Kukin unionin virasto säilyttää lokitiedot asianmukaisesti valtuutetun henkilöstönsä tekemistä kyselyistä. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja lokitietoja saa käyttää ainoastaan tietosuojan valvontaan, mukaan lukien kyselyn hyväksyttävyyden ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden tarkistaminen, sekä tietoturvan ja tietojen eheyden varmistamiseen. Nämä lokitiedot on suojattava asianmukaisin toimin luvattoman pääsyn estämiseksi, ja ne on poistettava vuoden kuluttua niiden luomisesta. Kuitenkin siinä tapauksessa, että niitä tarvitaan jo aloitetuissa valvontamenettelyissä, ne on poistettava, kun valvontamenettelyissä ei enää tarvita näitä lokitietoja.

11 artikla Varmistusmenettelyt, joita sovelletaan, jos eurooppalaisen hakuportaalin käyttö on teknisistä syistä mahdotonta 1. Jos ESP:n käyttö kyselyn tekemiseen yhdestä tai useammasta EU:n tietojärjestelmästä tai CIR:stä on teknisistä syistä mahdotonta ESP:n toimintahäiriön vuoksi, eu-LISA ilmoittaa asiasta ESP:n käyttäjille automaattisesti. 2. Jos ESP:n käyttö kyselyn tekemiseen yhdestä tai useammasta EU:n tietojärjestelmästä tai CIR:stä on teknisistä syistä mahdotonta jäsenvaltion kansallisen infrastruktuurin toimintahäiriön vuoksi, mainitun jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta eu-LISAlle ja komissiolle automaattisesti. 3. Tämän artiklan 1 tai 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa 7 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettua velvoitetta ei sovelleta, ennen kuin tekninen toimintahäiriö on korjattu ja jäsenvaltioille on annettava pääsy EU:n tietojärjestelmiin tai CIR:ään suoraan silloin, kun tätä edellytetään niiltä unionin oikeuden tai kansallisen lainsäädännön nojalla. 4. Jos ESP:n käyttö kyselyn tekemiseen yhdestä tai useammasta EU:n tietojärjestelmästä tai CIR:stä on teknisistä syistä mahdotonta unionin viraston infrastruktuurin toimintahäiriön vuoksi, kyseinen virasto ilmoittaa asiasta eu-LISAlle ja komissiolle automaattisesti.

III LUKU

Yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu

12 artikla Yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu 1. Perustetaan yhteinen biometrinen tunnistuspalvelu (yhteinen BMS), johon tallennetaan 13 artiklassa tarkoitetuista CIR:ään ja SIS-järjestelmään tallennetuista tiedoista saatuja biometrisiä malleja ja joka mahdollistaa kyselyjen tekemisen biometrisillä tiedoilla useista EU:n tietojärjestelmistä, CIR:n ja MID:n toiminnan sekä EES-, VIS-, Eurodac-, SIS- ja ECRIS-TCN-järjestelmien tavoitteiden tukemiseksi. 2. Yhteinen BMS muodostuu seuraavista osista: a) keskusinfrastruktuuri, joka korvaa EES-, VIS-, SIS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmien keskusjärjestelmät siltä osin, kuin siihen tallennetaan biometrisiä malleja ja se mahdollistaa hakujen tekemisen biometrisillä tiedoilla; b) yhteisen BMS:n, SIS-keskusjärjestelmän ja CIR:n välinen suojattu viestintäinfrastruktuuri. 3. eu-LISA kehittää yhteisen BMS:n ja huolehtii sen teknisestä hallinnoinnista.

13 artikla Biometristen mallien tallentaminen yhteiseen biometriseen tunnistuspalveluun 1. Yhteiseen BMS:ään tallennetaan biometriset mallit, jotka se saa seuraavista biometrisistä tiedoista: a) asetuksen (EU) 2017/2226 16 artiklan 1 kohdan d alakohdassa, 17 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdassa ja 18 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetut tiedot; b) asetuksen (EY) N:o 767/2008 9 artiklan 6 alakohdassa tarkoitetut tiedot; c) asetuksen (EU) 2018/1861 20 artiklan 2 kohdan w ja x alakohdassa tarkoitetut tiedot kämmenenjälkitietoja lukuun ottamatta; d) asetuksen (EU) 2018/1860 4 artiklan 1 kohdan u ja v alakohdassa tarkoitetut tiedot kämmenenjälkitietoja lukuun ottamatta. Biometriset mallit tallennetaan yhteiseen BMS:ään loogisesti erotettuina sen EU:n tietojärjestelmän mukaan, josta tiedot ovat peräisin. 2. Kunkin 1 kohdassa tarkoitetun tietokokonaisuuden osalta yhteisessä BMS:ssä on oltava kussakin biometrisessä mallissa viittaus niihin EU:n tietojärjestelmiin, joihin vastaavat biometriset tiedot on tallennettu, ja viittaus näissä EU:n tietojärjestelmissä oleviin varsinaisiin tietueisiin. 3. Biometriset mallit tallennetaan yhteiseen BMS:ään vasta sen jälkeen, kun yhteisessä BMS:ssä on tehty johonkin EU:n tietojärjestelmään lisättyjen biometristen tietojen automaattinen laatutarkastus sen varmistamiseksi, että tietojen vähimmäislaatuvaatimukset täyttyvät. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen tallennuksen on täytettävä 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut laatuvaatimukset. 5. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksellä suorituskykyvaatimukset ja käytännön järjestelyt yhteisen BMS:n suorituskyvyn seurantaa varten, jotta voidaan varmistaa, että biometristen hakujen tuloksellisuudessa otetaan huomioon rajatarkastusten ja tunnistamisen kaltaiset aikakriittiset menettelyt. Tämä täytäntöönpanosäädös hyväksytään 74 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

14 artikla Biometristen tietojen haku yhteisen biometrisen tunnistuspalvelun avulla CIR ja SIS-järjestelmä käyttävät CIR:ään ja SIS-järjestelmään tallennettujen biometristen tietojen hakemiseen yhteiseen BMS:ään tallennettuja biometrisiä malleja. Kyselyt biometrisillä tiedoilla on tehtävä tässä asetuksessa sekä asetuksissa (EY) N:o 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/816 säädettyjen tarkoitusten mukaisesti.

15 artikla Tietojen säilyttäminen yhteisessä biometrisessä tunnistuspalvelussa Edellä 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot tallennetaan yhteiseen BMS:ään vain niin pitkäksi aikaa, kuin vastaavat biometriset tiedot on tallennettu CIR:ään tai SIS-järjestelmään. Tiedot on poistettava yhteisestä BMS:stä automaattisesti.

16 artikla Lokitietojen säilyttäminen 1. eu-LISA säilyttää lokitiedot kaikista yhteisessä BMS:ssä toteutetuista tietojenkäsittelytoimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2017/2226 46 artiklan, asetuksen (EY) N:o 767/2008 34 artiklan ja asetuksen (EU) 2018/1861 12 ja 18 artiklan soveltamista. Näissä lokitiedoissa on mainittava a) kyselyn käynnistänyt jäsenvaltio tai unionin virasto; b) biometristen mallien luomiseen ja tallentamiseen liittyvä historia; c) EU:n tietojärjestelmät, joista on tehty kysely yhteiseen BMS:ään tallennetuilla biometrisillä malleilla; d) kyselyn päivämäärä ja kellonaika; e) kyselyn käynnistämiseen käytettyjen biometristen tietojen tyyppi; f) kyselyn tulokset ja tuloksen päivämäärä ja kellonaika. 2. Kunkin jäsenvaltion on säilytettävä lokitiedot viranomaistensa ja näiden viranomaisten yhteisen BMS:n käyttöön asianmukaisesti valtuutetun henkilöstön tekemistä kyselyistä. Kukin unionin virasto säilyttää lokitiedot asianmukaisesti valtuutetun henkilöstönsä tekemistä kyselyistä. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja lokitietoja saa käyttää ainoastaan tietosuojan valvontaan, mukaan lukien kyselyn hyväksyttävyyden ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden tarkistaminen, sekä tietoturvan ja tietojen eheyden varmistamiseen. Nämä lokitiedot on suojattava asianmukaisin toimin luvattoman pääsyn estämiseksi, ja ne on poistettava vuoden kuluttua niiden luomisesta. Jos niitä kuitenkin tarvitaan jo aloitetuissa valvontamenettelyissä, ne on poistettava, kun valvontamenettelyissä ei enää tarvita näitä lokitietoja.

IV LUKU

Yhteinen henkilöllisyystietovaranto

17 artikla Yhteinen henkilöllisyystietovaranto 1. Perustetaan yhteinen henkilöllisyystietovaranto (CIR), johon luodaan kustakin EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- tai ECRIS-TCN-järjestelmään rekisteröidystä henkilöstä yksilökohtainen tiedosto, joka sisältää 18 artiklassa tarkoitetut tiedot, jotta voidaan helpottaa ja tukea EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmiin rekisteröityjen henkilöiden virheetöntä tunnistamista 20 artiklan mukaisesti, tukea MID:n toimintaa 21 artiklan mukaisesti sekä helpottaa ja virtaviivaistaa nimettyjen viranomaisten ja Europolin pääsyä EES-, VIS-, ETIAS- ja Eurodac-järjestelmiin, jos se on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi 22 artiklan mukaisesti. 2. CIR muodostuu seuraavista osista: a) keskusinfrastruktuuri, joka korvaa EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmien keskusjärjestelmät siltä osin, kuin siihen tallennetaan 18 artiklassa tarkoitetut tiedot; b) CIR:n, jäsenvaltioiden ja unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti CIR:n käyttöön oikeutettujen unionin virastojen välinen suojattu viestintäkanava; c) CIR:n ja EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac- ja ECRIS-TCN-järjestelmien välinen sekä ESP:n, yhteisen BMS:n ja MID:n keskusinfrastruktuurien kanssa toimiva suojattu viestintäinfrastruktuuri. 3. eu-LISA kehittää CIR:n ja huolehtii sen teknisestä hallinnoinnista. 4. Jos kyselyn tekeminen CIR:stä henkilön tunnistamiseksi 20 artiklan mukaisesti, rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistusta varten 21 artiklan mukaisesti taikka terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi 22 artiklan mukaisesti on teknisistä syistä mahdotonta CIR:n toimintahäiriön vuoksi, eu-LISA ilmoittaa asiasta CIR:n käyttäjille automaattisesti. 5. eu-LISA panee yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa täytäntöön 38 artiklassa tarkoitettuun UMF-standardiin perustuvan rajapinnan määrittelyasiakirjan CIR:ää varten.

18 artikla Yhteisen henkilöllisyystietovarannon tiedot 1. CIR:ään tallennetaan seuraavat tiedot, jotka pidetään loogisesti erotettuina sen tietojärjestelmän mukaan, josta tiedot ovat peräisin: (a) asetuksen (EU) 2017/2226 16 artiklan 1 kohdan a–d alakohdassa, 17 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa ja 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot; b) asetuksen (EY) N:o 767/2008 9 artiklan 4 alakohdan a–c alakohdassa ja 5 ja 6 alakohdassa tarkoitetut tiedot; c) asetuksen (EU) 2018/1240 17 artiklan 2 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetut tiedot; 2. Kunkin 1 kohdassa tarkoitetun tietokokonaisuuden osalta CIR:ssä on oltava viittaus niihin EU:n tietojärjestelmiin, joihin tiedot kuuluvat. 3. Viranomaisten, joilla on pääsy CIR:ään, on käytettävä CIR:ää EU:n tietojärjestelmiä koskevien säädösten ja kansallisen lainsäädännön mukaisten käyttöoikeuksiensa puitteissa sekä tämän asetuksen mukaisten käyttöoikeuksiensa puitteissa 20, 21 ja 22 artiklassa mainittuihin tarkoituksiin. 4. Kunkin 1 kohdassa tarkoitetun tietokokonaisuuden osalta CIR:ssä on oltava viittaus varsinaiseen tietueeseen niissä EU:n tietojärjestelmissä, joihin tiedot kuuluvat. 5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen tallennuksen on täytettävä 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut laatuvaatimukset.

19 artikla Yhteisen henkilöllisyystietovarannon tietoihin tehtävät lisäykset, muutokset ja poistot 1. Jos EES-, VIS- ja ETIAS-järjestelmien tietoihin tehdään lisäyksiä, muutoksia tai poistoja, 18 artiklassa tarkoitettuihin CIR:n yksilökohtaiseen tiedostoon tallennettuihin tietoihin tehdään vastaavat lisäykset, muutokset tai poistot automaattisesti. 2. Jos MID:ssä luodaan valkoinen linkki 32 artiklan mukaisesti tai punainen linkki 33 artiklan mukaisesti kahdessa tai useammassa sellaisessa EU:n tietojärjestelmässä olevien tietojen välille, joista CIR muodostuu, CIR lisää uudet tiedot linkitettyjen tietojen yksilökohtaiseen tiedostoon sen sijaan, että luotaisiin uusi yksilökohtainen tiedosto.

20 artikla Pääsy yhteiseen henkilöllisyystietovarantoon tunnistamista varten 1. Poliisiviranomainen tekee kyselyjä CIR:stä 2 ja 5 kohdan mukaisesti ainoastaan seuraavissa olosuhteissa: a) poliisiviranomainen ei kykene tunnistamaan henkilöä matkustusasiakirjan tai kyseisen henkilön henkilöllisyyden todistavan muun uskottavan asiakirjan puuttumisen vuoksi; b) henkilön antamista henkilöllisyystiedoista on epäilyjä; c) henkilön antaman matkustusasiakirjan tai muun uskottavan asiakirjan aitoudesta on epäilyjä; d) matkustusasiakirjan tai muun uskottavan asiakirjan haltijan henkilöllisyydestä on epäilyjä; tai e) henkilö ei kykene yhteistyöhön tai kieltäytyy siitä. Tällaisia kyselyjä ei saa tehdä alle 12-vuotiaista alaikäisistä, paitsi jos se on lapsen edun mukaista. 2. Kun kyse on joistakin 1 kohdassa tarkoitetuista olosuhteista, poliisiviranomainen, jolle on annettu 5 kohdassa tarkoitetulla kansallisella säädöksellä tähän valtuudet, saa yksinomaan henkilön tunnistamiseksi tehdä kyselyjä CIR:stä kyseisen henkilön biometrisillä tiedoilla, jotka on saatu paikalla henkilöllisyyden selvittämisen yhteydessä, edellyttäen, että menettely on käynnistetty kyseisen henkilön läsnä ollessa. 3. Jos kysely osoittaa, että CIR:ään on tallennettu kyseistä henkilöä koskevia tietoja, poliisiviranomaisella on pääsy katsomaan 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja. Jos henkilön biometrisiä tietoja ei voida käyttää tai jos kysely kyseisillä tiedoilla epäonnistuu, kysely tehdään kyseisen henkilön henkilöllisyystiedoilla yhdessä matkustusasiakirjan tietojen kanssa tai kyseisen henkilön antamilla henkilöllisyystiedoilla. 4. Poliisiviranomainen, jolle on annettu 6 kohdassa tarkoitetulla kansallisella säädöksellä tähän valtuudet, saa luonnonkatastrofin, onnettomuuden tai terrori-iskun sattuessa ja yksinomaan sellaisten tuntemattomien henkilöiden tunnistamiseksi, jotka eivät pysty osoittamaan henkilöllisyyttään, tai tunnistamatta jääneiden ihmisten jäännösten tunnistamiseksi tehdä kyselyjä CIR:stä kyseisten henkilöiden biometrisillä tiedoilla. 5. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat käyttää 2 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, on annettava tästä kansallinen säädös. Jäsenvaltioiden on tällöin otettava huomioon tarve välttää kolmansien maiden kansalaisiin kohdistuva syrjintä. Tällaisessa säädöksessä on täsmennettävä tunnistamiselle täsmällinen 2 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukainen tarkoitus. Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset poliisiviranomaiset ja vahvistettava henkilöllisyyden selvittämisen menettelyt, edellytykset ja kriteerit. 6. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat käyttää 4 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, on annettava tästä kansallinen säädös, jossa vahvistetaan menettelyt, edellytykset ja kriteerit.

21 artikla Pääsy yhteiseen henkilöllisyystietovarantoon rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistusta varten 1. Jos CIR:stä tehty kysely tuottaa 28 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun keltaisen linkin, 29 artiklan mukaisesti määritetyllä rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaavalla viranomaisella on oltava pääsy, yksinomaan henkilöllisyyden todentamiseksi, 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin CIR:ään tallennettuihin tietoihin, joihin on keltainen linkki. 2. Jos CIR:stä tehty kysely tuottaa 32 artiklassa tarkoitetun punaisen linkin, 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla viranomaisilla on oltava pääsy, yksinomaan henkilöllisyyspetosten torjumiseksi, 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin CIR:ään tallennettuihin tietoihin, joihin on punainen linkki.

22 artikla Kyselyjen tekeminen yhteisestä henkilöllisyystietovarannosta terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi 1. Yksittäistapauksessa, kun on perusteltu syy katsoa, että hakujen tekeminen EU:n tietojärjestelmistä edistää terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista ja tutkimista, erityisesti, jos on olemassa epäily siitä, että terrorismirikoksesta tai muusta vakavasta rikoksesta epäilty, tällaiseen rikokseen syyllistynyt tai tällaisen rikoksen uhri on henkilö, jota koskevia tietoja on tallennettu EES-, VIS- tai ETIAS-järjestelmään, nimetyt viranomaiset ja Europol voivat tehdä haun CIR:stä saadakseen tiedon siitä, onko EES-, VIS- tai ETIAS-järjestelmässä tietoja tietystä henkilöstä. 2. Jos vastaus CIR:stä tehtyyn kyselyyn osoittaa, että EES-, VIS- tai ETIAS-järjestelmässä on tietoja kyseisestä henkilöstä, CIR antaa nimetyille viranomaisille ja Europolille vastauksen, joka on muodoltaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu viittaus niihin EU:n tietojärjestelmiin, jotka sisältävät kyselyä vastaavia tietoja. CIR:n on annettava vastaus niin, että tietoturva ei vaarannu. Vastausta, joka osoittaa, että jossakin 1 kohdassa tarkoitetuista EU:n tietojärjestelmistä on tietoja kyseisestä henkilöstä, voidaan käyttää ainoastaan rajoittamatonta pääsyä koskevan pyynnön esittämiseksi tällaista pääsyä koskevissa säädöksissä vahvistettuja edellytyksiä ja menettelyjä noudattaen. Jos todetaan vastaavuus tai useita vastaavuuksia, nimetty viranomainen tai Europol esittää pyynnön, joka koskee rajoittamatonta pääsyä vähintään yhteen niistä tietojärjestelmistä, joista on saatu vastaavuus. Jos tällaista rajoittamatonta pääsyä ei poikkeuksellisesti pyydetä, nimettyjen viranomaisten on kirjattava pyynnön tekemättä jättämisestä perustelut, jotka voidaan jäljittää kansalliseen tiedostoon. Europol kirjaa perustelut asiaa koskevaan tiedostoon. 3. Rajoittamattomaan pääsyyn EES-, VIS- tai ETIAS-järjestelmiin sisältyviin tietoihin terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi sovelletaan edelleen tällaista pääsyä koskevissa säädöksissä vahvistettuja edellytyksiä ja menettelyjä.

23 artikla Tietojen säilyttäminen yhteisessä henkilöllisyystietovarannossa 1. Edellä 18 artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa tarkoitetut tiedot poistetaan CIR:stä automaattisesti asetusten (EU) 2017/2226, (EY) N:o 767/2008 ja (EU) 2018/1240 tietojen säilyttämistä koskevien säännösten mukaisesti. 2. Yksilökohtainen tiedosto tallennetaan CIR:ään vain niin pitkäksi aikaa, kuin vastaavat tiedot on tallennettu vähintään yhteen niistä EU:n tietojärjestelmistä, joiden tietoja CIR:ään sisältyy. Linkin luominen ei vaikuta linkitettyjen tietojen kunkin elementin säilytysaikaan.

24 artikla Lokitietojen säilyttäminen 1. eu-LISA säilyttää tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohdan mukaisesti lokitiedot kaikista CIR:ssä toteutetuista tietojenkäsittelytoimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2017/2226 46 artiklan, asetuksen (EY) N:o 767/2008 34 artiklan ja asetuksen (EU) 2018/1240 69 artiklan soveltamista. 2. eu-LISA säilyttää lokitiedot kaikista CIR:ssä 20 artiklan nojalla toteutetuista tietojenkäsittelytoimista. Näissä lokitiedoissa on mainittava a) kyselyn käynnistänyt jäsenvaltio tai unionin virasto; b) kyselyn CIR:n kautta tehneen käyttäjän pääsyn tarkoitus; c) kyselyn päivämäärä ja kellonaika; d) kyselyn käynnistämiseen käytettyjen tietojen tyyppi; e) kyselyn tulokset. 3. eu-LISA säilyttää lokitiedot kaikista CIR:ssä 21 artiklan nojalla toteutetuista tietojenkäsittelytoimista. Näissä lokitiedoissa on mainittava a) kyselyn käynnistänyt jäsenvaltio tai unionin virasto; b) kyselyn CIR:n kautta tehneen käyttäjän pääsyn tarkoitus; c) kyselyn päivämäärä ja kellonaika; d) silloin, kun luodaan linkki, kyselyn käynnistämiseen käytetyt tiedot ja kyselyn tulokset, joissa mainitaan EU:n tietojärjestelmä, josta tiedot on saatu. 4. eu-LISA säilyttää lokitiedot kaikista CIR:ssä 22 artiklan nojalla toteutetuista tietojenkäsittelytoimista. Näissä lokitiedoissa on mainittava a) kyselyn päivämäärä ja kellonaika; b) kyselyn käynnistämiseen käytetyt tiedot; c) kyselyn tulokset; d) CIR:stä kyselyn tehnyt jäsenvaltio tai unionin virasto. Toimivaltainen valvontaviranomainen direktiivin (EU) 2016/680 41 artiklan mukaisesti tai Euroopan tietosuojavaltuutettu asetuksen (EU) 2016/794 43 artiklan mukaisesti tarkastaa tällaista pääsyä koskevat lokitiedot säännöllisesti enintään kuuden kuukauden välein todetakseen, noudatetaanko tämän asetuksen 22 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä menettelyjä ja edellytyksiä. 5. Kukin jäsenvaltio säilyttää lokitiedot viranomaisten ja näiden viranomaisten CIR:n käyttöön asianmukaisesti valtuutetun henkilöstön 20, 21 ja 22 artiklan nojalla tekemistä kyselyistä. Kukin unionin virasto säilyttää lokitiedot asianmukaisesti valtuutetun henkilöstönsä 21 ja 22 artiklan nojalla tekemistä kyselyistä. CIR:ään 22 artiklan nojalla pääsyn osalta kunkin jäsenvaltion on lisäksi säilytettävä seuraavat lokitiedot: a) kansalliset viitetiedot; b) pääsyn tarkoitus; c) kyselyn tehneen virkamiehen ja kyselyn määränneen virkamiehen yksilöllinen käyttäjätunnus kansallisten sääntöjen mukaisesti. 6. CIR:ään tämän asetuksen 22 artiklan nojalla pääsyn osalta Europol säilyttää asetuksen (EU) 2016/794 mukaisesti lokitiedot kyselyn tehneen virkamiehen ja kyselyn määränneen virkamiehen yksilöllisestä käyttäjätunnuksesta. 7. Edellä 2–6 kohdassa tarkoitettuja lokitietoja saa käyttää ainoastaan tietosuojan valvontaan, mukaan lukien kyselyn hyväksyttävyyden ja tietojenkäsittelyn lainmukaisuuden tarkistaminen, sekä tietoturvan ja tietojen eheyden varmistamiseen. Nämä lokitiedot on suojattava asianmukaisin toimin luvattoman pääsyn estämiseksi ja poistettava vuoden kuluttua niiden luomisesta. Jos näitä lokitietoja tarvitaan jo aloitetuissa valvontamenettelyissä, ne on poistettava, kun valvontamenettelyissä ei enää tarvita niitä. 8. eu-LISA säilyttää yksilökohtaisiin tiedostoihin tallennettujen tietojen historiaan liittyvät lokitiedot. eu-LISA poistaa tällaiset lokitiedot automaattisesti, kun tiedot poistetaan.

V LUKU

Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin

25 artikla Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin 1. Perustetaan rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistin (MID), johon luodaan ja tallennetaan 34 artiklassa tarkoitettuja henkilöllisyydenvahvistustiedostoja, joka sisältää linkkejä CIR:ään sisältyvien EU:n tietojärjestelmissä ja SIS-järjestelmissä olevien tietojen välillä ja jossa voidaan tunnistaa rinnakkaishenkilöllisyydet, minkä tarkoituksena on sekä helpottaa henkilöllisyyden selvittämistä että torjua henkilöllisyyspetoksia, jotta voidaan tukea CIR:n toimintaa sekä EES-, VIS-, ETIAS-, Eurodac-, SIS- ja ECRIS-TCN-järjestelmien tavoitteita. 2. MID muodostuu seuraavista osista: a) keskusinfrastruktuuri, johon tallennetaan linkit ja viittaukset EU:n tietojärjestelmiin; b) suojattu viestintäinfrastruktuuri MID:n liittämiseksi SIS-järjestelmään sekä ESP:n ja CIR:n keskusinfrastruktuureihin. 3. eu-LISA kehittää MID:n ja huolehtii sen teknisestä hallinnoinnista.

26 artikla Pääsy rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistimen tietoihin 1. Pääsy MID:hen tallennettuihin 34 artiklassa tarkoitettuihin tietoihin annetaan 29 artiklassa tarkoitettua rinnakkaishenkilöllisyyden manuaalista todentamista varten seuraaville: a) asetuksen (EU) 2017/2226 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyt viranomaiset, jotka luovat EES-järjestelmään yksilökohtaisen tiedoston tai päivittävät sitä kyseisen asetuksen 14 artiklan mukaisesti; b) asetuksen (EY) N:o 767/2008 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut viisumiviranomaiset, jotka luovat VIS-järjestelmään hakemustiedoston tai päivittävät sitä kyseisen asetuksen mukaisesti; c) ETIAS-keskusyksikkö ja kansalliset ETIAS-yksiköt, jotka suorittavat asetuksen (EU) 2018/1240 22 ja 26 artiklassa tarkoitetun käsittelyn; d) sen jäsenvaltion SIRENE-toimisto, joka tekee SIS-kuulutuksen tai päivittää sitä asetusten (EU) 2018/1860 ja (EU) 2018/1861 mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden viranomaisilla ja unionin virastoilla, joilla on pääsy vähintään yhteen CIR:ään sisältyvistä EU:n tietojärjestelmistä tai SIS-järjestelmään, on oltava pääsy 34 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin 32 artiklassa tarkoitettujen punaisten linkkien osalta. 3. Jäsenvaltioiden viranomaisilla ja unionin virastoilla on oltava pääsy 33 artiklassa tarkoitettuihin valkoisiin linkkeihin, jos niillä on pääsy niihin kahteen EU:n tietojärjestelmään, jotka sisältävät tietoja, joiden välille kyseinen valkoinen linkki on luotu. 4. Jäsenvaltioiden viranomaisilla ja unionin virastoilla on oltava pääsy 31 artiklassa tarkoitettuihin vihreisiin linkkeihin, jos niillä on pääsy niihin kahteen EU:n tietojärjestelmään, jotka sisältävät tietoja, joiden välille kyseinen vihreä linkki on luotu, ja näistä tietojärjestelmistä tehty kysely on paljastanut vastaavuuden näistä kahdesta linkitetystä tietokokonaisuudesta.

27 artikla Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistus 1. Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistus käynnistetään CIR:ssä ja SIS-järjestelmässä, kun a) EES-järjestelmään luodaan yksilökohtainen tiedosto tai sitä päivitetään asetuksen (EU) 2017/2226 14 artiklan mukaisesti; b) VIS-järjestelmään luodaan hakemustiedosto tai sitä päivitetään asetuksen (EY) N:o 767/2008 mukaisesti; c) ETIAS-järjestelmään luodaan hakemustiedosto tai sitä päivitetään asetuksen (EU) 2018/1240 19 artiklan mukaisesti; d) SIS-järjestelmään luodaan henkilöä koskeva kuulutus tai sitä päivitetään asetuksen (EU) 2018/1860 3 artiklan ja asetuksen (EU) 2018/1861 V luvun mukaisesti. 2. Jos 1 kohdassa tarkoitettuun EU:n tietojärjestelmään sisältyvissä tiedoissa on biometrisiä tietoja, CIR ja SIS-keskusjärjestelmä käyttävät yhteistä BMS:ää rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistamiseen. Yhteinen BMS vertaa uusista biometrisistä tiedoista saatuja biometrisiä malleja yhteisessä BMS:ssä jo oleviin biometrisiin malleihin sen todentamiseksi, onko CIR:ään tai SIS-keskusjärjestelmään jo tallennettu tietoja, jotka kuuluvat samalle henkilölle. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun prosessin lisäksi CIR ja SIS-keskusjärjestelmä käyttävät ESP:tä tehdäkseen hakuja SIS-keskusjärjestelmään ja CIR:ään tallennetuista tiedoista käyttäen seuraavia tietoja: a) sukunimi; etunimi tai etunimet; syntymäaika; kansalaisuus tai kansalaisuudet; ja sukupuoli asetuksen (EU) 2017/2226 16 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, 17 artiklan 1 kohdassa ja 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla; b) sukunimi; etunimi tai etunimet; syntymäaika; sukupuoli; syntymäpaikka ja -maa; ja kansalaisuudet asetuksen (EY) N:o 767/2008 9 artiklan 4 alakohdan a ja a a alakohdassa tarkoitetulla tavalla; c) sukunimi, etunimi tai -nimet sekä syntymäsukunimi; lisänimi tai -nimet; syntymäaika, syntymäpaikka, sukupuoli ja nykyinen kansalaisuus asetuksen (EU) 2018/1240 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla; d) sukunimet, etunimet, syntymänimet, aiemmat nimet ja peitenimet, syntymäpaikka, syntymäaika, sukupuoli ja kaikki kansalaisuudet asetuksen (EU) 2018/1861 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla; e) sukunimet, etunimet, syntymänimet, aiemmat nimet ja peitenimet, syntymäpaikka, syntymäaika, sukupuoli, kaikki kansalaisuudet asetuksen (EU) 2018/1860 4 artiklassa tarkoitetulla tavalla. 4. Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun prosessin lisäksi CIR ja SIS-keskusjärjestelmä käyttävät ESP:tä tehdäkseen hakuja SIS-keskusjärjestelmään ja CIR:ään tallennetuista tiedoista matkustusasiakirjan tietoja käyttäen. 5. Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistus käynnistetään ainoastaan yhdessä EU:n tietojärjestelmässä olevien tietojen vertaamiseksi muissa EU:n tietojärjestelmissä oleviin tietoihin.

28 artikla Rinnakkaishenkilöllisyyksien tunnistuksen tulokset 1. Jos 27 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut kyselyt eivät tuota yhtään vastaavuutta, jatketaan 27 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja menettelyjä niihin sovellettavien säädösten mukaisesti. 2. Jos 27 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu kysely tuottaa yhden tai useamman vastaavuuden, CIR ja tapauksen mukaan SIS-järjestelmä luovat linkin kyselyn käynnistämiseen käytettyjen tietojen ja vastaavuuden antaneiden tietojen välille. Jos saadaan useita vastaavuuksia, luodaan linkki kaikkien vastaavuuden antaneiden tietojen välille. Jos tiedot on jo linkitetty, olemassa oleva linkki ulotetaan kyselyn käynnistämiseen käytettyihin tietoihin. 3. Jos 27 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu kysely tuottaa yhden tai useamman vastaavuuden ja linkitettyjen tiedostojen henkilöllisyystiedot ovat samat tai samankaltaiset, luodaan 33 artiklassa tarkoitettu valkoinen linkki. 4. Jos 27 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu kysely tuottaa yhden tai useamman vastaavuuden mutta linkitettyjen tiedostojen henkilöllisyystietojen ei voida katsoa olevan samankaltaiset, luodaan 30 artiklassa tarkoitettu keltainen linkki ja sovelletaan 29 artiklassa tarkoitettua menettelyä. 5. Komissio antaa 73 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan menettelyt sellaisten tapausten määrittämiseksi, joissa henkilöllisyystietojen voidaan katsoa olevan samat tai samankaltaiset. 6. Linkit tallennetaan 34 artiklassa tarkoitettuun henkilöllisyydenvahvistustiedostoon. 7. Komissio vahvistaa yhteistyössä eu-LISAn kanssa täytäntöönpanosäädöksillä tekniset säännöt linkkien luomiselle EU:n eri tietojärjestelmissä olevien tietojen välille. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 74 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

29 artikla Rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalinen todentaminen ja siitä vastaavat viranomaiset 1. Rajoittamatta 2 kohdan soveltamista rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaava viranomainen on a) asetuksen (EU) 2017/2226 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetty toimivaltainen viranomainen niiden vastaavuuksien osalta, jotka tuotetaan, kun EES-järjestelmään luodaan yksilökohtainen tiedosto tai sitä päivitetään kyseisen asetuksen mukaisesti; b) asetuksen (EY) N:o 767/2008 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut viisumiviranomaiset niiden vastaavuuksien osalta, jotka tuotetaan, kun VIS-järjestelmään luodaan hakemustiedosto tai sitä päivitetään mainitun asetuksen mukaisesti; c) ETIAS-keskusyksikkö ja kansalliset ETIAS-yksiköt niiden vastaavuuksien osalta, jotka tuotetaan, kun luodaan hakemustiedosto tai sitä päivitetään asetuksen (EU) 2018/1240 mukaisesti; d) jäsenvaltion SIRENE-toimisto niiden vastaavuuksien osalta, jotka tuotetaan, kun luodaan SIS-kuulutus tai sitä päivitetään asetusten (EU) 2018/1860 ja (EU) 2018/1861 mukaisesti. MID ilmoittaa rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaavan viranomaisen henkilöllisyydenvahvistustiedostossa. 2. Henkilöllisyydenvahvistustiedostossa olevien rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaava viranomainen on kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimisto, jos luodaan linkki tietoihin, jotka sisältyvät a) asetuksen (EU) 2018/1862 26 artiklassa tarkoitettuun kuulutukseen henkilöistä, joita etsitään kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten; b) asetuksen (EU) 2018/1862 32 artiklassa tarkoitettuun kuulutukseen kadonneista tai haavoittuvassa asemassa olevista henkilöistä; c) asetuksen (EU) 2018/1862 34 artiklassa tarkoitettuun kuulutukseen henkilöistä, joita etsitään oikeudelliseen menettelyyn osallistumista varten; d) asetuksen (EU) 2018/1862 36 artiklassa tarkoitettuun kuulutukseen henkilöistä salaista tarkkailua, tiedustelutarkastuksia tai erityistarkastuksia varten. 3. Rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaavalla toimivaltaisella viranomaisella on oltava pääsy linkitettyihin tietoihin, jotka sisältyvät asianomaiseen henkilöllisyydenvahvistustiedostoon, ja CIR:ssä ja tapauksen mukaan SIS-järjestelmässä oleviin linkitettyihin henkilöllisyystietoihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 4 kohdan soveltamista. Sen on arvioitava rinnakkaishenkilöllisyydet viipymättä. Kun tällainen arviointi on tehty, sen on päivitettävä linkki 31, 32 ja 33 artiklan mukaisesti ja lisättävä se henkilöllisyydenvahvistustiedostoon viipymättä. 4. Jos henkilöllisyydenvahvistustiedostossa olevien rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaava viranomainen on asetuksen (EU) 2017/2226 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetty toimivaltainen viranomainen, joka luo yksilökohtaisen tiedoston EES-järjestelmään tai päivittää sitä kyseisen asetuksen 14 artiklan mukaisesti, ja jos luodaan keltainen linkki, kyseisen viranomaisen on tehtävä lisätodentamisia. Kyseisellä viranomaisella on ainoastaan tätä tarkoitusta varten oltava pääsy henkilöllisyydenvahvistustiedostoon sisältyviin asiaankuuluviin tietoihin. Sen on arvioitava rinnakkaishenkilöllisyydet sekä päivitettävä linkki tämän asetuksen 31, 32 ja 33 artiklan mukaisesti ja lisättävä se viipymättä henkilöllisyydenvahvistustiedostoon. Tällainen rinnakkaishenkilöllisyyksien todentaminen on käynnistettävä kyseisen henkilön läsnä ollessa, ja hänelle on annettava mahdollisuus selvittää tilannetta asiasta vastaavalle viranomaiselle, jonka on otettava selvitys huomioon. Jos rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalinen todentaminen tapahtuu rajalla, se on mahdollisuuksien mukaan suoritettava 12 tunnin kuluessa keltaisen linkin luomisesta 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 5. Jos luodaan useampi kuin yksi linkki, rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaavan viranomaisen on arvioitava kukin linkki erikseen. 6. Jos vastaavuuden antaneet tiedot on jo linkitetty, rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalisesta todentamisesta vastaavan viranomaisen on otettava huomioon olemassa olevat linkit arvioidessaan uusien linkkien luomista.

30 artikla Keltainen linkki 1. Jos rinnakkaishenkilöllisyyksien manuaalista todentamista ei ole vielä suoritettu, kahdessa tai useammassa EU:n tietojärjestelmässä olevien tietojen välinen linkki luokitellaan keltaiseksi seuraavissa tapauksissa: a) linkitetyillä tiedoilla on samat biometri