94/911/EY: Neuvoston päätös, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta ympäristön ja ilmaston alalla (1994-1998)



Virallinen lehti nro L 361 , 31/12/1994 s. 0001 - 0024

Suomenk. erityispainos Alue 16 Nide 3 s. 0012

Ruotsink. erityispainos Alue 16 Nide 3 s. 0012



NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 15 päivänä joulukuuta 1994, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta ympäristön ja ilmaston alalla (1994-1998) (94/911/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellä 1110/94/EY(4) hyväksyneet Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (T & K) koskevien toimien osalta kaudeksi 1994 -1998 määritellen erityisesti ympäristön ja ilmaston alalla toteutettavan toiminnan; tämä päätös tehdään kyseisen päätöksen johdanto-osassa esitetyt syyt huomioon ottaen, perustamissopimuksen 130 I artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma toteutetaan kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin; kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, tämän ohjelman toteuttamiseen arvioidaan tarvittavan 532 miljoonaa ecua; budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti, tämän ohjelman yhteydessä toteutettavat toimet edistävät tieteellisen tietämyksen ja teknisen asiantuntemuksen kehittymistä, jota unioni tarvitsee toteuttaakseen ympäristöön liittyvän toimeksiannon, joka on annettu sopimuksen kolmannen osan XVI osastossa, tämä ohjelma voi merkittävästi edistää kasvun elpymistä, kilpailukyvyn parantumista ja työllisyyden kehittymistä yhteisössä, kuten kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa "valkoisessa kirjassa" esitetään, yhteisön T & K-toiminnan neljännen puiteohjelman sisältö määritellään läheisyysperiaatteen mukaisesti; tässä erityisohjelmassa täsmennetään kyseisen periaatteen mukaisten toimien sisältö ympäristön ja ilmaston alalla, päätöksessä 1110/94/EY määrätään, että yhteisön toiminta on perusteltua, jos tutkimus muun muassa myötävaikuttaa yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittumiseen sekä edistää kokonaisuudessaan sen sopusointuista kehitystä pyrkien samalla tieteelliseen ja tekniseen laatuun; tällä ohjelmalla pyritään edistämään näiden tavoitteiden toteutumista, yhteisön olisi tuettava ainoastaan korkeatasoisia T & K-toimia, tähän erityisohjelmaan sovelletaan yritysten, tutkimuskeskusten [mukaan lukien Yhteinen tutkimuskeskus (YTK)] ja korkeakoulujen osallistumista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä tutkimustuloksista saatujen tietojen levittämistä koskevia sääntöjä, jotka täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä, on aiheellista määrätä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on rohkaista pieniä ja keskisuuria yrityksiä osallistumaan tähän ohjelmaan, erityisesti teknologiaa edistävillä toimenpiteillä, olisi jatkettava komission alulle panemia pyrkimyksiä yksinkertaistaa ja nopeuttaa haku-ja valintamenettelyä sekä saada ne avoimemmiksi, jotta edistettäisiin ohjelman toteuttamista ja helpotettaisiin niitä toimia, joita yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen on toteutettava osallistuakseen yhteisön T & K-toimintaan, tämä ohjelma edistää jäsenvaltioiden tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten ympäristön ja ilmaston alalla toteuttamien T & K-toimien välisen, sekä kyseisten toimintojen ja yhteisön vastaavien T & K-toimien välisen synergian lujittumista, tämän ohjelman toteuttamiseksi saattaisi olla tarkoituksenmukaista harjoittaa kansainvälistä yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa, tähän ohjelmaan on sisällyttävä lisäksi T & K:n tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen liittyvää toimintaa, jonka kohteena ovat erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset ja niistä erityisesti ne, jotka sijaitsevat ohjelmaan vähiten osallistuvissa jäsenvaltioissa ja alueilla, sekä ohjelman tyydyttävään toteuttamiseen tarvittavaa ohjelman sisäistä toimintaa tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen kannustamiseksi, on syytä määrittää ohjelmaan liittyvät yhteiskunnallis-taloudelliset vaikutukset ja mahdolliset teknologiset vaarat, tämän ohjelman toteutumista olisi valvottava jatkuvasti ja järjestelmällisesti sen mukauttamiseksi tarvittaessa tieteen ja teknologian kehitykseen tällä alalla; lisäksi olisi kohtuullisen ajan kuluessa teetettävä riippumaton arvio ohjelman toteutumisesta, jotta saataisiin kaikki viidennen T & K-puiteohjelman tavoitteiden määrittämiseen tarvittavat tiedot; lopuksi tämän ohjelman päättyessä olisi suoritettava sen tulosten lopullinen arviointi tässä päätöksessä määriteltyihin tavoitteisiin nähden, ympäristöalan ja kestävän kehityksen politiikkaa ja toimintaa(5) koskevasta yhteisön ohjelmasta 1 päivänä helmikuuta 1993 annetussa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmassa, todettiin, että tieteellinen tutkimus ja tekninen kehitys ovat tärkeimpiä välineitä tämän politiikan toteuttamiseksi, tämän ohjelman on kuuluttava osana yhteisön kokonaisvaltaissuunnitelmaan noudattaakseen Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa aikaansaatuja kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti kasvihuonekaasujen vähentämisen osalta, tämän ohjelman mukaisesti toteutettava toiminta edellyttää yhteensovittamista muun erityisohjelmien yhteydessä toteutettavan toiminnan kanssa ja parempaa synergiaa Eurekan ja Costin yhteydessä harjoitetun toiminnan kanssa, yhteensovittamista tehostetaan, erityisesti YTK-ohjelman ja "Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa" -ohjelman mukaisesti harjoitettavan toiminnan yhteydessä, YTK voi osallistua tähän ohjelmaan sisältyviin epäsuoriin toimiin, omalla suoran toiminnan ohjelmansa avulla YTK edistää myös yhteisön T & K-tavoitteiden toteuttamista tähän ohjelmaan kuuluvilla aloilla, ja tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (CREST) on kuultu, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva erityisohjelma ympäristön ja ilmaston alalla, siten kuin se on määritelty liitteessä I, tämän päätöksen hyväksymispäivän ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisellä kaudella. 2 artikla 1 Tämän ohjelman toteuttamiseen arvioidaan tarvittavan 532 miljoonaa ecua, josta enintään 7,4 prosenttia on tarkoitettu henkilöstökuluihin ja komission toimintakuluihin. 2 Määrän alustava jakautuminen esitetään liitteessä II. 3 Budjettivallan käyttäjät vahvistavat määrärahat jokaista varainhoitovuotta varten, jollei varojen saatavuudesta rahoitusnäkymien mukaan muuta johdu ja päätöksen 1110/94/EY 1 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti, ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet. 3 artikla 1 Yhteisön taloudellista osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään päätöksen 1110/94/EY liitteessä IV. 2 Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tulosten levittämistä koskevat säännöt täsmennetään perustamissopimuksen 130 j artiklassa määrätyissä toimenpiteissä. 3 Liitteessä III vahvistetaan tämän ohjelman toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka ovat muita kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä. 4 artikla 1 Varmistaakseen erityisesti tämän ohjelman toteutuksen taloudellisen kannattavuuden komissio valvoo jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien ulkopuolisten asiantuntijoiden asianmukaisella avustuksella ohjelman edistymistä liitteessä I lueteltuihin ja työohjelmassa yksityiskohtaisesti esitettyihin tavoitteisiin nähden. Se arvioi erityisesti onko tavoitteet, asioiden tärkeysjärjestys ja taloudelliset voimavarat aina mukautettu tilanteen kehitykseen. Valvonnan tulosten perusteella se tekee tarvittaessa ehdotuksia tämän ohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. 2 Edistääkseen päätöksen 110/94/EY 4 artiklan 2 kohdassa määrättyä yhteisön toimien arviointia komissio teettää mainitussa kohdassa määrätyn aikataulun mukaisesti riippumattomilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion tähän ohjelmaan sisältyvillä aloilla toteutetuista toimista ja niiden hallinnoimisesta kyseistä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana. 3 Komissio teettää tämän ohjelman päätteeksi riippumattoman loppuarvioinnin tuloksista päätöksen 1110/94/EY liitteessä III ja tämän päätöksen liitteessä I määriteltyihin tavoitteisiin nähden. Kertomus loppuarvioinnista toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous-ja sosiaalikomitealle. 5 artikla 1 Komissio laatii työohjelman liitteessä I määrättyjen tavoitteiden ja liitteessä II esitetyn määrärahojen alustavan jakamisen mukaisesti sekä saattaa sen tarvittaessa ajan tasalle. Kyseisessä ohjelmassa esitetään yksityiskohtaisesti: - tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja tehtävät tutkimustyöt, tarvittaessa myös tieto loppukäyttäjistä, joille tulokset on osoitettu, - toteuttamisaikataulu, johon sisältyvät päivämäärät ehdotusten jättämistä varten, - rahoitusta ja hallintoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien erityiset teknologiaa kannustavien pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattujen toimenpiteiden sekä muiden toimenpiteiden toteuttamiseen liittyvät yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet, - yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat yhdenmukaistamista muun kyseisellä alalla toteutettavan T & K-toimien kanssa, erityisesti YTK-ohjelman, "Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa" -erityisohjelman ja muiden erityisohjelmien yhteydessä, ja tarvittaessa määräykset, joiden tarkoituksena on lujittaa synergiaa muiden, kuten Eurekan ja Costin kanssa toteutettavan toimen yhteydessä, - tämän toimintaohjelman yhteydessä toteutetun T & K-toimen tuloksena saatujen tulosten levittämistä, suojelua ja käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. 2 Komissio pyytää työohjelman perusteella toteutettavia toimia koskevia ehdotuksia. 6 artikla 1 Komissio vastaa toimintaohjelman täytäntöönpanemisesta. 2 Jäljempänä 7 artiklan 1 kohdassa määrätyissä tapauksissa komissiota avustaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista, ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. 3 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa tästä ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komissiossa äänestettäessä jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 4 Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. 5 Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. 6 Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 7 artikla 1 Edellä 6 artiklan 2-6 kohdassa määrättyä menettelyä sovelletaan: - edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatimiseen ja ajan tasalle saattamiseen, - ehdotuspyyntöjen sisältöön, johon kuuluu yksityiskohtaiset valintaperusteet - yhteisön rahoitustukea varten ehdotettujen T & K-toimien arviointiin ja kyseisen rahoituksen arvioituun määrään jokaisen toimen osalta, jos tämä määrä on 0,25 miljoonaa ecua tai suurempi, - kaikkiin liitteessä II esitettyä varojen alustavaa jakamista koskeviin muutoksiin, - erityisiin yksityiskohtaisiin sääntöihin, jotka koskevat yhteisön taloudellista osallistumista erilaisiin suunniteltuihin toimiin, - tarvittaviin toimenpiteisiin ja valtuuksiin määritellä toimintaohjelman arvioinnista, - kaikkiin poikkeuksiin liitteessä III määritellyistä yksityiskohtaisista säännöistä, - kolmansien maiden oikeushenkilöiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistumiseen mihin tahansa toimintaan. 2 Jos 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu rahamäärä, jolla yhteisö osallistuu toimintaohjelmaan, on pienempi kuin 0,25 miljoonaa ecua, komissio antaa komitealle tiedon toiminnoista ja arvioinnin tuloksista. 3 Komissio antaa komitealle tiedon säännöllisesti toimintaohjelman toteuttamisen edistymisestä kokonaisuudessaan. 8 artikla Tähän ohjelmaan osallistuminen voidaan avata toimikohtaisesti ja ilman yhteisön rahoitusta kolmansiin maihin sijoittautuneille oikeushenkilöille, jos näiden osallistuminen tosiasiallisesti edistää ohjelman toteutusta ja on keskinäisen edun periaatteen mukaista. 9 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 1994. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. MERKEL (1) EYVL N:o C 228, 17.8.1994, s. 78 (2) EYVL N:o C 341, 5.12.1994 (3) Lausunto on annettu 14 päivänä syyskuuta 1994 (4) EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1 (5) EYVL N:o C 138, 17.5.1993, s. 1 LIITE I OHJELMAN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA SISÄLTÖ Johdanto Tämä ohjelma vastaa täysin neljännen puiteohjelman suuntaviivoja soveltaen sen valintaperusteita ja täsmentäen sen tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita. Neljännen puiteohjelman liitteen III, ensimmäinen toiminta, 3 kohta (johdanto ja A ja B osat) on erottamaton osa tätä ohjelmaa. Tämä ohjelma sisältää sen jatkuvuuden, joka on välttämätön edellisten ohjelmien aikana vakiinnutettujen T & K:n tarjoamien mahdollisuuksien säilyttämiseksi ja vahvistamiseksi. Se arvostaa ja jatkaa T & K:n tekemää kehittämistyötä ympäristön alalla yleiseurooppalaisella tasolla, ja lisäksi tukee huippuosaamisverkostojen laatimista ottaen tarvittaessa huomioon tarpeen edistää yhteenkuuluvuutta. Ohjelma keskittyy rajoitettuun määrään aihepiirejä ja alueita, joilla yhteisön toiminta on perusteltua. Ympäristöongelmien kasvava moninaisuus vaatii kuitenkin poikkitieteellistä lähestymistapaa ja järjestelmien analysoinnin tutkimista. Ohjelmaan kuuluu neljä aihepiiriä: A. luonnollinen ympäristö, ympäristön laatu ja maailmanlaajuiset muutokset; B. ympäristöteknologiat; C. valvontaan ja tutkimukseen ympäristön alalla sovellettu avaruustekniikka ja D. ympäristömuutosten inhimillinen ulottuvuus. Yhteisön tutkimustyön keskittämiseksi ja sen arvostuksen lisäämiseksi maailmanlaajuisten muutosten tutkimuksen yleismaailmallisessa tilanteessa, tällä alalla suunnitellut tutkimustoimet toteutetaan Enrich-verkoston yhteydessä (European Network for Research into Global Change). Nämä toimet ovat osa IGBP-ohjelman (International Geosphere Biosphere Programme), WCRP-ohjelman (World Climate Research Programme) ja HDGECP-ohjelman (Human Dimensions of Global Environmental Change Programme) tavoitteiden toteuttamista ja niiden tuloksia voidaan hyödyntää viidennen ympäristöalan toimenpiteitä koskevan ohjelman toteuttamiseksi. Myös maailmanlaajuisen ilmaston tarkkailujärjestelmän (GCOS) ja maailmanlaajuisen maapallon tarkkailujärjestelmän (GTOS) perustamisen yhteydessä esitetyt tieteelliset vaatimukset otetaan huomioon. Lisäksi tämän ohjelman yhteydessä tehty toiminta yhdistetään "meritieteet ja -teknologia" ohjelman toimintaan. Puiteohjelman mukaisesti on kunkin aihepiirin ja sen muodostavien eri alojen ympärillä tehtyjen tutkimusten vastattava seuraavia tavoitteita. 1 Sen on vahvistettava yhteisön ympäristöpolitiikan toteuttamiselle tarpeellista tieteellistä perustaa kehittämällä, tarvittaessa perustutkimuksella, tämän toteutuksen strategisia mahdollisuuksia yhdistämällä ihmisten terveyden ja turvallisuuden, ympäristönsuojelun ja varojen kestävän hoidon käsitteet Euroopan oikeutettuihin pyrkimyksiin taloudellisen kehityksen ja kasvun alalla (aihepiirit A-D). 2 Sen on autettava yleismaailmallisten maailmanlaajuisia muutoksia tutkivien ohjelmien tavoitteiden toteutumisessa (aihepiirit A, C ja D) keskittymällä niihin näkökohtiin, joissa ainoastaan yhteisön väliintulo, yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa järjestettyjen suurien hankkeiden muodossa, voi saada aikaiseksi huomattavia tuloksia. 3 Sen on osallistuttava ympäristötuotteiden, -teknologian, -tekniikan ja -palvelujen kehittämiseen, jotka vastaavat uusia tarpeita ja joiden hyödyntäminen voisi edistää taloudellista kasvua (pysyvällä ja kestävällä pohjalla) ja uusien työpaikkojen syntyä niin kuin komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa "valkoisessa kirjassa" korostetaan (aihepiirit B-D). Tarvittaessa näiden tavoitteiden tehokasta toteuttamista helpottaa tulosten ennakoitujen loppukäyttäjien tunnistaminen. Tieteellisen perustan vahvistamiseksi tehdyt tutkimukset olisi suunnattava erityisille tiedeyhteisöille, verkostoille ja kansainvälisille ohjelmille. Tutkimusten, jotka tähtäävät yhteisön ympäristöpolitiikan kehittämisen ja toteuttamisen tukemiseen olisi heijastettava yhteisön ympäristöalaa ja ympäristön kestävää ja kunnioittavaa kehitystä koskevan ohjelman politiikkaa ja toimintaa(1) ja Euroopan ympäristökeskuksen tarpeita. Toimien tulosten mahdollista teollista hyödyntämistä olisi helpotettava suuntautumalla kohti erityisiä teollisia yhteisöjä ja muita yhteyksiä, erityisesti niitä, joihin pienet ja keskisuuret yritykset osallistuvat. Nämä toimet toteutetaan jäsenvaltioiden korkeakoulujen, tieteellisten laitosten ja yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, tiiviin yhteistyön pohjalta. Teknologiaa kannustavia toimenpiteitä, jotka perustuvat Craft-toiminnasta ja uusien sovellusten löytämisestä maksetuista palkkioista saatuun kokemukseen, toteutetaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumisen rohkaisemiseksi ja helpottamiseksi ottaen huomioon niiden tarpeet, jotka sijaitsevat epäsuotuisimmilla alueilla. Voidaan luoda alueellisia poikkitieteellisiä tutkimusverkostoja tutkimaan eurooppalaisesta näkökulmasta tiettyjen Euroopan alueiden, myös Välimeren, Itämeren, Pohjanmeren, Alppien alueiden ja pohjoisten ja arktisten alueiden kuten napapiirin, erityisongelmia. YTK toteuttaa täydentäviä toimia omilla erityisaloillaan, erityisesti aloilla A I "Ilmastonmuutos ja sen seuraukset luonnonvaroille", A II "Ilmakehän fysiikka ja kemia, vuorovaikutukset biosfäärin kanssa ja ympäristömuutosten toimintamekanismit", B I "Ympäristön valvonnan välineet, tekniikat ja menetelmät", B II "Ympäristölle aiheutuvien vaarojen arvioimiseen, sen suojelemiseen ja kunnostamiseen tarkoitetut teknologiat ja menetelmät", sekä C " Valvontaan ja tutkimukseen ympäristön alalla sovellettu avaruustekniikka", jotka määritellään jäljempänä(2). SISÄLTÖ A. Luonnollisen ympäristön, ympäristön laadun ja maailmanlaajuisten muutosten tutkimus Työohjelmassa täsmennetään selkeästi tämän ohjelman tavoitteiden ja tutkimustehtävien sekä erityisesti "meritieteet ja -teknologia" -ohjelman tai muiden erityisohjelmien samankaltaisten osien välinen raja. On syytä ottaa huomioon Enrichin kautta toimivat asianmukaiset yhteensovittamisjärjestelmät. Alue I: Ilmastomuutos ja sen vaikutukset luonnonvaroille A.I.1. Ilmastojärjestelmän perustoiminnot Tavoitteet - Mahdollistaa parempi ilmastojärjestelmien perustoimintojen ymmärrys ja kuvailu, erityisesti niiden molemminpuolisten maailmanlaajuisten ja alueellisten vaikutusten osalta. - Parantaa ilmastomalleja ottaen huomioon ilmaston perustoimintojen parempi tuntemus ja sisällyttäen se niihin. Tutkimustehtävät A.I.1.1. Ilmakehän ja maanpinnan välisten vuorovaikutusten analysointi ja kuvaus mukaan lukien kasvihuonekaasulähteiden ja -säiliöiden osuuden tutkiminen ilmastojärjestelmän dynaamisessa menettelyssä ja hydrologisen kierron osuus, erityisesti alueellisella tasolla. A.I.1.2. Ilmakehän tapahtumien ja merivirtojen välisten kytkentöjen analysointi ja kuvaus. A.I.1.3. Ilmakehän, kryosfäärin ja valtamerien välisten kytkentöjen sekä niiden osuuden ilmastojärjestelmässä analysointi ja kuvaus. A.I.1.4. Säteilevien kytkentöjen tutkiminen, mukaan lukien kasvihuonekaasujen merkitys troposfäärissä ja stratosfäärin alemmissa kerroksissa, pilvien ja niiden dynamiikan sekä suspensiossa olevien hiukkasten merkitys. A.I.1.5. Kasvihuonekaasujen täydellisten kiertojen, niiden kokonaisvaikutuksen ilmakehään ja niiden kulun ja muutosten valtamerissä, biosfäärissä ja litosfäärissä tutkiminen. A.I.2. Ilmastojärjestelmä menneisyydessä Tavoite Osallistua ilmasto-olosuhteiden ja ilmastoon liittyvien ympäristöolosuhteiden tarkkaan uudelleen luomiseen, ilmastojärjestelmän paremman tuntemuksen ja sen toiminnan paremman ymmärtämisen saavuttamiseksi. Tutkimustehtävät A.I.2.1. Ilmasto- ja ympäristöolosuhteiden uudelleen luominen maailmanlaajuisesti ja alueellisesti viimeisten ilmastokiertojen aikana (noin 250 000 vuotta). A.I.2.2. Syvälle vanhoihin jääkerrostumiin tehtyjen koeporausten ja yhdistettyjen jäätikkötutkimusten tulosten hankinta, vahvistaminen, analysointi ja tulkitseminen. Jään reologian ja jään virtaamisen mallintaminen. A.I.2.3. Ilmaston kehityksen ja vaihtelevuuden selvittäminen holoseeni- ja myöhäisholoseeniepookkien aikana. A.I.2.4. Ilmaston muutoksen dynamiikan ja uudelleen luotujen ilmastojen vaihtelevuuden tutkiminen. A.I.3. Ilmaston vaihtelevuus, ilmaston jäljittely ja ilmastomuutoksen ennustaminen Tavoitteet - Kuvata ilmaston viimeaikainen kehitys ja sen vaihtelevuus (noin sadan vuoden aikana) ja laatia asiasta ennusteita ensi vuosisadalle, erityisesti erilaisten mahdollisten hahmotelmien avulla kasvihuonekaasujen ja ilmakehässä suspensiossa olevien sulfaattien määrien muutoksista ja otsonikerroksen ohenemisesta. - Parantaa ilmastomalleja, erityisesti parantamalla tapaa, jolla ne esittävät tärkeimpiä dynaamisia, fysikaalisia, kemiallisia ja biologisia tapahtumia, joilla oletetaan olevan huomattava vaikutus ilmastojärjestelmän nykytilaan ja sen tulevaan kehitykseen. - Kehittää parempia hahmotelmia ilmastomuutoksesta, jotka ovat alueellisesti tarkkoja (Euroopasta), jotta voitaisiin ennakoida sen vaikutukset ympäristöön, yhteiskuntaan ja talouteen. Saavuttaakseen nämä tavoitteet, Euroopan ilmaston mallintamiskeskukset työskentelevät yhdessä yhteistoimintahankkeessa antaakseen tutkimustyöryhmille mahdollisuuden työskennellä uudenaikaisimpien mallien ja työvälineiden kanssa. Tutkimustehtävät A.I.3.1. Paranneltujen ilmastomallien kehittäminen, vahvistaminen ja toteuttaminen nykyisille ja menneille ilmasto-olosuhteille. A.I.3.2. Nykyisen ilmaston ja sen vaihtelevuuden erittely ja kuvailu yleismaailmallisten ja alueellisten tietojen avulla. A.I.3.3. Nykyisten ilmastomallien avulla ennustetun ilmaston vaihtelevuuden analysointi; mallien ennustusten vahvistamiseksi suhteessa todellisiin tietoihin tarvittavien asianmukaisten tilastointimenetelmien kehittäminen ja soveltaminen. A.I.3.4. Ilmaston vaihtelevuuden uusien ja paranneltujen hahmotelmien kehittäminen niin yleismaailmallisella kuin alueellisella tasolla. A.I.3.5. Ilmasto-parametrien kausiennustemallien kehittäminen, mukaan lukien ääritapausten (sateet, kuivuudet) kausiennusteiden mallit; näiden mallien vahvistamismenetelmien kehittäminen. A.I.3.6. Asteikon pienennys menetelmien (down scaling) kehittäminen, jotta voitaisiin jäljitellä sään vaihtelevuutta (esimerkiksi sateita) oikein suurella tarkkuudella ajassa ja paikassa. Säätieteellisten äärimmäisyyksien lajin, jakautumisen ja tiheyden muutosten parempien ennustusten kehittäminen. A.I.3.7. Pitkäaikaisten (vuosikymmenien, vuosisatojen) ympäristömuutosten ilmastojärjestelmien palautteen tutkiminen, erityisesti hydrologisen kierron ja biosfäärin muutosten osalta. A.I.3.8. Merenpinnan keskimääräisen korkeuden muutosten, merenpinnan korkeutta koskevien tilastojen, myrskyjen ja tulvien tutkiminen, erityisesti tulva-alueilla. A.I.4. Ilmastomuutoksen ja muiden ympäristötekijöiden vaikutukset luonnonvaroihin. Tavoite Arvioida pääasialliset vaikutukset luonnonvaroihin ja niiden kestävä sopeutumiskyky ihmisten toimintaan, ilmastomuutoksiin ja ilmaston vaihtelevuuteen. A.I.4. a) Euroopan vesivarat Tavoite Parantaa tuntemustamme ilmastomuutoksen ja muiden ympäristömuutosten (mukaan lukien ihmisten tarpeiden ja väestön määrän muutosten) todennäköisistä vaikutuksista pinta- ja pohjavesivaroihin, niin laadullisesti kuin määrällisesti, perustoimintojen ymmärtämisen parantamiseksi ja niiden tulevan hoidon toimintasuunnitelmien kehittämisen aloittamiseksi tarvittavien tietojen perusteella. Tutkimustehtävät A.I.4. a) 1. Menetelmien (ja mallien) kehittäminen vesivarojen saatavuuden arvioimiseksi, ennakoimiseksi ja parantamiseksi ympäristömuutosten seurauksena, erityisesti seuduilla, joilla on odotettavissa eroavuuksia saatavuuden ja kysynnän välillä. A.I.4. a) 2. Tekniikoiden kehittäminen pohjavesivarojen arvioimiseksi ja parantamiseksi sekä pohjavesien ja maaperä - vesi vuorovaikutusten suhteen arvioimiseksi eri geologisissa ympäristöissä, saastuttavien aineiden kuljetuksessa kyllästettyjen ja kyllästämättömien pohjavesialueiden halki ja merivesi - pohjavesi vuorovaikutuksen yhteydessä. A.I.4. a) 3. Yhdistettyjen vedenkeruualueiden tutkimuksen kehittäminen ja jokien mallintaminen (mukaan lukien virtojen mallit). A.I.4. a) 4. Maataloustoiminnan, sopimattoman aluesuunnittelun tai muiden saastelähteiden turmelemien pinta- ja pohjavesien laadun palauttamiseksi tarkoitetun tekniikan kehittäminen. A.I.4. a) 5. Pinta- ja pohjavesien yhdistetyn hallinnon tekniikoiden ja menetelmien arviointi ja vahvistaminen yhdessä "Telematiikka" -ohjelman asianmukaisten toimien kanssa. A.I.4. a) 6. Merenpinnan korkeuden muutoksen vaikutusten arviointi rannikkoseutujen veden saantiin ja suhteessa muihin tekijöihin. A.I.4. a) 7. Ilmastomuutoksen vaikutusten arviointi vuoristoseutujen vesivarojen laatuun ja määrään, mukaan lukien alppijäätiköiden arvon arvioiminen vesilähteenä; kestävän käytön mahdollisuuksien valvonta- ja arviointimenetelmien kehittäminen. A.I.4. b) Maatalous, metsät ja luonnollinen ympäristö Tavoite Tutkiminen ja arviointi ilmastomuutoksen ja muiden ympäristömuutosten todennäköisistä vaikutuksista maanviljelyyn, metsiin ja muihin maan ekosysteemeihin, sekä sen seurauksista Euroopan luonnonvaroille; perustan laatiminen näiden seurausten yhteiskunnallis-taloudellisten vaikutusten arvioimiselle ja niiden tulevan hoidon toimintasuunnitelmien kehittämiselle. Tutkimustehtävät A.I.4. b) 1. Erittely ja kuvaus ilmastomuutoksen ja muiden ihmisen toiminnasta johtuvien tekijöiden pitkäaikaisista vaikutuksista luonnolliseen ympäristöön sekä eurooppalaisen maa- ja metsätalouden kestävään luonteeseen ja tuottavuuteen. A.I.4. b) 2. Niiden alueellisten mekaanisten mallien kehittäminen, vahvistaminen ja soveltaminen, jotka kuvaavat ilmastomuutokseen ja ilmastoon liittyvien parametrien kuten hiilidioksidipitoisuuden muutosten vaikutuksia maatalouteen, metsätalouteen ja luonnollisiin ekosysteemeihin ottaen huomioon muut ihmisten toiminnasta johtuvat tekijät. A.I.4. b) 3. Ennustemallien kehittäminen, jotka pyrkivät arvioimaan biologisen monimuotoisuuden suhtautumista ympäristön pitkäaikaisiin muutoksiin; ilmastomuutoksen biologiselle monimuotoisuudelle aiheuttamien seurausten arvioiminen; tieteellisen perustan kehittäminen sijaintipaikalla säilyttämisen toimintasuunnitelmille; perusteiden laatiminen maiseman rakenteen optimoimiseksi, lajien häviämisen estämiseksi ja tarvittavan monimuotoisuuden säilyttämiseksi. A.I.4. b) 4. Ilmastomuutoksen erityisten vaikutusten tutkiminen pohjoisten metsien, harvinaisempien ekosysteemien kuten kosteiden alueiden tai arktisten ja subarktisten alueiden tundran ja taigan ja Välimeren alueen metsien osalta. A.I.4. b) 5. Yhdistetty tutkimus ilmaston ja ihmisten toiminnasta johtuvien tekijöiden vaikutuksista vuoristoekosysteemeihin ja yhteiskunnallis-taloudellisten vaikutusten arvioinnin mahdollistavien yhteyksien laatiminen. A.I.4. b) 6. Mallien kehittäminen lisääntyvän UV-B säteilyn aiheuttamien mahdollisten vaikutusten ympäristöön (luonnolliseen ja kaupunki-) ja terveyteen arvioimiseksi. A.I.4. b) 7. Arviointi tavasta, jolla aluesuunnittelu, esimerkiksi metsätalouden, maatalouden harjoituksen, kaupungistumisen, jätteiden keruun ja käsittelyn, salaojituksen, erityisen teollisen toiminnan keskittämisellä rannikkoalueille, matkailun ja rakentamisen avulla, pystyy vaikuttamaan rehevöitymiseen ja vesistöjen saastumiseen. A.I.4. b) 8. Osallistuminen metsäekosysteemien muutosten ymmärtämiseen metsäpalojen jälkeen ja niiden kunnostamiseen. A.I.4. c) Luonnonvarat ja Euroopan aavikoitumisen ja maaperän eroosion uhka Tavoitteet - Yhtenäistetyn lähestymistavan tarjoaminen Euroopan aavikoitumisen ja maaperän eroosion tapahtumien ymmärtämiseksi ilmastomuutoksen yhteydessä tämän tilanteen muuttamiseksi. Tässä lähestymistavassa otetaan huomioon monimutkainen järjestelmä erilaisten toisistaan riippuvien tekijöiden välillä, jotka johtavat luonnonvarojen vähenemiseen aavikoitumiselle ja maaperän eroosiolle alttiilla seuduilla. - Tieteellisen perustan luominen järkiperäiselle luonnonvarojen hoidolle tietyillä Euroopan alueilla, joita aavikoituminen ja maaperän eroosio uhkaa tai koskettaa. Tutkimustehtävät A.I.4. c) 1. Yhdistetty tutkimus, joka tähtää aavikoitumiseen ja maaperän eroosioon liittyvien eri tapahtumien: ilmastollisten, hydrologisten, biologisten ja maaperällisten tekijöiden suhteellisten merkitysten laadulliseen ja määrälliseen arviointiin. A.I.4. c) 2. Asiaan liittyvien eri tapahtumien monimutkaisen dynamiikan mallintaminen, eri aika- ja tila-asteikoilla, aavikoituneissa tai aavikoitumiselle ja maaperän eroosiolle alttiissa järjestelmissä, mukaan lukien niiden vaikutukset ilmastoon, ilmiön kehityksen ennustamiseksi. A.I.4. c) 3. Tarvittavien tietojen kerääminen, jotta mahdolliset muutokset voitaisiin huomata ja mallit vahvistaa; aavikoitumisen ja maaperän eroosion vaaran merkkien tunnistaminen. A.I.4. c) 4. Torjuntamenetelmien ja -suunnitelmien kehittäminen ja parantaminen luonnonvarojen vähenemisen valvomiseksi ja estämiseksi aavikoitumiselle ja maaperän eroosiolle alttiilla seuduilla, sekä arvio välttämättömistä teknologisista toimenpiteistä. Alue II: Ilmakehän fysiikka ja kemia, vuorovaikutukset biosfäärin kanssa ja ympäristömuutosten toimintamekanismit A.II.1. Ilmakehän fysiikka ja kemia Tavoitteet - Ymmärtää ja ennakoida tapahtumia, jotka ohjaavat otsonikerroksen tilaa ja kehitystä stratosfäärissä, erityisesti niitä, jotka voivat aiheuttaa sen ohenemisen, ja ymmärtää ihmisen toiminnan vaikutukset ympäristöön sen kokemien muutosten ennustamiseksi. - Ymmärtää ja ilmaista määrällisesti kemialliset tapahtumat troposfäärissä; arvioida alueellisten tapahtumien (Euroopassa) osuus ympäristömuutoksiin tällä pallonpuoliskolla tai maailmassa. On tärkeätä parantaa Euroopassa yhteistyössä suoritetuista kokeista saadun tiedon keruun ja jakelun perusrakennetta ja helpottaa yhdistettyihin tiloihin pääsy tämän kaltaisten kokeiden suorittamista varten, esimerkiksi tutkimuslentokoneita, erityisiä maassa tehtyjä tarkkailuja tai sopivia laboratorioita. Enrich-mekanismi osallistuu näihin toimiin. Ne vaativat myös tiivistä yhteistyötä muiden ohjelmien kanssa. Tutkimustehtävät A.II.1. a) Stratosfäärin kemia ja otsonikerroksen oheneminen On osoittautunut, että apua saatetaan tarvita helpottamaan pääsyä joihinkin suuriin laitoksiin, jotta saataisiin toteutettua tehokkaasti kokeet, jotka on suunniteltu suoritettavan laajassa eurooppalaisessa yhteistyössä seuraavissa tutkimuskohteissa. - Tietojen keruu, alemman stratosfäärin kemiallisen koostumuksen dynamiikan ja kehityksen tulkitseminen ja mallintaminen pohjoisen pallonpuoliskon keskimmäisillä ja ylimmillä leveysasteilla; kemiallisten häiriöiden ja niistä johtuvan otsonikadon alun ja laajuuden havaitseminen; otsonin ja jäännösyhdisteiden alempaan stratosfääriin keskittymisen kehityksen kartoittaminen ajassa ja paikassa; kemiallisesti häirityn ilman muille leveys- ja pituusasteille kulkeutumisen vaikutukset. - Homogeenisten ja heterogeenisten tapahtumien ymmärtäminen ja mallintaminen, jotka vaikuttavat halogeenisten aineiden, typen ja hapen aktiivisten radikaalien jakautumiseen ja leviämiseen stratosfäärissä; ilman dynamiikan ja koostumuksen tutkiminen alemmassa stratosfäärissä; auringon UV-säteilyn tärkeyden ja kehityksen arviointi Euroopassa; troposfäärin ja stratosfäärin välisten vaihtojen arviointi. A.II.1. b) Troposfäärin fysiikka ja kemia - Ilmakehän itsepuhdistuskyky: kemiallisten ja säätieteellisten tapahtumien tutkiminen, jotka rajoittavat hapettavien yhdisteiden kuten, hydroksyyli- ja otsoniradikaalien, kerääntymistä, mukaan lukien lentokoneiden pakokaasujen ja muiden palokaasujen vaikutukset otsonitasoon ilmakehässä ja sen kehitykseen, sekä Välimeren alueen päästöjen vaikutukset muiden alueiden vapaaseen troposfääriin. - Ilmakehässä suspensiossa olevien hiukkasten alkuperän ja fysikaalis-kemiallisten muutosten tunnistaminen ja niiden vuorovaikutusten tunnistaminen pilvien kanssa; pilvien kemian ja ominaisuuksien tutkiminen. - Luonnollisten päästöjen (kaasun ja hiukkasten) merkityksen ilmakehän kemiassa ilmaiseminen määrällisesti: kasvillisuuden erittämät haihtuvat orgaaniset yhdisteet ja niiden osallisuus otsonin muodostumiseen, meriympäristön biologisen toiminnan tuottamat rikki- ja halogeeniyhdisteet ja typen supistettujen ja hapetettujen muotojen biologinen purkautuminen; fossiilisista polttoaineista peräisin olevien päästöjen vaikutusten arvioiminen. - Mahdollisten yleismaailmallisten ilmakehässä tapahtuvien muutosten luokittelu "nopean hälytyksen kemiallisiksi merkeiksi", näihin luetaan muun muassa troposfääriotsonin oheneminen arktisilla alueilla ja talvisin korkeat typpipitoisen hapon kerääntymät kaupungeissa (johtaen alueellisiin nopean hälytyksen järjestelmiin). - Otsonin ajallisen ja paikallisen dynamiikan määrittelemisen vuoristoseuduilla mahdollistavien arviointimallien ja -välineiden kehittäminen ja vahvistaminen. A.II.2. Biosfääriset tapahtumat Tavoitteet - Ymmärtää paremmin maa-, vesi-, joki- ja rannikkoekosysteemien tapahtumat ja ymmärtää paremmin miten ja missä määrin ympäristömuutokset häiritsevät näitä tapahtumia. Tähän kuuluvat myrkyllisten aineiden tulevaisuus ja vaikutukset sekä UV-B -säteilyjen vaikutukset. - Ymmärtää paremmin biologisen monimuotoisuuden merkitys ekosysteemeissä; ymmärtää mekanismit, jotka valvovat biologisen monimuotoisuuden säilymistä tai kehitystä ja kuinka ympäristömuutokset vaikuttavat näihin mekanismeihin, mukaan lukien ihmisen toimista johtuvat muutokset. Tutkimustehtävät A.II.2. a) Ekosysteemien toiminta A.II.2. a) 1. Ekosysteemien sisällä tapahtuvien tapahtumien erittely; näiden tapahtumien ympäristötekijöiden muutoksista johtuvien häiriöiden tunnistaminen, ottaen kuitenkin huomioon niiden aikaan ja paikkaan liittyvän vaihtelun. Pääpainon olisi oltava alkutuotannolla ja kemiallisten aineiden, orgaanisen aineksen, veden ja energian virralla ekosysteemien sisällä ja niiden välillä (esimerkiksi maa- ja rannikkoekosysteemien välillä), näitä virtoja valvovilla fysikaalis-kemiallisilla ja biologisilla mekanismeilla, erityisesti orgaanisen aineksen kierrolla, sekä taannehtivilla tapahtumilla (esimerkiksi niillä, jotka valvovat ekosysteemien kaasupäästöjä ilmakehään, hiilen imeytymistä ja eritystä, jne.) ja biologisilla tapahtumilla, jotka osallistuvat väestöjen toimintaan ja dynamiikkaan (väestötiede, geneettiset näkökannat ja biomassan kehitys). A.II.2. a) 2. Orgaanisten ja epäorgaanisten saasteiden virtojen ekosysteemien sisällä ja niiden välillä ilmaiseminen määrällisenä; näiden saasteiden käyttäytymisen ja muuttumisen erittely sekä vaikutukset ekosysteemien tapahtumiin; saasteiden vaikutusten ja rehevöitymisen välisten suhteiden tutkiminen. A.II.2. a) 3. Erilaisten saasteiden ja kasvihuonekaasujen ympäristövaikutusten indikaattorien kehittäminen, tarvittaessa alueellisesti eriteltynä, teknologisten valintojen ja valittavan toimintatavan opastamiseksi päästöjen keskinäisen vaihdon tapahtuessa. Tämän kaltainen tutkimus voisi auttaa määrittelemään indikaattorit, jotka ilmaisisivat erilaisten saasteiden vähenemisen. A.II.2. a) 4. Ekosysteemien rakenteiden jatkuvuutta, niiden sopeutumiskykyä ja vastustuskykyä ympäristömuutosten edessä, mukaan lukien niiden reaktioita ympäristönsä paranemiseen valvovien tekijöiden tutkiminen. A.II.2. a) 5. Ympäristötekijöiden, niin luonnollisten kuin ihmisten aiheuttamien, vaikutusten arvioiminen perustaviin biologisiin tapahtumiin ja rakenteisiin ekosysteemin näkökulmasta. A.II.2. a) 6. Toiminnallisen analyysin menetelmien kehittäminen, joiden on toimittava valikoitujen asuinalueiden ja ekosysteemien yhdistetyn hallinnon perustana, ottaen erityisesti huomioon helposti haavoittuvat ekosysteemit, kuten alppien, vuoristojen, kosteiden alueiden, saarien ja rannikkojen seudut. A.II.2. a) 7. Tapahtumien eri ilmenemismuotojen ja seurauksien välisten vuorovaikutusten ja yhteyksien, kuten rehevöitymisen, saastumisen ja aluesuunnittelun muutosten välisten yhteyksien määrittely ja vertailu, alueellisesti ja paikallisesti; fysikaalisten toimintojen vaikutukset vastakkainasettelutilanteissa. A.II.2. a) 8. Ekotoksikologiset tutkimukset, jotka keskittyvät myrkyllisten aineiden ja tällaisten aineiden yhdistelmien jakautumiseen ja vaikutuksiin; saasteiden ja muiden ympäristötekijöiden yhteisvaikutukset. A.II.2. b) UV-B -säteilystä johtuvat muutokset tapahtumissa (3)A.II.2. b) 1. Annoksen, UV -säteilyn aaltopituuden mukaan, ja vaikutuksen välisten suhteiden tarkkuuden parantaminen merkittävimpien vaikutusten tapauksessa. A.II.2. b) 2. Elävien olentojen sopeutumista, sietokykyä ja herkkyyttä valvovien mekanismien tunnistaminen genotyypin ja fenotyypin tasolla. A.II.2. b) 3. UV-B -säteilyn ja muiden maailmanlaajuista muutosta kuvaavien tekijöiden, kuten lämpötilan ja hiilidioksidimäärän nousun, välisten yhteisvaikutusten ja ristiriitojen ilmaiseminen määrällisenä. A.II.2. b) 4. UV-B -säteilyn ekosysteemeissä tapahtuville tapahtumille ja biologis-maantieteellis-kemiallisille kiertokuluille aiheuttamien sivuvaikutusten ketjun arviointi, esimerkiksi koostumuksen, lajiyhdistelmien, hajoamisnopeuden, kilpailun muutokset jne. A.II.2. c) Biologinen monimuotoisuus ja ympäristömuutokset A.II.2. c) 1. Biologisen monimuotoisuuden (mukaan lukien väestöjen dynamiikan) merkityksen ymmärtäminen ekosysteemien rakenteen, toiminnan ja jatkuvuuden säilyttämisessä. A.II.2. c) 2. Sellaisten mekanismien ymmärtäminen, jotka soveltuvat biologisen monimuotoisuuteen tietyn seudun tasolla (tässä yhteydessä saattaisi olla tarpeellista tutkia biologista monimuotoisuutta alemmilla organisaation tasoilla). Maisemien pirstoutumisen vaikutusten arviointi. B. Ympäristöteknologiat Alue I: Ympäristön valvonnan välineet, tekniikat ja menetelmät Tavoitteet - Osallistuminen saasteiden päästöjen ja tiettyjen ympäristön osien erittely- ja valvontamenetelmien kehittämiseen ja parantamiseen paremman valvonnan ja paremman ympäristömuutosten ennustamisen mahdollistamiseksi. Tämä osallistuminen tapahtuu: a) yhteistoiminnan muodossa, joka yhdistää välineiden valmistajat ja niiden mahdolliset käyttäjät, YTK:n niiden alueiden osalta jotka sitä koskevat ja T & K-ohjelman "Mittaus ja testaus"; näiden yhteistoimien tarkoituksena on tunnistaa mahdollisten käyttäjien tarpeet ja ohjata kehitystyötä ja b) jaetuin kustannuksin toteutetuilla T & K:n toimilla yhteistyössä T & K-ohjelman "Mittaus ja testaus" kanssa. - Ympäristömuutosten tunnistamiseksi ja tutkimiseksi tarvittavien menettelytapojen ja menetelmien kehittäminen (maa-,sisävesi- ja rannikkoympäristöt). Nämä tavoitteet pyrkivät muun muassa täyttämään Euroopan ympäristökeskuksen tarpeet. Tutkimustehtävät B.I.1. Osallistuminen laitteiden kehittelyyn, joilla on tarvittava spesifisyys, vastausnopeus, herkkyys ja tarkkuus jäännösyhdisteiden ja ilmakehässä suspensiossa olevien hiukkasten mittaukseen maassa tai ilmassa niiden lähtökohdan ja vapaan troposfäärin välillä, ja jotka ovat vastuussa tärkeistä ympäristöilmiöistä (otsonikerroksen oheneminen, UV-säteilyn muuttuminen, valokemialliset reaktiot, jne.) B.I.2. Osallistuminen analysointimenetelmien kehittämiseen, jotka mahdollistavat tiettyjen saasteiden ja tiettyjen teollisten tai muiden jätevesien aineosien tunnistamisen ja mittaamisen. B.I.3. Osallistuminen ympäristön valvontaan tarkoitettujen uusien sensorien kehittämiseen silloin kun perinteiset menetelmät osoittautuvat riittämättömiksi, esimerkiksi herkkyyden, valintatarkkuuden, tarkkuuden, luotettavuuden, näytteiden valmistamisen, suoran seurannan tai tuottavuuden puolesta. B.I.4. Manner- ja rannikkoympäristöjen muutosten varhaiseksi havaitsemiseksi ja näiden muutosten kehityksen seuraamiseksi tarvittavien maassa ja ilmassa käytettävien menetelmien ja menettelytapojen kehittäminen ja vahvistaminen (avaruudessa käytettäviä menetelmiä käsitellään kohdassa C). B.I.5. Uusien teknologioiden kehittäminen UV-B -säteilyn dosimetrian parantamiseksi. B.I.6. Uusien tekniikoiden kehittäminen (arkeometria) aikaisempien ympäristöolosuhteiden uudelleen luomiseksi. Alue II: Ympäristölle aiheutuvien vaarojen arvioimiseen, sen suojelemiseen ja kunnostamiseen tarkoitetut teknologiat ja menetelmät Tavoitteet - Kehittää menetelmiä sellaisten vaarojen tunnistamiseksi, ymmärtämiseksi, arvioimiseksi, vertailemiseksi, hallitsemiseksi ja minimoimiseksi, riskien, joita maanviljelyn harjoittaminen, teollisuuden toimintatavat, tuotteet (myös kemialliset tuotteet), kaupunkikehitys ja kulttuuriperintö, aiheuttavat ympäristölle, luonnonvaroille ja ihmisten terveydelle ja turvallisuudelle. - Auttaa kehittämään teollisia menetelmiä ja keinotekoisia tuotteita, jotka ovat vähemmän vaarallisia ympäristölle; auttaa kehittämään, parantamaan ja ottamaan käyttöön ehkäiseviä ja parantavia teknologioita. Tämä auttaminen tapahtuu: a) yhteistoiminnan muodossa, joka yhdistää ympäristölle aiheutuvien vaarojen ja vakavien teollisuusonnettomuuksien vaarojen analysoinnista ja ymmärryksestä vastaavan tieteellisen alan, teknologisesta kehityksestä vastaavat yritykset, näistä mahdollisesti hyötyvät yritykset, YTK:n niillä alueilla, jotka sitä koskevat, lainsäätäjän ja T & K-ohjelman "Teollisuus-ja materiaaliteknologia" ja b) jaetuin kustannuksin toteutetuilla T & K:n toimilla yhteistyössä asiaa koskevien T & K-ohjelmien kanssa. Tutkimustehtävät B.II.1. Ympäristölle ja ihmisille aiheutuvien riskien arviointi- ja hallintamenetelmät B.II.1.1. Ympäristössä olevien kemiallisten aineiden, jotka ovat vaaraksi terveydelle ja muulle ympäristölle kuin työpaikalle (erityisesti varhaiset viitteet altistumisesta) aiheuttamille vaaroille altistamista koskevien arviointimenetelmien parantaminen; asianmukaisten menetelmien kehittäminen vaikutusten arvioimiseksi, mukaan lukien menetelmät, jotka voisivat korvata eläinkokeet. Tämä tutkimusaihepiiri kattaa myös vaarojen ennustamismenetelmät. Näiden tutkimusten painopisteitä ovat nykyisten arviointi- ja testausmenetelmien vahvistaminen parantamalla käytettyjen tietojen laatua ja käytössä olevien olettamusten tieteellistä perustaa, erityisesti ekstrapolaatioiden paikkansa pitävyyttä, esimerkiksi koeputkessa tehdyistä kokeista elävässä organismissa tehtyihin kokeisiin, eläinmalleista ihmisiin, laboratoriosta kentälle, suurista annostuksista pieniin, pitkästä altistamisesta lyhyeen, tietyistä väestöistä haavoittuviin ryhmiin ja altistamisesta yhdelle ainoalle aineelle kohti altistamista kemiallisten aineiden sekoitukselle. B.II.1.2. Parempi ymmärrys mekanismeista, jotka ovat syyllisiä teollisuuden vahingossa päästämistä ympäristölle ja ihmisten terveydelle vaarallisista aineista; turvallisuuden hallintajärjestelmän ja vaikutusten heikentämisjärjestelmän kehittäminen. Tutkimuksen olisi kohdistuttava ensisijaisesti materiaaleihin, tuotantojärjestelmiin ja -toimintaan, jotka korkealla myrkkypitoisuudellaan, tulenarkuudellaan, räjähdysherkkyydellään, laajalle levinneellä käytöllään teollisuuden parissa tai fyysisten ominaisuuksien puolesta (esimerkiksi taipumuksellaan muodostaa pilviä, jotka pysyvät lähellä maata tai täyttävät moninaisia suljettuja alueita), ovat syyllisiä vaaroihin, jotka ilmenevät kaukana lähteistään. Tähän aihepiiriin kuuluvien töiden olisi liityttävä Euroopan unionin politiikkaan onnettomuuksien ehkäisemisestä teollisuudessa ja työpaikoilla ja tähdättävä heikentämisteknologioiden ja -metodologioiden sekä asianmukaisesti vahvistettujen arviointivälineiden kehittämiseen. Ilmakehän saastuminen toimikoon esimerkkinä sisällytettäessä kaikki edellä luetellut näkökohdat riskienhallinnan paradigmaan ilman laadun valvontaa varten, eli päästöjen luokittelusta valvontamenetelmien kehittämiseen, altistumisen ja vaikutusten arvioinnin, biologisen seurannan ja vaarojen analysoinnin kautta. B.II.2. Teollisuustuotteiden ja keinotekoisten tuotteiden elinkaaren analysointi Teollisuustuotteiden ja keinotekoisten tuotteiden, kuten paperituotteiden ja pakkausten, elinkaaren analysointi- ja arviointimenetelmien kehittäminen ja vahvistaminen. B.II.3. Ympäristön suojeluun ja kunnostukseen tarkoitettu teknologia B.II.3.1. Osallistuminen teollisuusmenetelmien ja -tuotteiden kehittämiseen ja parantamiseen niiden ympäristövaikutusten estämiseksi tai minimoimiseksi. B.II.3.2. Osallistuminen yhdistettyjen teknologioiden kehittämiseen ja parantamiseen, jotka tähtäävät kiinteiden, nestemäisten ja kaasumaisten päästöjen minimoimiseen. Teknologisten valintojen on perustuttava saasteiden välisten vaihtojen syvälliseen tuntemukseen. B.II.3.3. Osallistuminen uusien teknologioiden kehittämiseen ja parantamiseen aineiden kierrättämiseksi, mukaan lukien niiden hajoaminen uudelleen käytettäväksi raaka-aineeksi ja energian ja jätteiden tallentaminen. Tuotteiden kierrätettävyyttä parantavien järjestelmien tutkiminen. B.II.3.4. Osallistuminen teollisuuden, maatalouden ja kaupunkialueiden tuottamien orgaanisten jätteiden käsittelymenetelmien kehittämiseen ja parantamiseen. Mikrobiologisten järjestelmien ja toimintatapojen, jotka on tarkoitettu vahvistamaan ravintoainesten ja orgaanisten aineiden kierron turvallisuutta, tutkiminen. B.II.3.5. Vaarallisista jätteistä huolehtiminen: turvallisten toimintatapojen kehittäminen näistä jätteistä huolehtimista varten, mukaan lukien materiaalien kierrätys tai energian talteen ottaminen toimenpiteen kannattavuuden auttamiseksi tarvittaessa. Jätteiden käsittely niiden vapauttamiseksi myrkyistä, tasapainottamiseksi ja turvallisesti hävittämiseksi. B.II.3.6. Ohjelma osallistuu teknologioiden kehittämiseen saastuneiden teollisuusalueiden ja hylättyjen kaatopaikkojen kunnostamiseksi; nopeiden ja tunkeutumattomien menetelmien kehittäminen saastuttavien aineiden paikallistamiseksi ja mittaamiseksi ja adsorptio-desorptio tapahtumien, saasteiden kulun ja biologisen hyödyntämisen tutkimiseksi sopivien käytäntöjen laatimiseksi paikan päällä kunnostavalle teknologialle. B.II.4. Historiallisten seutujen suojeluun ja kunnostukseen tarkoitettu teknologia Euroopan unionin toimintaperiaatteiden mukaisesti, tutkimusta kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi vahvistetaan. Tieteellisen pohjan laajentaminen teknologioiden seurausten tunnistamiseksi ja arvioimiseksi on osoittautunut tarpeelliseksi. Tämän alueen tutkimusta täydentää tietyille materiaaleille tehty ympäristön vaaratekijöiden arviointi (mukaan lukien matkailun vaikutukset) ryhmälle materiaaleja kehittämällä ja parantamalla ainetta rikkomattomia analyysi- ja mittausmenetelmiä, vaarojen ja vahinkojen kartoittamismenetelmiä, jne. Alue III: Luonnontuhojen ennustamiseksi, ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi tarkoitettu teknologia Tavoite Saada määrällisiä tietoja ja kehittää fyysisiä malleja, joiden tarkoituksena on parantaa luonnontuhojen ja -katastrofien ennustamis-, valvonta- ja hoitomenetelmiä. Vertailua teoreettisten ennusteiden, havaintojen ja kenttämittausten välillä olisi kannustettava, samoin kuin monitieteisiä lähestymistapoja. Tutkimustehtävät B.III.1. Hydrologiset ja hydrogeologiset vaarat B.III.1.1. Metodologioiden kehittäminen ja laillistaminen tulvien estämiseksi paikan päällä kerättyjen tietojen ja kaukohavainnoinnin pohjalta, mukaan lukien metodologioiden kehittäminen sateiden ajallisen ja paikallisen jakautumisen mallintamiseksi, erityisesti vaikeilla alueilla. Tulvamallien kehittäminen ja testaaminen (vedenkeruumallit), mukaan lukien lumi- ja jääkerrosten käyttäytymisen asiallinen käsittely. Säätieteellisten ja hydrologisten mallien yhdistämisen kehittäminen ja testaaminen tulvien ennustamisen parantamiseksi. Vesivarojen ja jokien yhdistettyjen mallien kehittäminen joille tehtyjen rakennustöiden alueellisten ja pitkäaikaisten seurausten arvioimiseksi. B.III.1.2. Suuntausten tutkiminen, tulvien, maanvieremien ja lumivyöryjen vaaran valvonta ja kartoittaminen, erityisesti vuoristoseuduilla, liittyen erityisesti aluesuunnittelun muutoksiin ja matkailuun sekä lumi- ja jääkerroksen muutoksiin. Maanvieremien, muta- ja lumivyöryjen valvonnan sekä hälytystekniikoiden, mukaan lukien niiden laukaisumenetelmien, parantaminen. Gravitaatiovääristymien mekanismien ja maanvieremien laukaisumekanismien arvioiminen. B.III.2. Maanjäristysvaara B.III.2.1 Huipputeknologian kehittäminen jännitysten, vääristymien ja liikkeiden tarkkailemiseksi ja analysoimiseksi alueilla, joilla maanjäristysvaara ja mahdolliset taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ovat suuret, mukaan lukien aktiivisten halkeamien ja tapahtumien välisten uusiutumisaikojen tutkimus. Myös tsunamien vaaran parempaa ymmärtämistä voitaisiin harkita. Korkealaatuisten työvälineiden kehittäminen maanjäristysten ja kyseisen alueen erityisiin vaikutuksiin liittyvien maan paikallisten siirtymisten paikallistamiseksi ja havaitsemiseksi. Tarkempia tutkimuksia voitaisiin tehdä eri kivilajien suhtautumisesta maanjäristyksiin, halkeamien mekanismeista huokoisella maalla ja geomorfologisesta reaktiosta maanjäristyksiin. B.III.2.2 Pitkälle kehitettyjen automaattisten sensorien kehittäminen niiden maanjäristyksiin liittyvien ilmiöiden jatkuvaa valvontaa ja tarkastamista varten, jotka edeltävät tai seuraavat seismistä toimintaa, mukaan lukien vaikutukset ihmisasumuksiin, tektonisesti strategisilla alueilla. Hälytysjärjestelmien ja edellä mainittujen järjestelmien yhdistäminen ja vahvistaminen maanjäristysten ja tsunamien ennustamiseksi. Teknologisten rakenteiden ja välineiden parantaminen ja yhdenmukaistaminen maanjäristyksiä koskevien tietojen hankkimiseksi, välittämiseksi, varastoimiseksi ja vaihtamiseksi Euroopassa. Paikallisiin maantieteellisiin ja geoteknisiin olosuhteisiin mukautettujen ennustusmallien soveltaminen kaupunkisuunnitteluun ja rakentamiseen. B.III.2.3. Eurooppalaisten tietokantojen parantaminen maanjäristysvaaran alalla ja tarvittaessa tukeminen suuriin laitoksiin pääsyn helpottamiseksi, erityisesti uusien rakenteiden ja uusien, paremmin maanjäristysvaaran pienentämiseen mukautettujen materiaalien kokeilu ja testaaminen B.III.3. Tulivuoren purkausvaara B.III.3.1. Automaattisten sensorien kehittäminen geofysikaalisten ja geokemiallisten ilmiöiden valvomiseksi yhdistettynä tulivuorten luonteen ja käyttäytymisen perustutkimuksen kehittämiseen ja tutkimuksen jatkamiseen käyttäen eurooppalaisia tulivuoria luonnollisina laboratorioina. Tulivuorten toiminnan automaattisten valvontajärjestelmien kehittäminen ja vahvistaminen. Kaukohavainnointitekniikoiden kehittäminen ja kokeilu tuliperäisten pilvien valvomiseksi. Nämä eri tiedon lähteet (esimerkiksi valvontatiedot, ja paikan päällä saadut geofysikaaliset ja geokemialliset tiedot) yhdistävien tietojen käsittelymenetelmien kehittäminen. B.III.3.2. Liikkuvien hälytysjärjestelmien kehittäminen. B.III.4. Metsäpalot Tulipalovaarojen kartoittaminen ja vahinkojen arviointi kaukohavainnoinnin avulla; tulen käyttäytymisen mallintaminen; metsäpalojen hallintaan ja vähentämiseen käytettävien välineiden kehittämiseen tarvittavan tieteellisen pohjan parantaminen. Vaaran ilmaisimien parantaminen, tilastotietojen keruu ja erittely metsäpaloista. C. Valvontaan ja tutkimukseen ympäristön alalla sovellettu avaruustekniikka Suhteellisen uutena tekniikkana, maapallon tarkkailu (Earth Observation, EO) tarvitsee vielä lisää työtä, niin tutkimus- ja kehitystyötä kuin käytännön toteuttamistyötä, saavuttaakseen täyden tehonsa yleistä mielenkiintoa olevien tulosten julkaisemisessa tämän hetkisten avaruusalaan tehtyjen investointien mitassa ja parantaakseen mahdollisuuksiamme tarkkailla ja ymmärtää maanpäällistä järjestelmää yleismaailmallisesti, alueellisesti ja paikallisesti, helpottaakseen komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan politiikkaansa tehokkaammin ja lisätäkseen maan tarkkailemisesta saatujen tietojen käyttöä näiden tietojen jakamisesta vastaavan palvelualan kehittämiseksi. Alue I: Menetelmien tutkimus ja kokeiluhankkeet Tavoitteet - Parantaa ja kohdistaa oikein Euroopan teknistä ja tieteellistä taitoa maapallon tarkkailusta saatujen tietojen käsittelyssä ja tulkitsemisessa. - Kehittää maapallon tarkkailusta saatujen eurooppalaisia kiinnostavien tietojen soveltamista, ja parantaa siitä seuraavien tietojen laatua ja tuottavuutta. Nämä tavoitteet pyrkivät, muun muassa, täyttämään Euroopan ympäristökeskuksen tarpeet. Tutkimustehtävät Tämän alueen nimissä rahoitettujen hankkeiden on keskityttävä soveltamisalueisiin, jotka liittyvät Euroopan unionin ympäristöpolitiikkaan, mukaan lukien unionin muiden politiikkojen asiaankuuluvat aiheet. Hankkeiden on oltava suoraan sidoksissa puiteohjelman muihin tutkimustöihin, erityisesti meritieteiden ja -teknologian, maatalouden, metsätalouden ja kalastuksen alueisiin. Jaetuin kustannuksin toteutettu tutkimus ja yhdenmukaistettu toiminta, joita täydennetään YTK:n suoralla toiminnalla niillä alueilla sen toimivaltan kuuluvilla alueilla ja joilla se suorittaa asiaankuuluvia tutkimuksia, kannustavat ympäristöalan tutkijoita, maapallon tarkkailun erityistutkijoita, arvonlisää tuottavia yrityksiä, toiminnallisia käyttäjiä ja kaukohavainnoinnista saatujen tietojen toimittajia tiiviimpään yhteistyöhön. C.I.1. Menetelmien tutkimuksen olisi pyrittävä ratkaisemaan ne ensisijaisen tärkeät erityisongelmat, joita maapallon tarkkailusta saatujen tietojen käyttö aiheuttaa. Tutkimukset on toteutettava tiiviissä yhteistyössä eri sovellutusalueiden erityistutkijoiden ja välineiden kehittäjien kanssa, jotta näitä tietoja käytettäisiin täydellisesti hyväksi. Seuraavat tekniset aihepiirit tulevat katetuiksi. - Parempien maapallon tarkkailuvälineiden antamien tiedostojen kehittäminen, jotka sopivat yhteen maantieteellisten tietojärjestelmien tietorakenteiden kanssa. Tämä tutkimus helpottaa maapallon tarkkailusta saatujen tietojen yhdistämistä tilastotiedon järjestelmiin varastoituihin tietoihin, joilla on erityistä merkitystä ilmastomuutoksen, maa- ja rannikkoympäristöjen kokemien muutosten varhaisen havaitsemisen ja tutkimuksen, ympäristön valvonnan ja suojelun sekä maa-, metsä- ja kalatalouksien kannalta. - Yhteistyön parantaminen sellaisetn käyttäjien välillä, jotka käyttävät satelliittien välittämien tietoja ympäristöllisiin tarkoituksiin, maapallon tarkkailun tietojen ja teknologian laajemman käytön saavuttamiseksi ja tarpeellisten tietojen kulun helpottamiseksi sovelluksia kohti. - Yleisten välineiden ja tekniikoiden kehittäminen niin kaukohavainnoinnilla kuin maassa saatujen tietojen automaattista esikäsittelyä, tulkitsemista ja yhdistämistä varten. Tietojen pelkistämismenetelmien kehittäminen. YTK:n toimivaltaan kuuluvilla alueilla ja joilla se suorittaa asiaankuuluvia tutkimuksia asiantuntijajärjestelmistä, hermoverkostoista, rinnakkaiskäsittelystä ja yhdistetyistä maantieteellisen tiedon järjestelmistä, se osallistuu tämän alan toimintaan. Erityisesti kehitetään asiaankuuluvia tietomalleja ja -rakenteita maantieteellisen tiedon järjestelmille helpottamaan maapallon tarkkailusta saatujen tietojen yhdistämistä tilastotiedon järjestelmiin. - Kentällä tehtyjen mittausten, ja maassa tehdyn tietojen keruun suunnittelun, ja kalibrointi- ja vahvistusmenetelmien parantamisen tukeminen. C.I.2. Kokeiluhankkeiden tarkoitus on testata, valittujen sovellusten yhteydessä, satelliitti- ja ilmasensorien tuottavuus. Kokeiluhankkeissa otetaan huomioon tarve kehittää aiemmin toteutettua yhdenmukaistettua toimintaa tällä alueella ja niihin sisältyy tavallisesti seuraavat osat: yhteistyössä toimivan käyttäjän (tai käyttäjien) toiminnallisten tarpeiden ja laatuun pohjautuva maapallon tarkkailusta saadun tiedon arvon analysointi; asianmukaisen tiedonhankintaketjun ja sopivien käsittelykaavojen tunnistaminen tarvittavan tiedon saamiseksi; toteutussuunnitelman valmisteleminen, josta ilmenee yhteistyössä olevan käyttäjän merkittävä osallistuminen; esioperationaalisen kokeilujärjestelmän laatiminen. Tarvittaessa voidaan harkita yhteistoimintaa YTK:n vastaavien toimien kanssa, erityisesti ympäristön tarkkailun, trooppisten metsien tilanteen arvioinnin, biomassan palamisen, maatalouden tarkkailun ja valtamerien värin seurannan alueilla. Kokeiluhankkeita voidaan myös harkita maapallon tutkimuskeskuksen toiminnan yhteydessä (tutkimusalue III) tietojen käsittelyn perusrakenteiden testaamiseksi ja yhtenäisten käyttäjäyhteisöjen perustamisen tukemiseksi. Alue II: Mahdollisten tulevien toimintojen tutkimus ja kehittäminen Tukeakseen eri politiikkojensa kehitystä komissio toimii samanaikaisesti tärkeänä asiakkaana ja muiden käyttäjien edustajana pyrkien erityisesti edistämään kannattavien toiminnallisten toimintojen ja palvelujen kehittämistä. Tämän vuoksi on tarpeellista ottaa käyttöön johdonmukainen lähestymistapa toiminnallisten vaatimusten ymmärrykseen, mukaan lukien käyttäjäyhteisön, välineiden, tehtävien, maasegmentistä peräisin olevien tietojen käsittelyn ja näiden tietojen jakelun ja käsittelyn tunnistaminen. Tämän ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi voidaan tukea välineiden kehittämistä jos käy ilmi, että meneillään olevat tai suunnitellut satelliitin avulla tehdyt tutkimukset eivät riitä täyttämään ympäristöön liittyvän tutkimuksen tai tämän valvonnan tarpeita. Käyttäjäyhteisön on määriteltävä yksityiskohtainen selvitys tämän toiminnan yhteydessä tukea saavista välineistä. Tavoitteet - Määritellä ja arvioida, Euroopan unionin tasolla, käyttäjien vaatimukset satelliitin avulla tehtyyn maapallon tarkkailuun liittyvissä toiminnallisissa asioissa. - Antaa takeet siitä, että Euroopan unionin politiikoille hyödylliset avaruusvälineet määritellään ja kehitetään täyttämään olemassa olevien ja mahdollisten käyttäjien tarpeet. Tutkimustehtävät C.II.1. Tutkimuksen on keskityttävä käyttäjien vaatimusten määrittelemiseen Euroopan unionin satelliitti- ja ilmapalvelujen politiikan asioissa toiminnallisten tietojen saamiseksi kannattavalla tavalla sekä tähän tarkoitukseen tarvittavien välineiden, tehtävien ja kenttärakenteiden määrittelemiseen. C.II.2. Uusien välineiden kehittämistä on edellettävä käyttäjien vaatimusten määrittely. Kysymystä toiminnallisten tunnusmerkkien parantamisesta ja jatkuvuustakuusta välineille, joiden prototyypit on kehitelty Euroopan avaruusjärjestön ja konkreettiseen toimintaan suuntautuneiden eurooppalaisten avaruusjärjestöjen, kuten Eumetsatin, välityksellä, tarkastellaan edellä mainittujen tavoitteiden mukaisesti. Kysymys Vegetation- ja Amas-välineiden kehittämisen loppuun saattamisesta, jäsenvaltioiden toimielinten toiminnan pohjalta, on erityisen tärkeä ja sitä tarkastellaan edellä mainittujen tavoitteiden mukaisesti. Ratkaisu ohjaa jatkossa vastaavien ehdotusten käsittelyä. Alue III: Maapallon tutkimuskeskus (CEO) Tehokas maanpäällinen perusrakenne tarvitaan mahdollistamaan kasvavan käyttäjäyhteisön mahdollisimman hyvä tarjolla olevien tietojen hyödyntäminen ja mahdollistamaan toiminnallisten sovellusten toteutuminen. Tavoite Osallistua eurooppalaisen hajautetun ja yhteen sovitetun maapallon tarkkailuverkoston kehittämiseen, "Euroopan maapallon tarkkailujärjestelmä", jonka tarkoituksena on lisätä maapallon tarkkailusta saatujen tietojen käyttöä ja arvoa. Tutkimustehtävät Työt keskittyvät seuraaviin asioihin. C.III.1. Kannustaa yksityisiä käyttäjiä ja käyttäjäyhteisöjä parempaan keskinäiseen yhteydenpitoon. C.III.2. Tarvittaessa korkealaatuisten tuotteiden valmistuksen kannustaminen. C.III.3. Tietojen standardisoinnin ja laadun takaamisen parantamisen edistäminen. C.III.4. Nykyisten ja tulevien hajautettujen arkistojen, tietokantojen ja tietojen jakelupalvelujen laatimisen ja hyödyntämisen yhteen sovittaminen. C.III.5. Maapallon tarkkailusta saatujen tietojen, palvelujen ja ammattitaidon näkyvyyden parantaminen. Ennakkosuunnitelma CEO:n suunnittelusta ja toteutuksesta esitetään "Pathfinder" vaiheen tutkimuksen loputtua, mikä suunnitelmien mukaan tapahtuu kesän 1995 kuluessa. D. Ympäristömuutosten inhimillinen ulottuvuus Alue I: Ympäristömuutosten yhteiskunnallis-taloudelliset syyt ja vaikutukset Kaikkien tämän tutkimusalueen yhteydessä tehtyjen toimien on tapahduttava tiiviissä yhteistyössä T & K -ohjelmien "Muu kuin ydinenergia", "Kuljetus" "Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus" ja "Yhteistyö kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa" kanssa. Tavoitteet - Parantaa yleismaailmallisten ja eurooppalaisten ympäristömuutosten tärkeimpien yhteiskunnallisten ja taloudellisten tekijöiden ymmärrystä. - Arvioida ympäristömuutosten tärkeimmät vaarat ja seuraukset taloudelle ja yhteiskunnalle, ja erityisesti Euroopan unionin kehitykselle. - Ymmärtää tuotanto- ja kulutustapojen vuorovaikutus, niiden kyky vastaanottaa muutoksia ja näiden muutosten vaikutukset ympäristöön yleismaailmallisella ja eurooppalaisella tasolla. Nämä tavoitteet pyrkivät, muun muassa, täyttämään Euroopan ympäristökeskuksen tarpeet. Tutkimustehtävät D.I.1. Erittely pääasiallisten taloudellisten toimintojen, yhteiskunnallisten käyttäytymisten ja kulutustapojen kokonaisesta ja suhteellisesta osuudesta ympäristömuutoksiin yleismaailmallisella ja eurooppalaisella tasolla; asianmukaisten ympäristöpaineen merkkien ja ilmaisimien kehittäminen sekä kriittiset ympäristön tilan huononemiseen johtavat vuorovaikutukset ennustavien mallien kehittäminen. D.I.2. Ympäristömuutosten vaikutusten merkityksen arvioiminen yhteiskunnalle ja tärkeille elinkeinoelämän aloille, kuten maataloudelle, metsätaloudelle, tuotantoteollisuudelle, kuljetusalalle ja matkailulle ja tärkeille perusrakenteen aloille, kuten energian ja veden varastoinnille kiinnittäen erityisesti huomiota alueisiin, jotka ovat ympäristöltään ja yhteiskunnalliselta rakenteeltaan helposti haavoittuvia (esimerkiksi vuoristoseudut, rannikkoalueet, joet, kaupunkialueet, alppialueet tai korkean työttömyyden alueet). D.I.3. Kaupan vapauttamisen ja kestävämpien kulutustottumusten sekä tämän vapauttamisen vaikutusten ympäristölle ja Euroopan ja kehitysmaiden taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle välisten suhteiden arviointi. Alue II: Taloudelliset ja yhteiskunnalliset ratkaisut ympäristöongelmiin Tavoitteet - Mahdollisten vaihtoehtojen tunnistaminen ja lisääminen yhteiskunnallisten ja taloudellisten toimien alalla, jotka pyrkivät vastaamaan ympäristöä koskeviin kriittisiin tilanteisiin. - Taloudellisten ja yhteiskunnallisten ilmaisimien ja perusteiden muotoileminen, jotka mahdollistavat kestävän kehityksen toteutuksessa saavutetun edistymisen arvioinnin. Tutkimustehtävät D.II.1. Kestävän kehityksen asianmukaisten määrällisten ilmaisimien laatiminen, ajassa ja paikassa, keskeisillä elinkeinoelämän aloilla, viitaten luonnollisen ja inhimillisen pääoman kokonaisvarastoon, ekologiseen kestokykyyn (sisältäen ekologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien toiminnan), materiaalien tehokkuuteen ja energiankäyttöön (teollinen aineenvaihdunta) ja unohtamatta ympäristöön liittyviä eettisesti merkittäviä seikkoja (esimerkiksi oikeudenmukaisuus nykyisiä ja tulevia sukupolvia kohtaan ja niiden välillä). D.II.2. Kulttuurillisten, historiallisten tai yhteiskunnan arvoihin liittyvien ainesten tutkiminen, jotka ovat esteenä kestävälle kehitykselle. D.II.3. Ympäristöpolitiikan eri välineiden arvioimiseen ja vertailuun tarvittavien välineiden parantaminen. D.II.4. Metodologisten lähestymistapojen kehittäminen, jotka mahdollistavat ympäristöstä tulevien kulujen ja voittojen sisällyttämisen taloudellisen tilanteen ilmaisimiin ja kirjanpitojärjestelmiin; keskeisimpien lähestymistapojen laatiminen, usealla eri tasolla, ympäristöön sovitettujen kirjanpitojärjestelmien soveltamiseen; ympäristökulujen sisäistämiseen tähtäävien tekniikoiden parantaminen; olettamusten ja eettisten seurausten arviointi, painottaen vaihtoehtoisia järjestelmiä ympäristön arvioimiseksi. D.II.5. Työvälineiden kehittäminen, jotka mahdollistavat kestävän kehityksen toteuttamisen tärkeillä elinkeinoelämän aloilla, kuten maataloudessa, metsätaloudessa, kehitysavun, energian, matkailun ja liikenteen alalla, parantamalla talouden tehokkuutta ja ympäristöä auttavien välineiden parhaiden mahdollisten yhdistelmien tieteellistä pohjaa (sääntelytoimenpiteet ja taloudelliset kannustimet), ympäristöä koskevien standardien laatiminen ja näiden laatu, kiinnittäen erityisesti huomiota maantieteelliset ja hallinnolliset rajat ylittäviin aloihin ja ongelmiin. Alue III: Tieteellisen tietämyksen ja taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikuttimien yhdistäminen ympäristöpolitiikkojen muotoiluun. Tavoitteet - Analysoida ja parantaa tieteellisen tietämyksen käyttöä ja kehittää menetelmiä epävarmuuksien käsittelemiseksi ympäristöpolitiikkojen muotoilussa. - Laatia yleispäteviä ja poikkitieteellisiä lähestymistapoja, jotka pyrkivät parantamaan vaarojen tieteellisen arvioinnin ja yhteiskunnallis-taloudellisten laskelmien yhteensovittamista ympäristövaarojen hallinnan alalla. - Vahvistaa ympäristöä koskevien tilastojen käytettävyyttä asiaa koskevien politiikkojen muotoilua silmällä pitäen. - Analysoida ja parantaa ympäristövaarojen hallinnan malleja ja välineitä, silloin kun näiden syyt ja vaikutukset ylittävät alueelliset ja kansainväliset rajat. Tutkimustehtävät D.III.1. Uusien lähestymistapojen kehittäminen, jotka yhdistävät tieteelliset ja yhteiskunnallis-taloudelliset parametrit luonnollisten ja teknologisten vaarojen hallintaan. Tutkimus monisäikeisistä ongelmista, jotka koskettavat ympäristön useita eri alueita vaarojen yhdistetyn hallinnan tutkimiseksi ja parantamiseksi paikallisella ja alueellisella tasolla (esimerkiksi Välimeren alue, kosteat seudut, alppialueet, kaupunkiympäristö; vesitalouteen liittyvät jätteet ja ongelmat). D.III.2. Ympäristöpolitiikan ja muiden politiikkojen muotoilussa, toteutuksessa ja arvioinnissa käytetyn tieteellisen tietämyksen menetelmien ja menettelytapojen arvioiminen ja parantaminen; uusien lähestymistapojen tutkiminen tieteellisen epävarmuuden huomioon ottamiseksi politiikkojen muotoilussa, ja tämä huomioiden ympäristöalan tärkeimmät periaatteet, kuten varovaisuusperiaatteen. D.III.3. Mallien kehittäminen yhteyksien luomiseksi ympäristön vahingoittamisen ja muiden asiaan kuuluvien fyysisten ja yhteiskunnallis-taloudellisten muuttujien välillä. Tämä kehitys tapahtuu parantamalla ympäristön vahingoittamista koskevien tietojärjestelmien ja ympäristöä koskevien tietojen yhdistämisen mahdollistavan tekniikan kehittelyä ja määrittelyä. D.III.4. Ympäristöä koskevien tietojen arvioinnin ja niiden muuttamisen poliittisten päättäjien ja yleisten eturyhmien käyttämäksi tiedoksi mahdollistavien menetelmien kehittäminen. Alue IV: Kestävä kehitys ja teknologinen muutos Tavoitteet - Ymmärtää ympäristön kestävän ja ympäristöä kunnioittavan teknologisen kehityksen perusparametrit ja sen vuorovaikutukset Euroopan unionin kilpailukyvyn ja työllisyyden kanssa. - Kehittää metodologioita T & K:n osuuden arvioimiseksi ja maksimoimiseksi kestävässä kehityksessä. Tutkimustehtävät D.IV.1. Perusteiden (esimerkiksi taloudellisten, säätelevien, työllistämismahdollisuutta ja yhteiskunnallista hyväksyttävyyttä mittaavien) kehittäminen ja soveltaminen perusteknologioiden määrittelemiseksi, jotka johtavat kilpailuetuun ympäristön parantamisen avulla, joko yleisillä innovaatioilla kuten materiaalien minimointi, tuotteiden kehittämisen paraneminen, jne., tai johdonmukaisesti arvioimalla mahdolliset teknologiset vastaukset ympäristöä koskeviin ratkaiseviin ongelmiin (esimerkiksi maapallon lämpeneminen, otsonikerroksen oheneminen, biologisen monimuotoisuuden väheneminen, veden puute, maaperän turmeltuminen, jne.). D.IV.2. Menetelmien kehittäminen ympäristöön vahvasti vaikuttavien teknologioiden kulujen, riskien ja hyötyjen arvioimiseksi, mukaan lukien yhdistetyt arvioinnin lähestymistavat alueellisesti sekä menetelmien ja tuotannon tasolla (esimerkiksi kustannus/hyöty analyysi, ekoaudit, ympäristövaikutusten kumulatiivinen arviointi, teollinen aineenvaihdunta/elinkaaren analysointi, uudelleenkehittelyn menettelytavat); kestävyysperusteiden sisällyttäminen eurooppalaisten T & K -toimien muotoiluun, arviointiin ja toteutukseen. D.IV.3. Yhteyksien korostaminen yhteiskunnan mieltymysten välillä ympäristöasioissa ja teknologisessa muutoksessa, esimerkiksi teknologioiden yhteiskunnallinen hyväksyntä, yhteiskunnan mieltymys "vihreisiin" tuotteisiin; uusien käsitteiden kuten elinkaaren hallinta, valmistajan vastuun laajeneminen, jne. vaikutukset ympäristön suojeluun; ympäristöllisen ja taloudellisen suorituskyvyn yhdistävien ilmaisimien kehittäminen; onnistuneiden kestävän kehityksen lähestymistapojen tutkimus yritysten sisällä. D.IV.4. Eri ympäristöpolitiikan välineiden (lainsäädäntö; markkinoihin vaikuttavat välineet) ja niiden vaikutuksen kehitykseen välisten yhteyksien korostaminen. (1) Päätöslauselma 93/C 138/01, 1.2.1993 (EYVL N:o C 138, 17.5.1993, s. 1) (2) Neuvoston ehdotuksessa YTK:n toimia koskevaksi päätökseksi [dok. KOM.(94) 68 lopullinen 94/0095 (CNS), 30.3.1994] on kuvaus YTK:n suunnittelemista toimista näillä aloilla. Ote tästä ehdotuksesta on tämän päätöksen liitteenä (3) UV-B -säteilyn dosimetrian parantumista mittausmenetelmien kehittymisen myötä käsitellään aiheen "Ympäristöteknologiat" alueessa I LIITE II TARVITTAVIKSI ARVIOITUJEN VAROJEN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> Varojen jako eri aihepiirien kesken ei estä sitä, että tietyt hankkeet voivat olla useampaan aihepiiriin kuuluvia. LIITE III OHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Ohjelma toteutetaan välillisin toimin siten, että yhteisö antaa rahoituksellista apua kolmansien osapuolten tai YTK:n tutkimuslaitosten yhdessä kolmansien osapuolten kanssa toteuttamille toimille. 1 Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet: 1.1 Yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen toteuttamat T & K-hankkeet, mukaan lukien tarvittaessa teollisuuden kannalta merkityksellinen perustutkimus. Yleissääntönä on, että yhteisön rahoitusosuus on enintään 50 prosenttia hankkeen kustannuksista ja pienenee sitä mukaa, kun hanke lähenee markkinoita. Korkeakouluille ja muille laitoksille, joilla ei ole analyyttistä kirjanpitoa, korvataan 100 prosenttia lisäkustannuksista. 1.2 Teknologinen kannustaminen, jolla pyritään rohkaisemaan ja helpottamaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista T & K-toimiin: - myöntämällä palkkio jonkin T & K-toimen selvitysvaiheen toteuttamisesta, mukaan lukien yhteistyökumppaneiden etsintä enintään kahdentoista kuukauden ajan. Palkkio luovutetaan ehdotusluonnoksen valinnan jälkeen, jonka esittää yleensä vähintään kaksi toisistaan riippumatonta pientä ja keskisuurta yritystä kahdesta eri jäsenvaltiosta. Palkkio kattaa 75 prosenttia selvitysvaiheen kustannuksista, ylittämättä kuitenkaan 45 000 ecua ja - tukemalla yhteistyönä toteutettavia tutkimushankkeita, joissa pienet ja keskisuuret yritykset, joilla on samanlaisia teknisiä ongelmia mutta joilta puuttuu sopiva tutkimuksen perusrakenne, antavat muiden oikeudellisten yksiköiden tehtäväksi toteuttaa T & K niiden puolesta. Rahoitus, jonka yhteisö myöntää yhteistyönä toteutettaville tutkimushankkeille, joihin osallistuu toisistaan riippumattomia pieniä ja keskisuuria yrityksiä vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta, kattaa yleensä 50 prosenttia tutkimuksen kustannuksista. Molemmissa tapauksissa ehdotuksia voidaan ensimmäisen ehdotuspyynnön jälkeen esittää milloin tahansa sinä aikana, jota asianomainen työohjelma koskee. Kyseisiä toimia täydennetään erityisillä valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimenpiteillä. 2 Tähän erityisohjelmaan liittyvät erityiset toimenpiteet: - Tuki yhteistoiminnan toteutumiselle tarvittavien perusrakenteiden tai laitosten rahoitukselle. Yhteisön osuus voi kattaa enintään 50 % näiden toimenpiteiden kuluista. 3. Valmistelu-, liitännäis-ja tukitoimenpiteet, kuten - konferenssit, seminaarit, työpajat ja muut tieteelliset tai teknologiset kokoukset, mukaan lukien eri alojen välistä tai monitieteistä yhteensovittamista koskevat kokoukset, - ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö, mukaan lukien pääsy tieteellisiin tietokantoihin, - tieteelliset julkaisut ja tulosten levittämis-, markkinointi-ja hyödyntämistoiminta yhteistyössä kolmannen toiminnan yhteydessä toteutetun toiminnan kanssa; tulosten käyttöä mahdollisesti edistävät tekijät otetaan huomioon T & K-toimien alusta alkaen ja niiden koko keston ajan ja toimiin osallistuvat yhteistyökumppanit muodostavat avainverkoston tulosten levittämiseksi ja hyödyntämiseksi, - ohjelman yhteiskunnallis-taloudellisten vaikutusten ja mahdollisten ympäristöllisten vaarojen analysointi yhdistettyinä kaikkiin tämän ohjelman yhteydessä toteutettuihin toimiin; tämä erittely tapahtuu tiiviissä yhteistyössä ohjelmien "muu kuin ydinenergia", "kuljetus", "yhteistyö kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa" ja "kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus" kanssa, tulosten parhaan mahdollisen hyödyntämisen ja jatkuvan käytön varmistamiseksi, - ohjelmaan kuuluvaan tutkimukseen liittyvä koulutustoiminta, - ohjelman hallinnon ja toteuttamisen sekä toimien toteutuksen riippumaton arviointi, - kansainvälisen tieteellisen yhteistyön kehittäminen, erityisesti maailmanlaajuisen muutoksen tutkimuksen alalla, myös kehitysmaiden kanssa, - toimenpiteet pienille ja keskisuurille yrityksille suunnattua tiedotusta ja hajautettua apua tarjoavien verkostojen toiminnan tukemiseksi yhteistyössä T & K:n Euromanagement-tilintarkastustoiminnan kanssa. Yhteisön rahoitusosuus voi olla jopa 100 prosenttia näiden toimenpiteiden kustannuksista. 4 Yhteistoimintaan kuuluu sovittaa yhteen erityisesti yhteistoimintaverkostojen avulla tämän ohjelman T & K-hankkeita ja julkisten tai yksityisten toimielinten jo rahoittamia T & K-hankkeita. Yhteistoimintajärjestely voi toimia myös vaadittuna yhteistoiminnan järjestämisenä sellaisten eturyhmien toiminnassa, jotka kokoavat yhteen saman teknologisen tai teollisen tavoitteen ympärille tehtailijoita, verkostojen käyttäjiä, ohjelmistojen tuottajia, palveluiden tuottajia, käyttäjiä, korkeakouluja ja tutkimuskeskuksia, kustannustenjakoperiaatteella toteutettujen T & K-hankkeiden avulla. Yhteisön rahoitusosuus voi olla 100 prosenttia näistä yhteistoiminnasta aiheutuvista kustannuksista. Ote neuvoston tekemästä T & K-ohjelmaa koskevasta päätöksestä [KOM(94) 68 lopullinen -94/0095 (CNS)] niiden toimien osalta, joihin yhteinen tutkimuskeskus YTK on varautunut "ympäristö ja ilmasto" erityisohjelmaan kuuluvilla aloilla. YTK osallistuu ympäristön suojelun edistämiseen tiiviissä yhteistoiminnassa vastaavien kustannustenjakoperiaatteella toimivien ohjelmien kanssa ja seuraavien kolmen alan välityksellä: - luonnollinen ympäristö, ympäristön laatu ja maailmanlaajuinen muutos, - ympäristöteknologiat, - valvontaan ja tutkimukseen ympäristön alalla sovellettu avaruustekniikka. Euroopan yhteisön olisi osallistuttava huomattavassa määrin kansainvälisiin maailmanlaajuisen muutoksen tutkimustoimiin, erityisesti osallistumalla tieteellisen yhteisön tekemiin merkittäviin aloitteisiin, kuten kansainvälinen geosfääri-biosfääri -ohjelma (IGBP) - European IGAC (International Global Atmosphere Chemistry) Project Officen (EIPO) toimia jatketaan Isprassa IGBP:lle - maailmanlaajuinen ilmaston tutkimusohjelma (WCRP), ja "Human Dimension"-ohjelma (HDP). Tässä yhteydessä Yhteinen tutkimuskeskus keskittää tutkimustoimintansa pääasiallisesti seuraaviin: - biosfäärin ja ilmankehän välisten vuorovaikutusten sekä maan päällä ja valtamerissä kehittyvien tapahtumien ja niihin liittyvien ilmaston muutoksiin vaikuttavien parametrien välisten vuorovaikutusten seuranta ja tutkiminen, erityisesti kaukohavainnointitekniikoilla, - ilmakehän tapahtumien fysikaaliset ja kemialliset analyysit (erityisesti rikin tutkiminen ilmakehässä), sisällyttäen niihin erityisesti biogeneettisten ja antropogeneettisten päästöjen käyttäytymisen. Tähän olisi kuuluttava yhtä hyvin mittaus- kuin mallintamistyötä, - maailmanlaajuisen muutoksen seuraaminen kaukohavainnoinnilla edistyneiden maan tarkkailutekniikoiden kehityksen avulla. Tähän olisi sisällyttävä tutkimus ja kehitys tekniikoiden osalta, jotka on tarkoitettu satelliittitarkkailusta saatujen avaruutta koskevien tietojen käyttöön, erityisesti meriympäristön ja maanpäällisen ekosysteemin muutosten valvomiseen. Tietty määrä kehittynyttä tekniikkaa (mukaan lukien tilastollinen), uuden maantarkkailujärjestelmän hyväksikäyttämiseksi, olisi myös kehitettävä. Lisäksi YTK osallistuu merkittävässä määrin maapallon tutkimuskeskuksen toiminnan aloittamiseen. Tiedeyhteisö ja päättäjät tarvitsevat tarkkoja ja oikeita tietoja maan tarkkailusta, joka kattaa pitkän aikavälin. Vastatakseen tähän kiireelliseen tarpeeseen, Euroopan yhteisön olisi perustettava maapallon tarkkailukeskus tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja yhdessä Euroopan avaruusjärjestön kanssa. Tällä hankkeella pyritään takaamaan käyttäjille jatkuva ja pitkäaikainen maapallon tarkkailua koskevien oikeiden tietojen saatavuus. Se toimeenpanee hajautetun verkoston asiasta kiinnostuneista eurooppalaisista toimielimistä ja yhdistää näin käyttäjät, aihepiirittäisestä analyysistä vastaavat elimet ja tietojenkäsittelykeskukset. YTK:n olisi toimittava tämän kaltaisen verkoston tärkeimpänä osana, kun taas kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimintaohjelmat tukisivat verkoston kansallisia osia. YTK tukee myös Enrich-verkostoa antamalla sen käyttöön tieteelliset tutkimuksensa maailmanlaajuisesta muutoksesta. YTK jatkaa ympäristön laadun parantamisen tukemista, erityisesti tutkimuksillaan ilman ja veden laadusta ja kemiallisten tuotteiden ja jätteiden aiheuttamien vaarojen arvioinnista. Myös tutkimuksia ilman laadusta rakennusten sisällä jatketaan, samoin kuin jäännöksinä olevan metallin aiheuttaman saastumisen tutkimusta. Innovatiivisiin teknologioihin liittyvät tutkimukset ympäristön suojelemiseksi tähtäävät: - teollisen turvallisuuden ja ympäristön hoidon parantamiseen tarjoamalla teollisuudelle, tutkimuskeskuksille ja valtion viranomaisille innovatiivisia metodologioita (erityisesti valmistusvälineitä) kemiallisten laitosten turvallisuuden arvioimiseksi, - mekanismien kehittämiseen kemiallisten reaktioiden valvomiseen, jotka saattavat päästä hallinnasta, työvälineiden kehittämiseen, jotka mahdollistavat myrkyllisten tai tulenarkojen tuotteiden hajaantumisen ennustamisen sekä palamis- ja räjähdysilmiöiden seurausten ennustamisen.