EHTY:ä koskeva vuosikertomus (varainhoitovuodelta 1996), sekä komission vastaukset



Virallinen lehti nro C 380 , 15/12/1997 s. 0001 - 0016



EHTY:Ä KOSKEVA VUOSIKERTOMUS varainhoitovuodelta 1996 (97/C 380/01) 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä syyskuuta 1995 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom, EHTY) N:o 2335/95, 88 artikla SISÄLLYS Kohdat Sivu ENSIMMÄINEN LUKU EHTY:N VAKAVARAISUUS JA PÄÄTOIMINTOJEN KEHITYS 1.1 - 1.13 2 Johdanto 1.1 2 EHTY:n vakavaraisuus 1.2 - 1.7 2 Vakavaraisuussuhde 1.2 - 1.3 2 Suuria riskikeskittymiä varten tehty varaus 1.4 - 1.5 2 Kohdennetut luottotappiovaraukset 1.6 - 1.7 3 EHTY:n varojen ja niiden käytön muuttuminen 1.8 - 1.9 3 EHTY:n taseen kehitys 1.10 - 1.12 5 Yhteenveto 1.13 7 TOINEN LUKU EHTY:N LAINANANTOTOIMINTA JA KORKOTUET 2.1 - 2.46 8 Johdanto 2.1 - 2.2 8 Sopimuksen 54 artiklan toisen kohdan nojalla myönnetyt lainat 2.3 - 2.13 8 Hallintoa koskevat huomautukset 2.6 - 2.10 8 Vaikuttavuutta koskevat huomautukset 2.11 - 2.13 9 Sopimuksen 54 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla myönnetyt korkotuetut lainat 2.14 - 2.40 9 Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnit 2.16 - 2.20 9 Vuonna 1996 toteutetut komission toimenpiteet 2.21 - 2.23 10 Vuodeksi 1997 suunnitellut komission toimenpiteet 2.24 - 2.25 10 Tukikelpoisuus henkilöstön siirtyessä uuden omistajan palvelukseen 2.26 - 2.27 10 EHTY:n korkotuet yhdistettynä pk-yrityksille tarkoitetun lainajärjestelmän korkohyvityksiin 2.28 - 2.33 11 Käyttämättä jääneet maksusitoumukset 2.34 - 2.36 11 Korkotukien takaisinperintä 2.37 - 2.40 12 Loppupäätelmät 2.41 - 2.46 12 KOLMAS LUKU EHTY:Ä KOSKEVA TARKASTUSLAUSUMA 3.1 - 3.6 13 Komission vastaukset 14 ENSIMMÄINEN LUKU EHTY:n vakavaraisuus ja päätoimintojen kehitys Johdanto 1.1. Tässä luvussa käsitellään EHTY:n vakavaraisuutta 31. joulukuuta 1996 sekä varainhoitovuoden 1996 talousarvioon ja rahoitustoimintaan liittyviä EHTY:n päätoimintoja. EHTY:n vakavaraisuudella on erityisen tärkeä merkitys etenkin seuraavista syistä: - Omista varoista myönnettäviä, määrältään vähäisiä lainoja lukuun ottamatta EHTY:n lainat rahoitetaan lainanotolla pankeista tai laskemalla liikkeelle obligaatioita. On siis tärkeää, että EHTY:llä on paras mahdollinen luokitus rahoitusmarkkinoilla. Tämä puolestaan edellyttää erittäin korkeaa vakavaraisuusastetta. - Koska EHTY:n myöntämien lainojen ehdot ovat (korkojen, valuuttojen ja erääntymisaikataulun osalta) enimmäkseen samat kuin niitä varten otettujen lainojen ehdot, EHTY:n pankkitoimintaan kohdistuva suurin riski on myönnettyjen lainojen takaisinmaksun saamatta jääminen. Muita riskejä saattaa esiintyä, mikäli lainanannon ja -oton välinen tasapaino häiriintyy velallisen laiminlyönnin vuoksi. - Pariisin sopimus päättyy vuonna 2002. Erityisesti EHTY:n omien varojen kehitystä olisi tarkkailtava vakavaraisuuden varmistamiseksi sopimuksen päättymiseen asti ja vielä sen jälkeenkin, jotta jäljellä olevien ottolainojen hoito olisi turvattu. EHTY:n vakavaraisuus Vakavaraisuussuhde 1.2. Vuodesta 1994 lähtien EHTY:n vakavaraisuuden arvioimisessa on käytetty ensisijaisena keinona tätä tarkoitusta varten neuvoston direktiivissä 89/647/ETY (1) määriteltyä suhdelukua. Kyseisen suhdeluvun nimittäjään sisältyvät direktiivin mukaisesti painotetut varojen erät sekä taseen ulkopuoliset erät. Komissio sisällyttää kuitenkin suhdeluvun osoittajaan takuurahaston ja voittovarat, mutta ei muita eriä, vaikka niitä voitaisiin myös pitää EHTY:n omina varoina (ks. kohta 1.8). Vakavaraisuussuhteen laskennassa käytetty omien varojen määritelmä vastaa direktiivin tulkintaa, joka käytännössä ilmenee riittävän varovaisena arviointina. 1.3. Joulukuun 31 päivänä 1996 EHTY:n vakavaraisuussuhde oli 21,07 prosenttia, kun se 31. joulukuuta 1995 oli 15,99 prosenttia. Kehitys johtuu takuurahaston kasvusta (+8 prosenttia) ja etenkin antolainojen jäljellä olevan määrän merkittävästä pienentymisestä, mikä on luonnollista, kun otetaan huomioon, että EHTY:n toiminta vähenee sopimuksen voimassaolon lähetessä päättymistään. Suuria riskikeskittymiä varten tehty varaus 1.4. EHTY:n toiminnan tasoon vaikuttaa jo nyt merkittävästi se, että Pariisin sopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2002. EHTY:n myöntämien lainojen kokonaismäärä pienenee asteittain ja kohdistuu yhä harvalukuisempiin velallisiin. Kolmansiin osapuoliin nähden tehtyjen sitoumusten keskittymisestä aiheutuu riski, jonka osalta neuvosto on antanut direktiivin luottolaitosten suurten riskikeskittymien valvonnasta ja tarkastamisesta (2). Tilintarkastustuomioistuin on muistuttanut kahdesta direktiivissä säädetystä rajoituksesta EHTY:n varainhoitovuosia 1994 (kohta 1.5) ja 1995 (kohta 1.6) koskevissa kertomuksissaan (3). 1.5. Keskittymiseen liittyvän riskin kattamiseksi komissio teki vuonna 1995 varauksen suuria riskikeskittymiä varten. Varauksen määrä lasketaan molempien edellä mainittujen rajoitusten ylitysten määrän perusteella neuvoston direktiivin 93/6/ETY (4) liitteessä VI määrätyllä tavalla. Vaikka direktiiviä ei tosiasiassa olisikaan sovellettava EHTY:n tilanteeseen, tämä lähestymistapa on vaihtoehto, jonka ansiosta noudatetaan riittävän varovaista menettelytapaa aiemmista toimista aiheutuneiden ylitysten suhteen. Varaus oli 55 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1995 ja 36 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1996. Varausmäärän muuttuminen johtuu kyseisten saamiserien pienentymisestä, joka on seurausta vuoden 1996 aikana toteutuneista takaisinmaksuista, sekä kohdennetun luottotappiovarauksen suurentamisesta erään merkittävän velallisen kohdalla. Kohdennetut luottotappiovaraukset 1.6. Tilinpäätöksiä koskevien neuvoston direktiivien mukaisesti (5) (6) taseen vastaavaa-puolen erät on uudelleenarvostettava yksitellen tilinpäätösvaiheessa, ja tuolloin on tarvittaessa tehtävä kohdennetut luottotappiovaraukset. Antolainoja (korot mukaan luettuna) koskevien kohdennettujen luottotappiovarausten määrä oli 193 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1996 (7), kun vastaava määrä oli 155 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1995. Tämä 24 prosentin suuruinen kasvu johtuu tilanteen muuttumisesta yhden ainoan velallisen kohdalla, joka oli laiminlyönyt takaisinmaksun. Kyseisen velallisen tapauksessa tehtiin jo vuonna 1995 huomattava luottotappiovaraus (EHTY:n varainhoitovuotta 1995 koskeva tilintarkastustuomioistuimen kertomus, kohta 1.9). Tilintarkastustuomioistuin on jo tuonut esille, että kyseiset lainat on myönnetty perustein, jotka eivät ole EHTY:n omien etujen mukaisia; olkoonkin, että lainat ovat säännösten mukaisia (saman kertomuksen kohta 2.10). 1.7. Komissio on tehnyt taloudellista tilaa koskevat analyysit muiden riskivelallisten eli sellaisten velallisten osalta, joiden EHTY:ltä saamilla lainoilla ei ole ensiluokkaisia vakuuksia (8). Analyysien tulosten perusteella ei näyttäisi olevan tarvetta tehdä lisävarauksia. EHTY:n varojen ja niiden käytön muuttuminen 1.8. EHTY:n toiminnallisen talousarvion maksusitoumukset vähenivät edelleen vuonna 1996 (28 prosenttia, ks. taulukko 1), kun taas varainhoitovuonna kertyneiden varojen määrä pysyi lähellä varainhoitovuoden 1995 tasoa. Toteutuneen ylijäämän ansiosta voitiin tehdä 19 miljoonan ecun lisävienti takuurahastoon (tämän lisäksi takuurahastoon kirjattiin uusien jäsenvaltioiden maksuosuutena 14,4 miljoonaa ecua) sekä lisätä EHTY:n toiminnallista talousarviota varten käytettävissä olevaa varausmäärää merkittävästi (ks. taulukko 2). Seurauksena oli, että EHTY:n omat varat kasvoivat huomattavasti (ks. taulukko 3). Tämän varauksen on määrä riittää, kun otetaan huomioon, että EHTY-maksujen on laskettu olevan 0 prosenttia viimeistään vuonna 1999. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 1.9. Varainhoitovuoden oikeudellisten sitoumusten peruuntumisten määrä nousi vuoden 1995 yhteensä 70 miljoonan ecun tasosta 90 miljoonaan ecuun vuonna 1996. Tästä kehityksestä huolimatta sitoumuksia oli yhä jäljellä 1 059 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1996. Jäljellä oleva määrä vaikuttaa erittäin suurelta, kun otetaan huomioon, että EHTY:n talousarviotoimet todennäköisesti vähenevät lähestyttäessä sopimuksen voimassaolon päättymistä. Näin ollen voidaan odottaa huomattavia peruuntumisia tulevien varainhoitovuosien aikana (ks. myös kohdat 2.34-2.36). EHTY:n taseen kehitys 1.10. EHTY:n taseen kokonaissumma pienentyi 1 703 miljoonaa ecua (19,5 prosenttia) 31. joulukuuta 1995 ja 31. joulukuuta 1996 välisenä aikana (ks. taulukko 4). Pieneneminen johtuu pääasiassa siitä, että lainavaroin rahoitettu antolainaustoiminta on vähentynyt. Vaikka takaisinmaksujen taso pysyi korkeana, EHTY suoritti uusiin annettuihin lainoihin perustuvia maksuja ainoastaan 279,7 miljoonaa ecua vuonna 1996; näihin suorituksiin kuului 15,6 miljoonan ecun laina, joka maksettiin 95 artiklan nojalla romanialaiselle terästehtaalle (ks. taulukko 5) Keski- ja Itä-Euroopan maille tarkoitetusta 200 miljoonan ecun määrärahasta. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 1.11. Lainavaroin rahoitettujen antolainojen jäljellä oleva määrä, joka oli 4 500 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1996, pienenee noin 750 miljoonaan ecuun 23. heinäkuuta 2002 mennessä (ennen luottotappiovarauksia). Lähes 90 prosenttia näistä lainoista on myönnetty ilman ensiluokkaista vakuutta. Viimeinen näistä lainoista erääntyy vuonna 2019. Edellä mainitut luvut on laskettu ennen 31. joulukuuta 1996 maksettujen lainojen perusteella. Komission tekemän päätöksen mukaan (ks. kohta 2.2) rahastoja ei ole määrä käyttää sellaisten uusien lainojen myöntämiseen, jotka erääntyisivät EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. 1.12. EHTY:n taseessa 31. joulukuuta 1996 käteisvarojen osuus vastaavaa-puolen eristä oli 30 prosenttia eli käteisvarat muodostivat toiseksi suurimman erän annettujen lainojen jälkeen. Käteisvarojen määrä väheni hieman vuosien 1995 ja 1996 välillä; kehitys noudatti taseen vastattavaa-puolella olevien tärkeimpien vastaerien muutoksia (ks. taulukko 6). >TAULUKON PAIKKA> Yhteenveto 1.13. Varainhoitovuosi 1996 oli suuressa määrin ylijäämäinen, minkä ansiosta EHTY pystyi lisäämään merkittävästi vakavaraisuuttaan ja tekemään tarvittavat varaukset ja luottotappiovaraukset. Kartutettujen rahastojen tarkoituksena on taata EHTY:n perustamissopimuksen päättymisen lähetessä talousarviotoimien loppuunsaattaminen siitä huolimatta, että EHTY-maksujen lasketaan olevan 0 prosenttia viimeistään vuonna 1999. Lisäksi rahastojen avulla on määrä nostaa takuurahasto asteittain tasolle, joka vastaa 100:aa prosenttia sellaisten annettujen lainojen jäljellä olevasta määrästä, joilta puuttuu jäsenvaltion takaus ja joita ei ole maksettu takaisin 23. heinäkuuta 2002 mennessä. Tähän määrään ei lueta kohdennettuja luottotappiovarauksia. TOINEN LUKU EHTY:N LAINANANTOTOIMINTA JA KORKOTUET Johdanto 2.1. Tilintarkastustuomioistuin on esittänyt huomautuksia EHTY:n lainanantotoiminnasta viimeksi EHTY:n varainhoitovuotta 1993 koskevan vuosikertomuksen toisessa luvussa (9) ja EHTY:n varainhoitovuotta 1995 koskevassa vuosikertomuksessa (10). Jäljempänä näistä kertomuksista käytetään nimityksiä "vuosikertomus vuodelta 1993" ja "vuosikertomus vuodelta 1995". 2.2. Pariisin sopimuksen voimassaolon päättymisen lähetessä komissio päätti vuonna 1994 muuttaa EHTY:n anto- ja ottolainauspolitiikan ehtoja (11). Tämä muutos on samansuuntainen lainanantotoiminnan vähenemisen kanssa. Muutoksen yhteydessä täsmennetään erityisesti, että 1. heinäkuuta 1994 alkaen myönnettävien EHTY:n lainojen laina-aika ulottuu korkeintaan 23. heinäkuuta 2002 asti (EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymispäivä). Poikkeuksena voivat olla sellaiset lainat, jotka eivät sido rahastoja, eli valtion takaamat lainat. Tuolloin oli jo kuitenkin olemassa joitakin rahastoja sitovia lainoja, joiden laina-aika jatkuu EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen (ks. kohta 1.11). Sopimuksen 54 artiklan toisen kohdan nojalla myönnetyt lainat 2.3. Näiden lainojen tarkoituksena on lisätä yhteisön alueen hiilen ja teräksen kulutusta tarjoamalla yrityksille lainoja edullisin korkoehdoin: korko vastaa AAA-luokkaa, ja rahoitusvälittäjät lisäävät siihen yleislainojen tapauksessa korkeintaan yhden prosentin. Edunsaajan puolestaan on muun muassa kulutettava tietty vähimmäismäärä yhteisön hiiltä tai terästä. Lainat myönnetään yhteisrahoituksen puitteissa, ja ne vastaavat enintään 50:tä prosenttia investointisummasta. 2.4. Teräsalalla, jolla lainat eivät ole koskaan olleet korkotuellisia, on myönnetty yleislainoja (eli rahoi-tusvälittäjien kautta myönnettyjä lainoja) vuosina 1986-1996. Muuttaessaan EHTY:n lainananto- ja lainanottopolitiikkaa perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen (23. heinäkuuta 2002) vuoksi komissio päätti, ettei se ota enää huomioon lainahakemuksia 30. kesäkuuta 1994 jälkeen. Viimeinen lopulliselle edunsaajalle osoitettu laina maksettiin marraskuussa 1996 ja viimeinen takaisinmaksuerä erääntyy vuonna 2003. 2.5. Jäljempänä esitetyt huomautukset perustuvat tilintarkastustuomioistuimen toimittamaan tarkastukseen, jonka kohteena olivat eräässä jäsenvaltiossa teräksen kuluttajille maksetut yleislainat (ks. kohta 2.12). Kyseisiä lainoja oli 31. joulukuuta 1996 mennessä maksettu yhteensä 284 miljoonaa ecua. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komissiossa atk-tiedostot, jotka koskivat 139:ää lopullisille edunsaajille maksettua lainaa, eli kaikki tarkastusajankohtana voimassa olleet lopullisille edunsaajille maksetut lainat ja toimitti tarkastuksia myös paikan päällä yhden rahoitusvälittäjän ja viiden yrityksen osalta. Kyseiset yritykset olivat saaneet lainaa 27,8 miljoonaa ecua. Hallintoa koskevat huomautukset 2.6. Komissio valvoo yhteisön teräksen käyttövelvoitteen noudattamista käyttäen apunaan teräsostoja koskevia tietoja. Tiedot eivät välttämättä vastaa todellisia kulutusmääriä, eikä tiedoista voida poimia erilleen mahdollisia muille (esimerkiksi saman ryhmän) yhtiöille tarkoitettuja ostoja. Komission olisi pitänyt lisäksi tarkistaa paikan päällä toimitettujen tarkastusten aikana kyseisten investointien yhteydessä toteutunut kulutus raaka-ainekirjanpidon ja teknisten tuotantotietojen avulla. 2.7. Tarkastuksissa, jotka toimitettiin paikan päällä viidessä yrityksessä (ks. kohta 2.5), tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksen, jossa kausiraporteissa ilmoitetut kulutusmäärät olivat huomattavasti suuremmat kuin tosiasialliset kulutusmäärät. Kyseisten viiden yrityksen kohdalla ei ollut todettavissa osoituksia siitä, että välittäjänä toimivat pankit olisivat millään tavoin tarkastaneet kulutusmääriä. Komissio puolestaan on suorittanut paikan päällä tarkastuksia ainoastaan kolmen edunsaajan osalta vuosina 1986-1996. 2.8. Näitä lainoja varten määritettyjen toiminnallisten periaatteiden (12) 1.1 kohdassa, joka koskee teollisuushankkeiden tukikelpoisuutta, esitetään, että valmiiseen tuotteeseen sisältyvän teräksen ostokustannusten on vastattava tiettyä vähimmäismäärää käytettyjen raaka-aineiden kokonaiskustannuksista (50 prosenttia), komponenttiostojen kokonaiskustannuksista (20 prosenttia) ja valmiin tuotteen myyntihinnasta (5 prosenttia). Kutakin hanketta koskevat prosenttiosuudet ilmoitetaan lainahakemuksessa. Yleislainojen sopimusehtojen mukaan rahoitusvälittäjät voivat myöntää lainoja ainoastaan sellaisille yrityksille, jotka täyttävät tukikelpoisuusehdot valmistuksessa käytettävän teräsmäärän osalta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien viiden tapauksen osalta oli kuitenkin todettavissa, että prosenttiosuudet oli jätetty välittäjäpankeissa tarkistamatta. Komission asiakirjoihin ei yleensä sisälly tositteita, joiden avulla prosenttiosuudet olisi mahdollista tarkistaa komissiossa. 2.9. Kolme tarkastetuista viidestä yrityksestä oli jättänyt täyttämättä sopimusvelvoitteensa, jotka koskivat teräksen kulutusta sekä koko määritetyn ajanjakson aikana että kunakin kyseisenä tilikautena. Komissio ei ole vastaavissa tapauksissa koskaan kehottanut maksamaan takaisin lainoja tai niiden osia ennen erääntymisaikaa, vaikka sopimusten mukaan komissio voisi menetellä näin. Teräksen vähimmäiskulutusta koskeva lauseke, joka on tämän rahoitusvälineen olennainen osa, menettää näin ollen kaiken uskottavuutensa, sillä edunsaajalle ei aiheudu seurauksia lausekkeen noudattamatta jättämisestä. 2.10. Tarkastuksessa käytiin läpi 139 atk-tiedostoa, jotka koskivat vuoden 1986 ja heinäkuun 1996 välisenä aikana myönnettyjä lainoja. Tarkastuksessa todettiin, että 38 tapauksessa edunsaajayritysten ilmoituksista kävi ilmi, että kulutetut teräsmäärät olivat sopimuksissa edellytettyjä määriä pienemmät. Komissio ei ollut toteuttanut toimenpiteitä tämän säännönvastaisuuden vuoksi. Vaikuttavuutta koskevat huomautukset 2.11. Näitä lainoja koskevien toiminnallisten periaatteiden mukaan hankkeiden tuloksena on oltava teräksen kulutuksen kasvu (tai ennallaan pysyminen, mikäli kyseessä on rakenneuudistus). Kulutukselle ei kuitenkaan aseteta absoluuttista tai suhteellista vähimmäismäärää lainojen suuruuteen nähden. Paikan päällä tarkastettujen yritysten joukossa oli yritys, joka kuluttaa terästä vain 2 000 tonnia vuodessa ja investoi 3,2 miljoonaa ecua (1 600 ecua tonnia kohden), ja yritys, joka kuluttaa yli 320 000 tonnia investoidun määrän ollessa 11 miljoonaa ecua (35 ecua tonnia kohden). On selvää, että käytettyihin taloudellisiin resursseihin nähden jälkimmäinen investointi on vaikuttavuudeltaan parempi. Komission olisi pitänyt vahvistaa asiassa sovellettavat tarkat tukikelpoisuusperusteet ja määrittää raja, jonka alittavat hankkeet katsottaisiin pyydettyyn lainaan nähden vaikuttavuudeltaan riittämättömiksi. 2.12. Ainoastaan italialaiset yritykset ovat hyötyneet näistä lainoista. Lainojen maksun yhteydessä yrityksille suoritettiin Italian valtionkassasta avustus, joka kattoi osittain kurssiriskin. On osoittautunut, että muissa jäsenvaltioissa nämä lainat - joihin ei liity vastaavaa valtionapua - eivät ole herättäneet tarpeeksi kiinnostusta mahdollisten edunsaajien keskuudessa. 2.13. Tämän rahoitusvälineen käyttöönottovuoden 1986 jälkeen komissio ei ole kertaakaan arvioinut välineen vaikuttavuutta. Arvioinnista olisi kuitenkin ollut hyötyä päätettäessä rahoitusvälineen säilyttämisestä tai lakkauttamisesta tai parantamisesta. Arvioinnin avulla olisi epäilemättä ollut mahdollista saada esille tekijöitä, joiden mukaan vaikuttavuus on reaalitasoa suurempi tai pienempi (esimerkiksi yritysten toimialan tai koon mukaan, jäsenvaltioittain tai sen mukaan, ovatko lainat suoria vai epäsuoria). Sopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla myönnetyt korkotuetut lainat 2.14. EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla myönnettyihin lainoihin liittyy korkotukia. Korkotuet myönnetään edunsaajayrityksissä lainan maksua seuraavien kolmen vuoden aikana syntyvien ja sen jälkeen kahden vuoden ajan säilyvien työpaikkojen määrän perusteella. Mikäli näitä ehtoja ei täytetä, puuttuvia työpaikkoja vastaava korkotuki katsotaan koko jakson ajalta väärin perustein myönnetyksi ja liikaa maksetut summat peritään takaisin edunsaajalta. Sopimuksen noudattamatta jättämiseen liittyvä seuraamus toimii siis takautuvasti. 2.15. Komission toimivaltaiset yksiköt valvovat ehtojen noudattamista käyttäen apunaan toteutusta koskevia edunsaajayritysten kertomuksia, joiden toimittamisesta huolehtivat välittäjäpankit. Näiden kertomusten - joihin ei 1. lokakuuta 1996 mennessä ollut liitetty tositeaineistoa - laatijoina ovat itse edunsaajat, jotka eivät luonnollisestikaan halua menettää jo saamiansa korkotukia, ja kertomusten välittäjinä olevat pankit eivät halua hankaloittaa asiakassuhteitaan. Näin ollen on vaarana, että kertomukset eivät vastaa todellisuutta. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnit 2.16. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnit tehtiin vuoden 1995 lopussa ja vuoden 1996 alussa Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Tuolloin todettiin, että väärin perustein myönnettyjen korkotukien prosenttiosuudet (14 prosenttia vuoden 1995 lopussa ja 35,5 prosenttia vuoden 1996 alussa) olivat tarkastettuihin määriin nähden suuret (ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus vuodelta 1995, kohdat 2.16 ja 2.17). 2.17. Vuotta 1995 koskevan kertomuksen jälkeen tilintarkastustuomioistuin teki vuoden 1996 lopussa ja vuoden 1997 alussa tarkastuskäyntejä Saksaan ja Italiaan. Myös näissä tarkastuksissa havaittujen säännönvastaisuuksien prosenttiosuudet olivat huomattavat. Tarkastukseen valituissa tapauksissa ei voitu havaita ennalta erityisiä riskejä eli tilanne oli sama kuin vuoden 1995 kertomuksessa esitetyissä tarkastuksissa. Ottaen huomioon korkotukijärjestelyn erityispiirteet (porrastus viiden vuoden ajalle, kolmena eränä suoritettava maksu, ehtojen laiminlyönnistä aiheutuvan seuraamuksen takautuva vaikutus) tilintarkastustuomioistuin valitsi tarkastettavat kohteet käyttämällä perusjoukkona kaikkia sellaisia tapauksia, joissa jompikumpi ehdoista oli määräajaltaan kulunut umpeen, ja tarkastelemalla tuolloin kyseisten tapausten koko kestoaikaa. 2.18. Saksassa tarkastukset koskivat yhtä rahoitusvälittäjää, kahdeksaa edunsaajayritystä sekä yhteensä 1 284 499 ecun suuruista korkotukimäärää. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusteella EHTY:n tukea oli pienennettävä 238 000 eculla eli 18,5 prosentilla koko tarkastetusta määrästä. Tapaukset, joissa korkotuille asetetut ehdot eivät täyttyneet, koskivat kolmea edunsaajaa. 2.19. Italiassa tarkastukset koskivat kahta rahoitusvälittäjää, 20:tä edunsaajayritystä sekä yhteensä 1 024 366 ecun suuruista korkotukimäärää. Tällä kertaa seurauksena oli 262 666 ecun suuruinen korjaus alaspäin, mikä vastaa 25,6:ta prosenttia koko tarkastetusta määrästä; korkotukien ehdot olivat jääneet täyttymättä kahdessatoista edunsaajayrityksessä. 2.20. Näiden tarkastusten aikana kävi lukuisten toteuttamista koskevien kertomusten osalta ilmi, että ilmoitettu perustettujen työpaikkojen määrä poikkesi todellisuudessa syntyneiden työpaikkojen määrästä. Nämä tulokset osoittavat todeksi järjestelmien heikkoudet, jotka tilintarkastustuomioistuin on tuonut esiin vuosikertomuksissaan vuosilta 1993 ja 1995. Viime vuoden prosenttiosuuksien tapaan edellä mainittuja prosenttiosuuksia ei voida nytkään yleistää koskemaan kaikkia korkotukia, sillä tarkastettujen tapausten määrä on suhteellisesti katsottuna liian pieni. Vuonna 1996 toteutetut komission toimenpiteet 2.21. Kyseiselle rahoitusvälineelle ominaisten riskien vuoksi tilintarkastustuomioistuin ilmoitti vuosikertomuksessaan vuodelta 1995, että tilanteeseen oli saatava pikainen korjaus. Komissio onkin sittemmin suorittanut uudet maksunsa siten, että ne eivät enää perustu pelkästään syntyneiden työpaikkojen määrästä annettuihin edunsaajien ilmoituksiin, vaan maksut suoritetaan vasta sen jälkeen, kun on lisäksi saatu edunsaajayritysten virallisten tilintarkastajien vahvistamat toteutusta koskevat kertomukset tai muut asiakirjat, joiden avulla voidaan varmistaa ilmoitettujen lukujen paikkansapitävyys. 2.22. Näitä uusia valvontatoimenpiteitä alettiin soveltaa lokakuussa 1996. Tämän vuoksi niiden piiriin kuului vain 7 miljoonaa ecua eli 20 prosenttia vuonna 1996 suoritetuista yhteensä 34 miljoonan ecun maksuista. Vuoden 1996 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana toteutuneet yhteensä 27 miljoonan ecun maksut suoritettiin samoin ehdoin kuin vuonna 1995, joten on vaarana, että niissä esiintyy samanlaisia säännönvastaisuuksia. Komission tarkoituksena on tarkastaa paikan päällä vuonna 1997 noin 150 maksua tammikuun ja syyskuun 1996 välillä suoritetuista maksuista; nämä maksut vastaavat yli 50 000 ecun korkotukea, kun kaikki erät otetaan huomioon. 2.23. Näiden lisätarkastusten tulosten avulla pystytään saamaan selville mahdollisia säännönvastaisuuksia ja käynnistämään takaisinperintä. Tulokset ovat kuitenkin saatavilla niin myöhään, ettei niitä voida ottaa huomioon tässä kertomuksessa. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin tuo uudelleen esille näkemyksensä, jonka perusteella se esitti huomautuksen varainhoitovuotta 1995 koskevassa tarkastuslausumassa (DAS). Vuodeksi 1997 suunnitellut komission toimenpiteet 2.24. Komissio arvioi, että asiaankuuluviin tositteisiin perustuva ja kaikkien maksujen osalta suoritettava järjestelmällinen tarkastus, joka otettiin käyttöön vuoden 1996 viimeistä vuosineljännestä varten, on edunsaajien kannalta liian hankala. Edunsaajien on itse asiassa toimitettava lisäasiakirjoja, joista ei ole ennalta sovittu. Pienten korkotukimäärien kohdalla tämä uusi vaatimus aiheuttaa joskus suhteettoman suuren hallinnollisen lisätyön. Tästä syystä komissio päätti, että asiakirjoihin perustuvia tarkastuksia tehdään ainoastaan silloin, kun myönnetty korkotuki on yli 50 000 ecua. Lisäksi paikalla toimitettavia tarkastuksia toteutetaan seuraavissa neljässä tapauksessa: - korkotuen ollessa yli 50 000 ecua, jos saadut asiakirjat ovat riittämättömät, epätäydelliset tai ristiriitaiset - korkotuen ollessa alle 50 000 ecua satunnaisotannan perusteella - hankalien tapausten ratkaisemiseksi - rahoitusvälittäjän pyytäessä tarkastusta. 2.25. Tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan komission suosittelema ratkaisu vaikuttaa järkevältä, sillä tarkastusten laajuuden vuoksi kustannukset olisivat suhteellisesti liian suuret. Tämä ongelma olisi pitänyt ottaa huomioon jo rahoitusvälineen kehittämisvaiheessa: on toimittava siten, että tukikelpoisuuden ehtojen noudattaminen voidaan tarkastaa suhteellisen vähäisin voimavaroin. Tukikelpoisuus henkilöstön siirtyessä uuden omistajan palvelukseen 2.26. Toiminnallisten periaatteiden (13) mukaan tukikelpoisia ovat tapaukset, joissa perustetaan pysyviä työpaikkoja tai säilytetään hiili- ja teräsalalla toteutettujen investointihankkeiden yhteydessä olemassa olevat työpaikat tilanteissa, joissa ne ovat vakavasti uhattuna. Näin ollen tapaukset, joissa henkilöstö siirtyy uuden omistajan palvelukseen yritysoston tai yksityistämisen yhteydessä, ovat tukikelpoisia yksinomaan hiili- ja teräsalalla. 2.27. Siirtymiset, jotka tapahtuivat hiili- ja teräsalan ulkopuolella entisen Saksan demokraattisen tasavallan yritysten yksityistämisen yhteydessä, on vuodesta 1990 alkaen hyväksytty tukikelpoisiksi. Tällaisesta poikkeuksesta ei ole kuitenkaan koskaan tehty päätöstä toimivaltaisella tasolla. Näin ollen kaikki korkotuet, jotka on osoitettu uusissa Saksan osavaltioissa toteutuneita henkilöstön siirtymisiä varten, on myönnetty väärin perustein. Myönnettyjä määriä ei kuitenkaan voida periä takaisin edunsaajilta, sillä hallinnoinnista vastaavat komission yksiköt ovat katsoneet nämä työpaikat tukikelpoisiksi lainahakemusten hyväksymisen yhteydessä. EHTY:n korkotuet yhdistettynä pk-yrityksille tarkoitetun lainajärjestelmän korkohyvityksiin 2.28. Neuvoston päätöksen 94/217/EY (14) mukaisesti komissio myöntää korkohyvityksiä lainoille, joita Euroopan investointipankki (EIP) antaa pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset) väliaikaisen lainajärjestelmänsä puitteissa. Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti itse asiassa EIP:tä varaamaan miljardi ecua pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen (pk-yrityksille tarkoitettu lainajärjestelmä) (15). 2.29. Näiden viideksi vuodeksi myönnettyjen korkohyvitysten tarkoituksena on pienentää kahdella prosentilla vuodessa niiden lainojen korkoa, jotka EIP myöntää kyseisestä miljardin ecun määrästä. Myönnettyjen korkotuettujen lainojen enimmäismäärä on 30 000 ecua, mikä tarkoittaa 3 000 ecun korkohyvitystä perustettua työpaikkaa kohden. 2.30. Tällä rahoitusvälineellä on paljon yhtäläisyyksiä EHTY:n rakennemuutoslainojen kanssa, kun ajatellaan rahoitusvälineen tarkoitusta (työpaikkojen perustaminen), luonnetta (korkotuki) ja yleisiä tukikelpoisuusehtoja (työpaikat on perustettava tietyn ajan kuluessa, niiden on liityttävä investointeihin, jotka rahoitetaan osittain lainavaroin, ja ne on säilytettävä määrätyn ajan). 2.31. EIP:n lainoihin liittyvien korkohyvitysten hallinnointi on annettu EIP:n tehtäväksi. EIP käyttää korkohyvitysten jakamiseen rahoitusvälittäjiä (pankkeja), jotka toimittavat korkohyvitykset edunsaajille paikallisten toimipisteidensä kautta. EHTY:n korkotukien hallinnoinnista puolestaan vastaavat komission toimivaltaiset yksiköt niiden tietojen perusteella, joita kyseiset yksiköt saavat lainojen jakamisesta huolehtivilta rahoitusvälittäjiltä. 2.32. Komissio ja EIP ovat tehneet sopimuksen pk-yrityksille tarkoitetusta lainajärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen mukaisesti. Sopimuksessa kielletään kyseisten lainojen yhdistäminen muuhun korkotuettuun lainaan, ja varsinkaan EHTY:n myöntämään lainaan. Näin halutaan estää tilanne, jossa samojen työpaikkojen perustamisen yhteydessä saadaan unionilta kaksi kertaa korkotukea. Mikäli yritykselle on myönnetty nämä molemmat korkotuetut lainat, sopimuslausekkeen noudattamisesta voidaan varmistua ainoastaan tekemällä jälkitarkastuksia molemmista lainoista siinä tarkastusvaiheessa, kun asiakirjat käydään läpi. Jos kaksi eri rahoitusvälittäjää on myöntänyt kyseiset lainat, tätä jälkitarkastusta ei voida tehdä rahoitusvälittäjien tasolla, sillä tarkastus edellyttää, että molempien lainojen asiakirja-aineisto on käytettävissä; pankkien välisen kilpailun ja pankkisalaisuuden vuoksi aineistoja on kuitenkin mahdoton saada käyttöön. Tarkastus voi olla tehoton, vaikka rahoitusvälittäjiä olisi vain yksi; tämän tilintarkastustuomioistuin on todennut EHTY:n varainhoitovuotta 1995 koskevassa kertomuksessaan, ja komissio on myöntänyt asian (ks. tämän kertomuksen kohdat 2.21 ja 2.24). 2.33. Jotta varmistuttaisiin päällekkäisiä korkotukilainoja koskevan kiellon noudattamisesta, molempien rahoitusvälineiden tarkastus on koordinoitava, mikä voidaan tehdä ainoastaan yhteisön tasolla. Koska lopullinen vastuu kuuluu molemmissa tapauksissa komissiolle ja koska komissiolla on periaatteessa käytettävissään kaikki tarvittavat tiedot EHTY:n lainoista, olisi aiheellista ottaa käyttöön menettely, jossa välitettäisiin saman tyyppisiä tietoja pk-yritysten lainajärjestelmän korkohyvityksistä; tällä tavoin olisi mahdollista verrata tietoja. Pk-yrityksille tarkoitetussa järjestelmässä vastaavat työpaikat on perustettava ennen 31. joulukuuta 1996, ja edunsaajien on esitettävä korkohyvityksiä koskevat pyynnöt viimeistään 30. kesäkuuta 1997; näin ollen menettely on otettava käyttöön mitä pikimmin. Käyttämättä jääneet maksusitoumukset 2.34. Korkotukia koskevia, käyttämättä jääneitä maksusitoumuksia oli 31. joulukuuta 1996 yhteensä 332 miljoonaa ecua. Niin sanottuja oikeudellisia sitoumuksia oli tästä määrästä 222 miljoonaa ecua, ja niin sanottujen lopullisten sitoumusten osuus oli 110 miljoonaa ecua. 2.35. Oikeudellisista sitoumuksista on olemassa komission päätös, mutta ne eivät muodosta mitään peruuttamatonta sopimusvelvoitetta kolmanteen osapuoleen nähden. Niitä voidaan pitää varalla olevina korkotukina, jotka vastaisuudessa sidotaan lopullisesti. Lopullisia sitoumuksia niistä tulee vasta sen jälkeen, kun laina(t) on maksettu lopullisille edunsaajille. Siitä hetkestä lähtien sitoumukset ovat velka, joka EHTY:n on maksettava seuraavien viiden vuoden kuluessa edellyttäen, että edunsaajat täyttävät vaaditut ehdot. 2.36. Komissio ei enää 1. heinäkuuta 1997 jälkeen voi myöntää uusia korkotukia. Komissiolla on näin ollen ainoastaan vuoden 1997 ensimmäinen puolisko aikaa sitoakseen olemassa olevat 222 miljoonan ecun oikeudelliset sitoumukset lopullisesti. Tähän summaan on vuoden 1997 talousarvion mukaan määrä lisätä 7 miljoonaa ecua. Mainittakoon vertailun vuoksi, että varainhoitovuonna 1996 muuttui lopullisiksi 21 miljoonan ecun verran oikeudellisia sitoumuksia. Korkotukien takaisinperintä 2.37. Kun komissio havaitsee, että perustettujen tai säilytettyjen työpaikkojen määrä on sopimuksessa tarkoitettua määrää pienempi, se tarkistaa vastaavia korkotukia alaspäin. Käytännössä tämä tapahtuu niin, että mahdolliset myöhemmät maksut lasketaan uudelleen tai tarvittaessa peritään jo suoritetut maksut takaisin kokonaan tai osittain. Takaisinmaksua koskeva kehotus edellyttää saatavan toteamista. 2.38. Korkotukiin liittyvien saatavien kokonaismäärä oli 31. joulukuuta 1996 noin 10 miljoonaa ecua. Tämä luku vastaa maksukehotuksia, joista yli puolet on annettu vuosina 1994 ja 1995; vanhimmat kehotukset ovat vuodelta 1991. Komission on parannettava seurantajärjestelmäänsä, jotta näiden tapausten takaisinperintää voitaisiin nopeuttaa. 2.39. Erään paikalla toimitetun tarkastuksen aikana tilintarkastustuomioistuin totesi, että kaksi vuodelta 1994 olevaa saatavaa olivat edelleen maksamatta vuonna 1997 ja että komissio ei ollut antanut niistä uutta maksukehotusta kyseisille yrityksille. Toisen saatavan kohdalla kävi ilmi, että velallinen oli tehnyt konkurssin jo vuonna 1994. Rahoitusvälittäjä oli tietoinen konkurssista, mutta oli vastoin sopimusvelvoitteitaan jättänyt ilmoittamatta asiasta komissiolle. Toisaalta EHTY:n taseessa olevien saatavien joukossa on tapauksia, joita ei saada perityksi takaisin esimerkiksi kyseisten velallisten konkurssin takia. 2.40. Takaisinperittävien korkotukien seuranta- ja perintäjärjestelmän puutteet vaikuttavat myös kirjanpitoon. Tässä suhteessa komissio noudattaa erittäin varovaista käytäntöä, sillä kaikista kirjatuista saatavista on tehty kirjanpitoon 100 prosenttia kattava varaus, ja kirjaus tuottoihin tehdään vasta sitten, kun saatavasummat on saatu. Jos komissio kuitenkin toteaa saatavatapauksia asianmukaisesti seuratessaan, että takaisinperittävää korkotukea ei tulla koskaan maksamaan, sen on poistettava vastaava saatava EHTY:n taseesta. Loppupäätelmät 2.41. EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan 2 kohdan nojalla myönnettyjen, teräksen kulutukseen liittyvien yleislainojen tarkoituksena on edistää yhteisön teräksen kulutusta. Kulutusta koskevan sopimuslausekkeen soveltamista varten ei ole kuitenkaan olemassa tarkkoja perusteita (ks. kohta 2.11). Kulutuksen valvonta on puutteellista (ks. kohta 2.6) ja rajoittuu edunsaajien ilmoittamiin lukuihin (ks. kohdat 2.7 ja 2.8). Erityisesti mainittakoon, että seurauksia ei aiheudu tapauksissa, joissa sopimuslausekkeen ehtojen todetaan jääneen täyttymättä (ks. kohta 2.9). 2.42. Nämä lainat ovat lisäksi herättäneet edunsaajien keskuudessa kiinnostusta ainoastaan Italiassa, sillä siellä myönnettiin lainojen yhteydessä valtionapua (ks. kohta 2.12). Komissio ei ole arvioinut näiden lainojen vaikuttavuutta (ks. kohta 2.13). 2.43. EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla myönnettyihin lainoihin liittyvien korkotukien osalta vuoden 1996 tilanne vastasi tilannetta, jota tilintarkastustuomioistuin arvosteli varainhoitovuodelta 1995 antamassaan kertomuksessa (ks. tämän kertomuksen kohdat 2.20 ja 2.23). Parannusta on kuitenkin saatu aikaan: vuoden 1996 viimeisestä vuosineljänneksestä alkaen on toteutettu valvontatoimenpiteitä (ks. kohta 2.21) ja vuonna 1997 on määrä toimittaa tarkastuksia (ks. kohta 2.24). 2.44. Kyseisten korkotuettujen lainojen osalta tilintarkastustuomioistuin totesi tukikelpoisuutta koskevan ongelman: Saksan uusissa osavaltioissa tapahtuneiden yksityistämisten yhteydessä henkilöstön siirtymiset on katsottu uusien työpaikkojen perustamiseksi. Komission yksiköt ovat hyväksyneet tämän käytännön, vaikka se on säännösten vastainen (ks. kohdat 2.26 ja 2.27). 2.45. Euroopan unioni myöntää korkohyvityksiä Kööpenhaminassa sovitun, pk-yrityksille tarkoitetun lainajärjestelmän perusteella. Pk-yrityksille suunnattu järjestelmä on monessa suhteessa samanlainen kuin EHTY:n rakennemuutostuki. Molempien rahoitusvälineiden tarkoituksena on edistää työpaikkojen perustamista, ja vaarana onkin, että saman syntyneen työpaikan osalta myönnetään "säännösten vastaisesti" kahteen kertaan korkotukea. Ainoastaan järjestämällä asianmukainen tarkastus komission tasolla olisi mahdollista välttää tämä riski ja korjata tilanne (ks. kohdat 2.28 2.33). 2.46. EHTY:n korkotukiin liittyvät oikeudelliset sitoumukset ovat nähtävästi liian suuret, kun otetaan huomioon, että 1. heinäkuuta 1997 lähtien niitä ei voi enää muuttaa lopullisiksi sitoumuksiksi (ks. kohdat 2.34 2.36). Lisäksi takaisinperittäviä korkotukia on seurattava huomattavasti entistä tarkemmin ja vastaavat saatavat on poistettava taseesta heti, kun osoittautuu, ettei niitä saada perityksi takaisin (ks. kohdat 2.37-2.40). KOLMAS LUKU EHTY:Ä KOSKEVA TARKASTUSLAUSUMA 3.1. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) tilit EHTY:n perustamissopimuksen 45 c artiklan mukaisesti antaakseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. 3.2. Kyseisillä tileillä tarkoitetaan 31. joulukuuta 1996 päivättyä EHTY:n tilinpäätöstä, joka on laadittu komission vastuulla ja julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (16). 3.3. Kertomuksessaan EHTY:n tilinpäätöksestä 31 päivänä joulukuuta 1996 (17), joka vastaa tilien luotettavuudesta annettavaa tarkastuslausumaa ja joka julkaistaan yhdessä kyseisen tilinpäätöksen kanssa, tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tilinpäätös "antaa oikean kuvan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön varoista ja taloudellisesta tilanteesta 31 päivänä joulukuuta 1996 sekä yhteisön toiminnan tuloksesta samana päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta". 3.4. EHTY:n varainhoitovuotta 1996 koskevien tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut kansainvälisellä tasolla yleisesti hyväksytyn tilintarkastuskäytännön mukaisesti. Työssään tilintarkastustuomioistuin on tukeutunut ennen kaikkea järjestelmien tarkastuksiin ja suorittamiinsa testeihin. 3.5. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta on kaiken kaikkiaan varmistuttu riittävästi. 3.6. Asettamatta kyseenalaiseksi edellä esitettyä tilintarkastustuomioistuin kiinnittää huomiota siihen, että EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla myönnettyjen lainojen korkotukijärjestelmässä on tukikelpoisuusperusteisiin liittyviä riskejä. Näiden riskien olemassaolo havaittiin konkreettisesti paikalla tehtyjen, varainhoitovuoden 1996 menoihin kohdistuneiden tarkastusten yhteydessä, sillä tarkastuksissa ilmeni useita sisältövirheitä (18) (ks. kohdat 2.17-2.20). Niiden kokonaismäärää ei kuitenkaan voitu määrittää. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 12.-13. marraskuuta 1997 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernhard FRIEDMANN Presidentti (1) Neuvoston direktiivi 89/647/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989, luottolaitosten vakavaraisuussuhteesta (EYVL L 386, 30.12.1989, s. 14). (2) Neuvoston direktiivi 92/121/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1992, luottolaitosten suurten riskikeskittymien valvonnasta ja tarkastamisesta (EYVL L 29, 5.2.1993, s. 1). (3) EHTY:n varainhoitovuotta 1994 koskeva vuosikertomus (EYVL C 329, 7.12.1995, s. 3). EHTY:n varainhoitovuotta 1995 koskeva vuosikertomus (EYVL C 377, 13.12.1996, s. 3). Nämä rajoitukset koskevat EHTY:n sitoumuksia yhden ja saman osapuolen (asiakkaan tai asiakasryhmän) kanssa: - yhden ainoan kolmannen osapuolen kanssa tehtyjen sitoumusten kokonaismäärä saa olla enintään 25 prosenttia EHTY:n omien varojen määrästä, - "suurten riskikeskittymien" kokonaismäärä saa olla enintään 800 prosenttia samaisista omista varoista. "Suuri riskikeskittymä" on kyseessä silloin, kun yhden ainoan kolmannen osapuolen kanssa tehtyjen sitoumusten kokonaismäärä on vähintään 10 prosenttia mainituista omista varoista. (4) Neuvoston direktiivi 93/6/ETY, annettu 15 päivänä maaliskuuta 1993, sijoituspalveluyritysten ja luottolaitosten omien varojen riittävyydestä (EYVL L 141, 11.6.1993, s. 1). (5) Neljäs neuvoston direktiivi, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1978, perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä (78/660/ETY) (EYVL L 222, 14.8.1978). (6) Neuvoston direktiivi 86/635/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1986, pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä (EYVL L 372, 31.12.1986). (7) Ks. EHTY:n tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 1996: lainojen kohdennetut varaukset (134 miljoonaa ecua, liitetietojen kohta 5.1) + takaisinmaksun laiminlyöneiden velallisten lainojen kohdennetut varaukset (47 miljoonaa ecua, liitetietojen kohta 8) + kertyneiden erääntymättömien korkojen varaukset (12 miljoonaa ecua, liitetietojen kohta 9). (8) Ensiluokkaisiksi vakuuksiksi katsotaan EU:n jäsenvaltioiden myöntämät tai vastaavat (jäsenvaltioiden julkisen sektorin laitosten ja teollisuusryhmittymien) takaukset sekä pankkitakaukset. (9) EHTY:n varainhoitovuotta 1993 koskeva vuosikertomus (EYVL C 346, 7.12.1994). (10) EHTY:n varainhoitovuotta 1995 koskeva vuosikertomus (EYVL C 377, 13.12.1996). (11) Otto- ja antolainauspolitiikan muutos EHTY:n perustamissopimuksen päättymisen vuoksi (EYVL C 175, 28.6.1994). (12) Lainat, joita voidaan myöntää EHTY:n perustamissopimuksen 54 artiklan toisen kohdan nojalla yhteisön teräksen kulutusta edistäviin investointeihin, toiminnalliset periaatteet (EYVL C 291, 31.10.1987). (13) EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklaan perustuvien rakennemuutoslainojen myöntämistä koskevat toiminnalliset periaatteet ja säännöt (EYVL C 188, 28.7.1990, s. 9). (14) Neuvoston päätös 94/217/EY, annettu 19 päivänä huhtikuuta 1999, yhteisön korkohyvityksistä Euroopan investointipankin pienille ja keskisuurille yrityksille väliaikaisen lainajärjestelmän puitteissa antamien lainojen osalta (EYVL L 107, 28.4.1994). (15) Pk-yrityksille tarkoitetut miljardi ecua kuuluvat kolmen miljardin summaan, jonka EIP lisäsi Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotuksesta väliaikaisen lainajärjestelmän viiden miljardin määrään. EIP perusti väliaikaisen lainajärjestelmän 10. helmikuuta 1993, Edinburghissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotuksesta. (16) EHTY:n tilinpäätös 31 päivältä joulukuuta 1996 (EYVL C 242, 8.8.1997). (17) Kertomus EHTY:n tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 1996 (EYVL C 242, 8.8.1997). (18) Tilintarkastustuomioistuimen menetelmäsanaston mukaisesti sisältövirheiksi luokitellaan sellaiset laillisuuteen ja asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet, joilla on suoria vaikutuksia niiden perustana oleviin toimiin liittyviin määriin. KOMISSION VASTAUKSET LUKU 2 EHTY:N LAINANANTOTOIMINTA JA KORKOTUET Sopimuksen 54 artiklan 2 kohdan nojalla myönnetyt lainat Hallintoa koskevat huomautukset 2.6. Kun tarkastukset tehdään teräsostojen perusteella, voidaan melko yksinkertaisesti varmistaa sekä teräksen määrä että sen alkuperä yhteisössä. Tämä ei aina ole mahdollista varastoihin perustuvassa teräksen kulutuksessa. Koska kyseiset yritykset eivät itse ole teräksen tuottajia, ostot ovat niille ainoa teräksen hankintatapa, ja koska kulutus on jatkuvaa, varastojen ja kulutuksen erojen katsotaan periaatteessa tasoittuvan pidemmällä aikavälillä. Pelkästään kaupallisia toimia koskevat lainahakemukset on lisäksi aina hylätty, joten 54 artiklan 2 kohdan nojalla on rahoitettu ainoastaan teollisia hankkeita. Jälkimmäisessä tapauksessa teräksen mahdollinen jälleenmyynti raaka-ainemuodossa (jolloin teräs hankitaan ja myydään edelleen jalostamattomana) on yleensä hyvin vähäistä eikä toteutetuissa tarkastuksissa ole paljastunut määrältään merkittävää jälleenmyyntiä. Komissio pyrkii kuitenkin seuraavissa paikallisissa tarkastuksissa täsmäyttämään tekniset tuotantotiedot ja teräksen ostomäärät. 2.7. Tarkastuskäynnit ovat koskeneet 16:ta lainaa kaikkiaan 147 lainasta. Tarkastusten yhteydessä tilintarkastustuomioistuin on ainoastaan yhdessä tapauksessa havainnut merkittäviä eroja kausikertomuksissa ilmoitetun kulutuksen ja todellisen kulutuksen välillä. Tämä rahoitusväline ei vaikuta talousarvioon. Lainoissa ei ole korkotukea, eikä EHTY:n globaalilainoja välittävien laitosten toiminnassa ole toistaiseksi ilmennyt puutteita. 2.8. Useimmat tässä yhteydessä mainitut lainat liittyvät valmistukseen, jossa teräs on lähestulkoon ainoa käytettävä raaka-aine. Kyseisen lainaehdon täyttymistä ei näin ollen tarvitse erityisesti tutkia. Tehdyissä tarkastuskäynneissä ei ole koskaan havaittu mainitun ehdon täyttämättä jättämistä. 2.9. Kyseisten kahden yrityksen osalta on todettu, että toteutuneen hankkeen seurauksena yhteisöteräksen vuotuinen kulutus on merkittävästi lisääntynyt aiempaan tilanteeseen verrattuna, joten lainojen tavoite on olennaisilta osin saavutettu. Kolmas yritys ei 31.12.1996 mennessä ole kyennyt kasvattamaan teräksenkulutustaan hanketta edeltävään tilanteeseen verrattuna, ja tarkasteltuaan kyseisen yrityksen tilannetta komissio on päättänyt vaatia lainan takaisinmaksua ennen sen erääntymistä. 2.9. ja 2.10. Kulutusta koskevan sopimuslausekkeen avulla voidaan arvioida, missä määrin yritys on saavuttanut kasvutavoitteensa. Jos annettua tavoitetta ei ole saavutettu, siitä ei välttämättä seuraa, että lainan yleistä tavoitetta ei myöskään olisi saavutettu. Jos yrityksen yhteisöteräksen kulutus on jäänyt sopimuksessa mainittua määrää pienemmäksi mutta silti kasvanut merkittävästi ja pysyvästi, komissio katsoo, että yleinen tavoite on saavutettu. Komission käyttämien tietojen perusteella voidaan sanoa, että EHTY:n yhteisrahoittamien hankkeiden ansiosta yritykset ovat useimmissa tapauksissa merkittävästi lisänneet yhteisöteräksen kulutustaan. Komissio on havainnut kymmenkunta lainahanketta, joissa kulutus ei ole kasvanut. Kyseisissä yrityksissä suoritetaan parhaillaan lisätutkimuksia, joiden perusteella komissio arvioi mahdollisten seuraamusten tarpeellisuutta. Lainojen takaisinmaksu (mahdollisine vahingonkorvauksineen) ennen niiden erääntymistä on ainoa mahdollinen seuraamus yritykselle, joka ei täytä sopimusvelvoitteitaan. Tällainen toimenpide voi horjuttaa yrityksen taloutta, minkä vuoksi sitä pitäisi käyttää vain erittäin vakavissa tapauksissa. Komissio ei ole toistaiseksi pitänyt tämän menettelyn soveltamista oikeutettuna tapauksissa, joissa kulutustavoitteiden saavuttamatta jättäminen on johtunut yrityksestä riippumattomista syistä (esim. kyseisten tuotteiden markkina-alueiden kriisi). Komissio on kuitenkin vuoden 1997 alusta käyttänyt seuraamuksena lainojen takaisinmaksua ennen niiden erääntymistä, jos kyseinen yritys ei ole lisännyt yhteisöteräksen kulutustaan mutta on kasvattanut yhteisön ulkopuolelta tulevan teräksen hankintaansa. Seuraamusta on käytetty myös silloin, kun yritys ei ole lisännyt yhteisöteräksen kulutustaan ja on havaittu, että toteutettu investointi ei luonteensakaan vuoksi voi kasvattaa teräksen jalostuskapasiteettia kyseisessä yrityksessä. Vaikuttavuutta koskevat huomiot 2.11. Komissio myöntää, että tätä rahoitusvälinettä suunniteltaessa tehokkuutta olisi saattanut parantaa kulutuksen (absoluuttisen tai suhteellisen) kasvun vähimmäismäärän käyttäminen. Rahoitusvälineen käyttö on sittemmin lopetettu, joten tilintarkastustuomioistuimen ehdotusta ei enää voida soveltaa. 2.12 2.13. Vaikka virallista arviointia ei ole tehty, rahoitusvälinettä on kuitenkin jatkuvasti arvioitu. Vuoden 1993 jälkeen komissio on tullut siihen tulokseen, että välineen teknisen luonteen ja korkotuen tai muiden etujen puuttumisen vuoksi sen laajamittainen käyttö olisi vaikeaa muissa maissa kuin Italiassa. Komissio ei ole viime aikoina millään tavoin rohkaissut tämän välineen käyttöä. Sopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla myönnetyt korkotuetut lainat Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskäynnit 2.16 2.20. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa kertomuksensa kohdassa 2.20, näitä havaintoja ei voida yleistää koskemaan kaikkia korkotukia. Tilintarkastustuomioistuin esitti jo vuotta 1995 koskevassa kertomuksessaan huomautuksia, joiden perusteella komissio on tarkastanut 208 satunnaisotannalla valittua lainaa. Nämä muodostavat edustavan joukon 1.7.1995-30.6.1996 myönnetyistä korkotuetuista lainoista. Kansainvälinen tilintarkastustoimisto on tarkastanut ja hyväksynyt otantamenetelmän (variable sampling), komission toteuttamien tarkastusten tulokset sekä niiden ekstrapoloinnin kaikkiin korkotukiin. Otokseen sisältyneiden maksujen kokonaismäärään suhteutettuna virhetasoksi todettiin 5,8 prosenttia. Tämä tulos voidaan ekstrapoloida, jolloin 95 prosentin todennäköisyydellä voidaan arvioida, että 1.7.1995-30.6.1996 myönnettyjen korkotuettujen lainojen virhetaso on 2,2-9,4 prosenttia. Vaikka tämä edustavasta otoksesta johdettu tulos ei olekaan yhtä huolestuttava kuin tilintarkastustuomioistuimen havainnot, komissio aikoo vahvistaa sisäistä tarkastusjärjestelmää sääntöjenvastaisuuksien vähentämiseksi. Vuonna 1996 toteutetut komission toimenpiteet 2.22. Tammikuusta syyskuuhun vuonna 1996 suoritetuissa maksuissa ilmenneiden sääntöjenvastaisuuksien määrää voidaan arvioida komission tarkastamasta edustavasta otoksesta johdettujen tulosten perusteella. Tällöin se olisi 5,8 prosenttia, ja määrää voitaisiin huomattavasti pienentää jälkeenpäin komission vuonna 1997 tekemien tarkastusten seurauksena. Tukikelpoisuus henkilöstön siirtyessä uuden omistajan palvelukseen 2.26-2.27. Komissio katsoo, että yksityistämiset, jotka valtion omistama Treuhandanstalt toteuttaa Saksan uusissa osavaltoissa, eivät ole täysin vertailukelpoisia länsimaisissa markkinatalouksissa tapahtuvien yksityistämisten kanssa. Saksassa on pyritty siirtymään keskitetystä suunnitelmataloudesta, jolle oli tyypillistä liiallinen alakohtainen integraatio, piilotyöttömyyden järjestelmällinen kätkeminen ja yritysten kuormittaminen sosiaalipalveluiden ja terveydenhuollon kaltaisilla julkisilla tehtävillä, kohti hajautettua markkinataloutta. Tällöin katsottiin, että työllisyyden säilyttäminen yksityistämisten avulla vastaa taloudelliselta vaikutukseltaan työpaikkojen luomista markkinataloudessa. Edellä mainittu koski ainoastaan Treuhandin ensisijaisia yksityistämisiä, lukuun ottamatta ostohintaa. Entisen Treuhand-yrityksen henkilöstön siirtyminen uuden omistajan palvelukseen katsottiin kuitenkin uusien työpaikkojen luomiseksi. Laitteiden nopeaa uudistamista tuettiin siten, että pääomamenot katsottiin tukikelpoisiksi investoinneiksi ainoastaan siinä määrin kuin ne ylittivät investoijan Treuhandille maksaman ostohinnan. Edellä mainittua menettelyä päätettiin soveltaa kaikkiin Treuhandin ensisijaisiin yksityistämisiin, joissa investoijat olivat jättäneet EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan mukaisen lainahakemuksen. Päätös ei edellyttänyt komission päätöstä, joten sen tekivät komission toimivaltaiset yksiköt. Komissio myöntää, että tätä komission yksiköiden välistä sopimusta ei ole täysin dokumentoitu. ETY:n korkotuet yhdistettynä pk-yrityksille tarkoitetun lainajärjestelmän korkohyvityksiin 2.28.-2.33. Komissio on pyytänyt EIP:a toimittamaan tiedot, jotka koskevat Kööpenhaminassa sovitun pk-yritysten lainajärjestelmän mukaisia korkohyvityksiä. Saatuaan nämä tiedot komissio tarkistaa, ettei samojen työpaikkojen luontiin myönnetä kaksinkertaisia korkotukia. Käyttämättä jääneet maksusitoumukset 2.34.-2.36. 220 miljoonan ecun maksusitoumukset jakautuvat noin 70 globaalilainaan ja edustavat komission potentiaalisia sitoumuksia. Maksusitoumusten tarkka määrä saadaan selville vasta, kun lainojen maksuun tarvittava aika on kulunut, eli vuoden 1998 alussa. Komissio on kuitenkin seurannut tarkkaan tilanteen kehittymistä, ja esityksessään varainhoitovuoden 1997 korjaavaksi toimintatalousarvioksi ja esityksessään varainhoitovuoden 1998 toimintatalousarvioksi [SEK(97)933 lopullinen, 29.5.1997] komissio on ottanut huomioon myös ne maksusitoumusten peruuntumiset, jotka johtuvat EHTY:n tuotantosuunnan muuttamispolitiikan päättymisestä. Komissio onkin arvioinut [SEK(97)933 lopullinen, kohta 2, s. 10], että tuotantosuunnan muuttamiseksi myönnettyjä globaalilainoihin osoitettuja maksusitoumuksia peruuntuu vähintään 140 miljoonan ecun arvosta vuosina 1997-1998. Vuodeksi 1997 on ennustettu näistä ensimmäistä 100 miljoonan ecun osuutta. Korkotukien takaisinperintä 2.38. Vuodesta 1994 vuoden 1997 heinäkuuhun on tehty yhteensä 34,3 miljoonan ecun arvosta korkotukien takaisinperintämääräyksiä. Näistä on peritty takaisin 16,2 miljoonaa ecua, ja 4,2 miljoonan ecun perintä on myöhemmin peruttu, kun asiaa koskeva riittävä kirjallinen aineisto on toimitettu. Lisäksi 1 miljoonaa ecua maksetaan useammassa erässä. Jäljelle jäävään 12,9 miljoonan ecun summaan sisältyy 2,5 miljoonaa ecua, joka koskee nyt selvitystilassa olevia edunsaajia (ks. kohta 2.40 jäljempänä). Komissio kehittää parhaillaan säännöllistä maksukehotusjärjestelmää maksamatta oleville saataville. 2.40. Komissio huolehtii siitä, että saatavat, joita ei voida periä takaisin, poistetaan taseesta heti kun on asianmukaisesti todettu, että takaisinperiminen on mahdotonta. Päätelmät 2.41. Komissio myöntää, että yhteisöteräksen kulutuksen kasvulle asetettu kynnysarvo olisi selkeyttänyt lainojen myöntämisperusteita. Komissio katsoo kuitenkin, että teräksen ostoihin perustuvat yksinkertaisemmat tarkastukset olivat riittäviä, ja perustelee tätä edellä kohdassa 2.6 antamallaan vastauksella. Komission mielestä tähän mennessä toteutetut tarkastukset, jotka ovat koskeneet 11:tä prosenttia lainoista, eivät ole heikentäneet yritysten toimittamien tietojen yleistä luotettavuutta. Vuoden 1997 alusta alkaen komissio on määrännyt seuraamuksia tietyille yrityksille ja vaatinut niille myönnettyjen lainojen takaisinmaksua ennen lainojen erääntymistä. Tämä toimenpide koskee vain kaikkein vakavimpia tapauksia, eli kolmea rahoitusvälittäjien myöntämää ja yhtä suoraan myönnettyä lainaa. Kohtiin 2.9 ja 2.10 annetuissa vastauksissa esitetyistä syistä toimenpidettä ei ole käytetty yleisesti kaikkiin niihin tapauksiin, joissa yhteisöteräksen kulutus on ollut sovittua vähäisempää. 2.44. Koska siirryttäessä suunnitelmataloudesta markkinatalouteen yksityistämisillä on voitu säilyttää työpaikkoja, komissio on pitänyt tätä tukikelpoisena työpaikkojen luontina. 2.45. Komissio on pyytänyt EIP:a toimittamaan tiedot, jotka koskevat pk-yritysten lainajärjestelmän korkotukia. Saatuaan nämä tiedot komissio varmistaa, ettei saman työpaikan luomista varten myönnetä kaksinkertaista korkotukea. 2.46. Lopullisia maksusitoumuksia tehdään vuoden 1998 alkupuolelle asti, jolloin lainojen maksatusta varten tehtävät varojen lopulliset maksatukset jätetään. Käyttämättä jääneet oikeudelliset sitoumukset peruutetaan kahdessa erässä: ensimmäiset vuoden 1997 lopulla ja toiset vuoden 1998 alkupuolella. Takaisin perittäviä korkotukia varten ollaan parhaillaan luomassa säännöllistä maksukehotusjärjestelmää. LUKU 3 EHTY:Ä KOSKEVA TARKASTUSLAUSUMA 3.6. Komissio on ottanut käyttöön soveltuvat tarkastusmenettelyt ja -välineet, ja toteutettu tilastollinen otantatutkimus osoittaa, että virheriski on vähäinen. Komissio jatkaa kuitenkin hallintomenettelyjensä kehittämistyötä (vrt. laaja selvitys kohdissa 2.16 2.20).