EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1889/2006,

annettu 20 päivänä joulukuuta 2006,

demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskevasta rahoitusvälineestä

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, JOTKA

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan 1 kohdan ja 181 a artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Yhteisön ulkoisen avun tehostamiseksi ja sen tekemiseksi avoimemmaksi avun suunnittelulle ja toimitukselle ehdotetaan uusia puitteita. Heinäkuun 17 päivänä heinäkuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1085/2006 (2) perustetaan liittymistä valmisteleva tukiväline ehdokasmaille ja mahdollisille ehdokasmaille annettavaa yhteisön apua varten. Lokakuun 24 päivänä heinäkuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1638/2006 (3) perustetaan Euroopan naapuruuspoliittinen kumppanuusväline, joka on Euroopan naapuruuspolitiikkaa suoraan tukeva väline. Joulukuun 20 päivänä heinäkuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1889/2006 (4) perustetaan kehitysyhteistyön rahoitusväline 20 päivänä heinäkuuta 2006 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1889/2006 (4) perustetaan teollistuneiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusväline. Marraskuun 15 päivänä heinäkuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1717/2006 (5) perustetaan vakautusväline, josta annetaan apua kriisitilanteissa ja syntymässä olevissa kriiseissä sekä erityisten maailmanlaajuisten ja alueiden välisten uhkien ilmetessä. Tällä asetuksella perustetaan demokratian ja ihmisoikeuksien maailmanlaajuista edistämistä koskeva eurooppalainen rahoitusväline (Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen väline), jota voidaan käyttää ilman kolmannen maan hallituksen tai muiden julkisten viranomaisten suostumusta.

(2) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti unioni perustuu jäsenvaltioille yhteisiin vapauden, kansanvallan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiseen sekä oikeusvaltion periaatteisiin.

(3) Demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen, edistäminen, kehittäminen ja lujittaminen on yksi yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan sekä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa harjoitettavan taloudellisen, teknisen ja rahoitusyhteistyön ensisijaisista tavoitteista (6). Sitoutuminen demokraattisten periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, edistämiseen ja suojelemiseen on yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden sopimussuhteiden olennainen osa (7).

(4) Rahoitusvälineellä edistetään neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission kehityspolitiikkaa koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta 20 päivänä joulukuuta 2005 antaman yhteisen julkilausuman (8) tavoitteita. Yhteisessä julkilausumassa korostetaan, että ”köyhyyden vähentämiseksi ja kestävän kehityksen kannalta on olennaista edistyä ihmisoikeuksien suojelussa, hyvässä hallintotavassa ja demokratisoinnin alalla”, mikä edesauttaa vuosituhannen kehitystavoitteiden toteuttamista.

(5) Koska kehityspolitiikkaa koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta annetussa yhteisessä julkilausumassa vahvistettiin, että sukupuolten tasa-arvon ja naisten oikeuksien edistäminen on perusoikeus ja sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen liittyvä kysymys sekä väline, joka auttaa kaikkien vuosituhattavoitteiden toteuttamisessa sekä Kairon toimintaohjelman ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanossa, asetuksessa kiinnitetään paljon huomiota sukupuolten tasa-arvoon.

(6) Rahoitusvälineellä edistetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 1 kohdan ja Euroopan unionin suuntaviivojen mukaisesti unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteen saavuttamista eli demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen kehittämistä ja lujittamista.

(7) Yhteisön panos demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen kehittämiseen ja lujittamiseen perustuu kansainvälisessä ihmisoikeuslaissa vahvistettuihin yleisperiaatteisiin ja muihin Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa tehtyihin ihmisoikeusvälineisiin sekä asiaankuuluviin alueellisiin ihmisoikeusvälineisiin.

(8) Demokratia ja ihmisoikeudet liittyvät erottamattomasti toisiinsa. Perusvapauksiin kuuluvat sananvapaus ja yhdistymisvapaus ovat poliittisen moniarvoisuuden ja demokratiakehityksen edellytyksiä, kun taas demokraattinen valvonta ja vallanjako ovat olennaisia riippumattoman oikeuslaitoksen ja oikeusvaltioperiaatteen kannalta, ja näitä puolestaan tarvitaan ihmisoikeuksien suojelemiseksi.

(9) Ihmisoikeuksia tarkastellaan yleismaailmallisesti hyväksyttyjen kansainvälisten normien valossa, mutta demokratia on myös nähtävä sisältä päin kehittyvänä, yhteiskunnan kaikille osa-alueille ulottuvana prosessina, jonka puitteissa eri instituutioiden, etenkin kansallisten demokraattisten parlamenttien, tehtävänä on varmistaa kansalaisten mahdollisuudet osallistumiseen ja edustukseen sekä päätöksentekijöiden vastuullisuus ja kyky vastata kansalaisten toiveisiin. Vaikka ihmisoikeuksien kunnioittamiseen perustuvan kulttuurin ja kansalaisten kannalta toimivan demokratian rakentaminen ja säilyttäminen on erityisen tärkeää ja vaikeaa demokratiakehityksen alkuvaiheissa olevissa maissa, kyseessä on itse asiassa jatkuva haaste, johon ennen kaikkea asianomaisen maan asukkaiden on vastattava mutta jonka yhteydessä ei pidä väheksyä kansainvälisen yhteisön osallistumisen merkitystä.

(10) Jotta edellä mainittuihin kysymyksiin voitaisiin vastata tehokkaasti, avoimesti, riittävän ajoissa ja joustavasti myös demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen oikeusperustojen eli demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta edistävien kehitysyhteistyötoimien täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista 29 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 975/1999 (9) ja demokratian ja oikeusvaltion kehittämisen ja lujittamisen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta kolmansissa maissa yhteisön yhteistyöpolitiikan puitteissa edistävien yhteisön toimien, jotka ovat muita kuin kehitysyhteistyötoimia, täytäntöönpanoa koskevista vaatimuksista 29 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 976/1999 (10) voimassaolon päättymisen eli 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen, tarvitaan erityisiä taloudellisia resursseja ja erityinen rahoitusväline, joiden avulla voidaan jatkaa riippumatonta toimintaa ja täydentää ja vahvistaa asiaan liittyviä yhteisön ulkoisen avun välineitä, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välistä kumppanuussopimusta (11) ja humanitaarista apua.

(11) Tämän asetuksen nojalla myönnettävällä yhteisön avulla on tarkoitus täydentää muita demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan EU-politiikan täytäntöönpanossa käytettäviä välineitä, joita ovat poliittinen vuoropuhelu ja diplomatiaan liittyvät toimenpiteet sekä erilaiset rahoitukseen liittyvät ja teknisen yhteistyön välineet, kuten maantieteelliset ja temaattiset ohjelmat. Tämän asetuksen mukainen apu täydentää myös vakautusvälineen käyttöä kriisipainotteisissa toimissa.

(12) Erityisesti niiden toimenpiteiden lisäksi ja täydentämiseksi, joista on sovittu kumppanimaiden kanssa liittymistä valmistelevan välineen, Euroopan naapuruuspoliittisen kumppanuusvälineen, kehitysyhteistyön ja taloudellisen yhteistyön rahoitusvälineen, AKT-maiden kanssa tehdyn Cotonoun sopimuksen, teollistuneiden ja muiden korkean tulotason maiden ja alueiden kanssa tehtävän yhteistyön rahoitusvälineen ja vakautusvälineen mukaisen yhteistyön puitteissa, yhteisö antaa tämän asetuksen nojalla apua, joka kohdistetaan maailmanlaajuisiin, alueellisiin, kansallisiin ja paikallisiin ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä koskeviin kysymyksiin yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan kanssa siten, että se käsittää kaikenlaisen valtiosta riippumattomien ja ihmisoikeuksien ja demokratian edistämiseksi toimivien yksilöiden tai ryhmien yhteiskunnallisen toiminnan.

(13) Vaikka demokratiaan ja ihmisoikeuksiin liittyvät tavoitteet on otettava yhä laajemmin huomioon kaikissa ulkoista apua koskevissa rahoitusvälineissä, tämän asetuksen nojalla annettavalla yhteisön avulla on erityinen täydentävä asema ja erillinen merkitys maailmanlaajuisen luonteensa vuoksi ja siksi, että se ei ole riippuvaista yhteisön ulkopuolisten maiden hallitusten ja muiden julkisten viranomaisten suostumuksesta. Tämä mahdollistaa arkaluontoisiin ihmisoikeus- ja demokratiakysymyksiin kuten siirtolaisten ihmisoikeuksiin sekä turvapaikanhakijoiden ja maan sisällä siirtymään joutuneiden ihmisten oikeuksiin liittyvän yhteistyön kansalaisyhteiskunnan kanssa ja tarjoaa joustovaraa, jonka turvin kyetään vastaamaan muuttuviin olosuhteisiin tai tukemaan innovatiivisia ratkaisuja. Lisäksi uusi väline antaa yhteisölle valmiudet laatia ja tukea sellaisia erityistavoitteita ja -toimenpiteitä kansainvälisellä tasolla, jotka eivät liity mihinkään tiettyyn maantieteelliseen alueeseen tai kriisiin ja jotka edellyttävät mahdollisesti valtioiden rajat ylittävää toimintaa tai kattavat operaatioita sekä EU:ssa että joissakin yhteisön ulkopuolisissa maissa. Se tarjoaa puitteet EU:n riippumattomien vaalitarkkailuvaltuuskuntien tukemisen kaltaiselle toiminnalle, joka edellyttää johdonmukaista toimintapolitiikkaa, yhtenäistä hallinnointijärjestelmää ja yhteisiä toimintaperiaatteita.

(14) Tässä asetuksessa tarkoitettuun demokratian kehittämiseen ja lujittamiseen olisi sisällytettävä demokraattiset parlamentit ja niiden valmiudet tukea ja viedä eteenpäin demokraattisia uudistusprosesseja. Siksi on tarpeen kansalliset parlamentit on syytä katsoa kelpoisiksi saamaan tämän asetuksen nojalla annettavaa rahoitusta, jos sitä tarvitaan asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi, ellei ehdotettua toimenpidettä voida rahoittaa muusta yhteisön ulkoisen avun välineestä.

(15) Tammikuun 21 päivänä 2001 annetuissa suuntaviivoissa, jotka koskevat komission edustaman yhteisön ja jäsenvaltioiden välisen koordinaation lujittamista ulkoisen avun alalla, korostetaan tarvetta vahvistaa Euroopan unionin ulkoisen avun koordinointia demokratiakehityksen tukemiseksi sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen edistämiseksi eri puolilla maailmaa. Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että niiden tahoillaan toteuttamat avustustoimenpiteet täydentävät toisiaan, ovat johdonmukaisia eivätkä johda päällekkäisyyksiin ja kaksinkertaiseen työhön. Komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tiiviimpään koordinointiin muiden avunantajien kanssa. Yhteisön kehitysyhteistyöpoliittisten toimintalinjojen olisi täydennettävä jäsenvaltioiden harjoittamia politiikkoja.

(16) Demokratian ja ihmisoikeuksien edistämistä koskevan yhteisön avun merkitys ja laajuus edellyttävät, että komissio pyrkii vaihtamaan säännöllisesti ja tihein väliajoin tietoja Euroopan parlamentin kanssa.

(17) Komissio kuulee kansalaisyhteiskunnan edustajia sekä muita avunantajia ja toimijoita riittävän varhaisessa vaiheessa ohjelmasuunnittelua helpottaakseen kyseisten osapuolten osallistumista prosessiin ja varmistaakseen, että avustustoiminnot täydentävät mahdollisimman hyvin toisiaan.

(18) Yhteisön on kyettävä vastaamaan nopeasti odottamattomiin tarpeisiin ja poikkeusolosuhteisiin osoittaakseen sitoutuneensa edistämään demokratiaa ja ihmisoikeuksia uskottavasti ja tehokkaasti maissa, joissa tällaisia tilanteita ilmenee. Tämä edellyttää, että komissiolla on mahdollisuus tehdä päätöksiä erityistoimenpiteistä, jotka eivät kuulu strategia-asiakirjojen soveltamisalaan. Kyse on muihin ulkoisen avun rahoitusvälineisiin sisältyviä hallinnointivälineitä vastaavasta avun hallinnointivälineestä.

(19) Yhteisön olisi myös kyettävä vastaamaan joustavasti ja oikea-aikaisesti ihmisoikeuksien puolustajien erityistarpeisiin väliaikaisilla toimilla, jotka eivät edellytä ehdotuspyyntöjä. Lisäksi yksiköt, joilla ei ole sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaista oikeushenkilöyttä, voivat myös olla tukikelpoisia varainhoitoasetuksessa vahvistetuin ehdoin.

(20) Tässä asetuksessa vahvistetaan kaudeksi 2007–2013 rahoituskehys, jota budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (12) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

(21) On varmistettava, että ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä käsittelevälle Euroopan yliopistojen väliselle keskukselle (EIUC), joka vastaa eurooppalaisesta ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä käsittelevästä maisterikoulutusohjelmasta sekä EU:n ja YK:n yhteisestä stipendiaattiohjelmasta, annetaan rahoitustukea myös sen jälkeen, kun sen rahoituksen oikeusperustana olevan päätöksen eli yhteisön toimintaohjelman perustamisesta Euroopan laajuisesti toimivien koulutusalan yksiköiden sekä alan yksittäistoimien tukemiseksi 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 791/2004/EY (13) voimassaolo päättyy vuoden 2006 lopussa.

(22) Euroopan unionin vaalitarkkailutoiminnalla voidaan edistää merkittävästi ja tuloksellisesti kolmansien maiden demokratisointiprosesseja (14). Demokratian edistäminen ei kuitenkaan rajoitu yksinomaan vaaleihin. Siksi Euroopan unionin vaalitarkkailutoiminnan kustannukset eivät saisi viedä suhteettoman suurta osaa tämän asetuksen nojalla käytettävissä olevasta kokonaisrahoituksesta.

(23) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (15) mukaisesti.

(24) Tämän asetuksen perustavoitteiden saavuttamisen kannalta on suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tarpeen ja asianmukaista vahvistaa säännöt demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta välineestä. Tässä asetuksessa ei perustamissopimuksen 5 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetetun tavoitteen saavuttamiseksi,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

TAVOITTEET JA SOVELTAMISALA

1 artikla Tavoitteet 1. Tällä asetuksella perustetaan demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline, josta yhteisö antaa kehitysyhteistyöpolitiikkansa sekä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa harjoittamansa taloudellisen, teknisen ja rahoitusyhteistyön puitteissa ja johdonmukaisesti Euroopan unionin koko ulkopolitiikan kanssa apua demokratian ja oikeusvaltion periaatteen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen kehittämiseksi ja lujittamiseksi. 2. Kyseisen avun tarkoituksena on erityisesti: a) edistää ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamista ja noudattamista ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muiden ihmisoikeuksia koskevien kansainvälisten ja alueellisten välineiden mukaisesti, edistää ja vakiinnuttaa demokratiaa ja demokraattisia uudistuksia yhteisön ulkopuolisissa maissa tukemalla pääasiassa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, tukemalla ja auttamalla ihmisoikeuksien puolustajia ja sortotoimien ja väärinkäytösten uhreja, sekä vahvistaa ihmisoikeuksien ja demokratian edistämisessä aktiivista kansalaisyhteiskuntaa; b) tukea ja vahvistaa ihmisoikeuksien suojelemiseen, edistämiseen ja seurantaan sekä demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämiseen tähtäävää kansainvälistä ja alueellista toimintakehystä ja vahvistaa kansalaisyhteiskunnan aktiivista asemaa näissä puitteissa; c) lisätä kansalaisten luottamusta vaalimenettelyihin ja parantaa niiden luotettavuutta erityisesti vaalitarkkailutoiminnalla ja antamalla tukea kyseisiin menettelyihin osallistuville kansalaisyhteiskunnan järjestöille.

2 artikla Soveltamisala 1. Ottaen huomioon 1 ja 3 artikla yhteisön apu koskee seuraavia aloja: a) osallistuvan ja edustuksellisen demokratian, myös parlamentaarisen demokratian, ja demokratiakehityksen edistäminen ja tehostaminen pääasiassa kansalaisyhteiskunnan järjestöjen avulla muun muassa seuraavasti: i) edistetään yhdistymis- ja kokoontumisvapautta, henkilöiden vapaata liikkuvuutta, mielipiteen vapautta ja sananvapautta, myös taiteellisen ja kulttuurisen ilmaisun vapautta, riippumattomia tiedotusvälineitä, esteetöntä tiedonsaantia sekä toimia, joilla torjutaan näiden vapauksien harjoittamisen hallinnollisia esteitä, sensuurin torjunta mukaan luettuna; ii) vahvistetaan oikeusvaltiota, edistetään oikeuslaitoksen riippumattomuutta, tuetaan ja arvioidaan oikeudellisia ja institutionaalisia uudistuksia ja edistetään oikeussuojan saatavuutta; iii) edistetään ja vahvistetaan Kansainvälistä rikostuomioistuinta, väliaikaisia kansainvälisiä rikostuomioistuimia ja siirtymäkauden oikeus-, totuus- ja sovittelujärjestelmiä; iv) tuetaan uudistuksia, joiden tavoitteena on tehokas ja avoin demokraattinen vastuu ja valvonta, mukaan luettuna oikeuslaitoksen ja turvallisuus- ja oikeusalojen vastuu ja valvonta, ja edistetään toimenpiteitä korruption torjumiseksi; v) edistetään poliittista moniarvoisuutta ja demokraattista poliittista edustusta ja kannustetaan kansalaisia, erityisesti syrjäytyneitä ryhmiä, osallistumaan paikallisen, alueellisen ja kansallisen tason poliittisiin uudistusprosesseihin; vi) edistetään miesten ja naisten tasapuolista osallistumista yhteiskunnalliseen ja poliittiseen elämään sekä talouselämään ja tuetaan naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia, osallistumista ja poliittista edustusta; vii) tuetaan toimia, joiden tavoitteena on helpottaa ryhmäetujen rauhanomaista yhteensovittamista, mukaan luettuna tuki luottamusta rakentaville toimille ihmisoikeus- ja demokratisointiasioissa; b) ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa siviilioikeuksia sekä poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia koskevissa kansainvälisissä välineissä tarkoitettujen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien edistäminen ja suojeleminen ensisijaisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjen avulla muun muassa seuraaviin seikkoihin liittyen: i) kuolemanrangaistuksen poistamiseen, kidutuksen, huonon kohtelun ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaiseen toimintaan sekä kidutuksen uhrien kuntoutukseen; ii) ihmisoikeuksien puolustajien tukemiseen, suojelemiseen ja auttamiseen, kuten määrätään yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntaelinten oikeudesta ja velvollisuudesta edistää ja suojella yleismaailmallisesti tunnustettuja ihmisoikeuksia ja perusvapauksia annetun Yhdistyneiden kansakuntien julistuksen 1 artiklassa; iii) rasismin ja muukalaisvihan sekä sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, etniseen taikka yhteiskunnalliseen alkuperään, geneettisiin ominaisuuksiin, kieleen, uskontoon tai vakaumukseen, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan ja kaikenlaisen muun syrjinnän torjuntaan; iv) alkuperäiskansojen oikeuksien sekä vähemmistöihin ja etnisiin ryhmiin kuuluvien henkilöiden oikeuksien ajamiseen; v) kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa yleissopimuksessa ja sen valinnaisissa pöytäkirjoissa tarkoitettujen naisten oikeuksien ajamiseen, mukaan luettuina toimet, joiden tavoitteena on estää naisten sukuelinten silpominen, pakkoavioliitot, kunniarikokset, naiskauppa ja kaikenlainen muu naisiin kohdistuva väkivalta; vi) lapsen oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa ja sen valinnaisissa pöytäkirjoissa tarkoitettujen lapsen oikeuksien ajamiseen, mukaan luettuna lapsityövoiman käytön, lapsikaupan, lapsiprostituution sekä lapsisotilaiden värväämisen ja käytön torjunta; vii) vammaisten oikeuksien ajamiseen; viii) perustyönormien ja yritysten sosiaalisen vastuun edistämiseen; ix) ihmisoikeuksiin ja demokratiaan sekä 1 kohdan a alakohdan vii alakohtaan liittyvään koulutukseen ja seurantaan; x) ihmisoikeuksien suojelemiseen, edistämiseen ja puolustamiseen ja 1 kohdan a alakohdan vii alakohdassa tarkoitettuihin toimiin osallistuvien paikallisten, alueellisten, kansallisten tai kansainvälisten kansalaisyhteiskunnan järjestöjen tukemiseen; c) ihmisoikeuksien suojelemiseen, oikeudenmukaisuuteen, oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen ja demokratian edistämiseen tähtäävän kansainvälisen toimintakehyksen vahvistaminen etenkin: i) tukemalla ihmisoikeuksia, oikeutta, oikeusvaltioperiaatetta ja demokratiaa koskevia kansainvälisiä ja alueellisia välineitä; ii) edistämällä kansalaisyhteiskunnan yhteistyötä kansainvälisten ja alueellisten hallitustenvälisten järjestöjen kanssa ja tukemalla kansalaisyhteiskunnan toimia, joiden tavoitteena on edistää ja valvoa ihmisoikeuksia, oikeudenmukaisuutta, oikeusvaltioperiaatetta ja demokratiaa koskevien kansainvälisten ja alueellisten välineiden täytäntöönpanoa; iii) kehittämällä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden valvontaa; d) kansalaisten demokraattisiin vaalimenettelyihin kohdistaman luottamuksen lisääminen ja vaalimenettelyjen luotettavuuden ja avoimuuden parantaminen etenkin: i) Euroopan unionin vaaliapu- ja vaalitarkkailuhankkeiden avulla; ii) muiden vaalitarkkailuprosesseihin liittyvien toimien avulla; iii) auttamalla kehittämään kansalaisyhteiskunnan alueellisten ja paikallisten järjestöjen vaalitarkkailukapasiteettia ja tukemalla niiden aloitteita vaalimenettelyihin osallistumisen ja niiden seurannan tehostamiseksi; iv) tukemalla toimia, joiden tavoitteena on panna täytäntöön Euroopan unionin vaalitarkkailutoiminnassa annetut suositukset erityisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toimesta. 2. Kaikissa tässä asetuksessa tarkoitetuissa avustustoimenpiteissä on otettava tarpeen vaatiessa huomioon sukupuolten väliseen tasa-arvoon, lasten oikeuksiin, alkuperäiskansojen oikeuksiin ja vammaisten oikeuksiin liittyvien näkökohtien edistäminen ja suojeleminen sekä sellaiset periaatteet kuten heikossa asemassa olevien ryhmien vaikutusmahdollisuudet, osallistuminen, syrjimättömyys sekä vastuullisuus. 3. Tässä asetuksessa tarkoitetut avustustoimenpiteet on toteutettava yhteisön ulkopuolisten maiden alueella tai niiden on liityttävä suoraan yhteisön ulkopuolisissa maissa ilmeneviin tilanteisiin tai niiden on liityttävä suoraan maailmanlaajuisiin tai alueellisiin toimiin.

3 artikla Yhteisön avun täydentävyys ja johdonmukaisuus 1. Tämän asetuksen nojalla annettavan yhteisön avun on oltava kokonaisuutena johdonmukaista yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan puitteiden ja Euroopan unionin ulkopolitiikan kanssa ja sen on täydennettävä apua, jota annetaan ulkoiseen apuun liittyvien yhteisön välineiden kautta sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen nojalla. Tämän asetuksen nojalla annettavaa täydentävää yhteisön apua tarjotaan asiaan liittyvien ulkoisen avun välineiden mukaisen toiminnan vahvistamiseksi. 2. Komissio varmistaa, että tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimenpiteet ovat sopusoinnussa yhteisön yleisen poliittisen strategiakehyksen ja varsinkin edellä mainittujen välineiden kanssa sekä muiden asian kannalta merkityksellisten yhteisön toimenpiteiden kanssa. 3. Jotta yhteisön ja jäsenvaltioiden avustustoimenpiteet olisivat mahdollisimman tehokkaita ja muodostaisivat johdonmukaisen kokonaisuuden, komissio varmistaa omien ja jäsenvaltioiden toimien tiiviin yhteensovittamisen sekä päätöksentekotasolla että kentällä. Yhteensovittamiseen sisällytetään säännöllisiä kuulemisia ja tihein väliajoin tapahtuvaa merkityksellisten tietojen vaihtoa myös muiden avunantajien välillä etenkin kentällä tukikauden eri vaiheiden aikana. 4. Komissio huolehtii siitä, että Euroopan parlamentille tiedotetaan säännöllisesti, ja vaihtaa näkemyksiä sen kanssa. 5. Komissio pyrkii säännölliseen tietojen vaihtoon kansalaisyhteiskunnan kanssa kaikilla tasoilla, kolmannet maat mukaan luettuina.

II OSASTO

TÄYTÄNTÖÖNPANO

4 artikla Yleiset täytäntöönpanopuitteet Tämän asetuksen nojalla annettava yhteisön apu pannaan täytäntöön seuraavien toimenpiteiden avulla: a) strategia-asiakirjat ja niihin tarvittaessa tehtävät tarkistukset; b) vuotuiset toimintaohjelmat; c) erityistoimenpiteet. d) ad hoc -toimenpiteet.

5 artikla Strategia-asiakirjat ja niiden tarkistukset 1. Strategia-asiakirjoissa vahvistetaan yhteisön strategia tämän asetuksen nojalla annettavalle yhteisön avulle, yhteisön painopisteet, kansainvälinen tilanne ja tärkeimpien kumppaneiden toiminta. Niiden on oltava johdonmukaisia tämän asetuksen yleisen tarkoituksen, tavoitteiden, soveltamisalan ja periaatteiden kanssa. 2. Strategia-asiakirjoissa vahvistetaan yhteisön valitsemat rahoituksen painopistealat, erityistavoitteet, odotetut tulokset ja suoritusindikaattorit. Strategia-asiakirjoissa ilmoitetaan myös ohjeelliset määrärahat sekä kokonaisuudessaan että painopistealoittain; määrärahat voidaan tarvittaessa esittää myös vaihteluvälinä. 3. Strategia-asiakirjat ja niihin mahdollisesti tehtävät tarkistukset tai niiden täydennykset annetaan 17 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Ne voivat kattaa enintään tämän asetuksen voimassaoloajan pituisen ajan. Strategia-asiakirjoihin tehdään puolivälitarkistus tai tarvittaessa tapauskohtaisia tarkistuksia. 4. Komissio ja jäsenvaltiot vaihtavat keskenään tietoja ja kuulevat toisiaan ja muita avunantajia ja toimijoita, kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan luettuina, ohjelmasuunnitteluprosessin varhaisessa vaiheessa, jotta niiden yhteistyötoiminnot täydentäisivät mahdollisimman hyvin toisiaan.

6 artikla Vuotuiset toimintaohjelmat 1. Sen estämättä, mitä 7 artiklassa säädetään, komissio vahvistaa vuotuiset työohjelmat 5 artiklassa tarkoitettujen strategia-asiakirjojen ja niiden tarkistusten perusteella. 2. Vuotuisissa toimintaohjelmissa määritellään asetetut tavoitteet, toiminnan alat, odotetut tulokset, hallintomenettelyt sekä suunniteltu rahoituksen kokonaismäärä. Niissä otetaan huomioon yhteisön avun aiemmasta toteutuksesta saadut kokemukset. Toimenpiteissä on kuvaus rahoitettavista toimista ja ilmoitus kunkin toimen rahoitukseen käytettävästä määrästä ja täytäntöönpanon alustavasta aikataulusta. Tavoitteet ovat mitattavissa ja niillä on aikaan sidottuja vertailukohtia. 3. Vuotuiset toimintaohjelmat ja niihin mahdollisesti tehtävät tarkistukset tai niiden täydennykset annetaan 17 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Kun vuotuisiin toimintaohjelmiin tehtävien muutosten osuus ohjelmiin osoitetuista kokonaisvaroista on enintään 20 prosenttia, komissio vahvistaa ne. Komissio tiedottaa asiasta 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle. 4. Kun vuotuista toimintaohjelmaa ei ole vielä vahvistettu, komissio voi poikkeuksellisesti toteuttaa vuotuisen toimintaohjelman soveltamisalaan kuulumattomia toimenpiteitä 5 artiklassa tarkoitettujen strategia-asiakirjojen perusteella vuotuisiin toimintaohjelmiin sovellettavia sääntöjä ja menettelyitä vastaavien sääntöjen ja menettelyiden mukaisesti.

7 artikla Erityistoimenpiteet 1. Sen estämättä, mitä 5 artiklassa säädetään, komissio voi toteuttaa strategia-asiakirjojen soveltamisalaan kuulumattomia erityistoimenpiteitä vastatakseen odottamattomiin ja asianmukaisesti perusteltuihin tarpeisiin tai poikkeuksellisiin olosuhteisiin. 2. Erityistoimenpiteissä määritellään tavoitteet, toiminnan alat, odotetut tulokset, hallintomenettelyt ja rahoituksen kokonaismäärä. Toimenpiteissä on kuvaus rahoitettavista toimista ja ilmoitus kunkin toimen rahoitukseen käytettävästä määrästä ja niiden täytäntöönpanoa koskevasta alustavasta aikataulusta. Niissä määritellään, minkä tyyppisiä ovat suoritusindikaattorit, joita on valvottava erityistoimenpiteitä täytäntöönpantaessa. 3. Jos kyseisistä toimenpiteistä aiheutuvat kustannukset ovat vähintään 3 000 000 euroa, komissio vahvistaa toimenpiteet 17 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 4. Jos erityistoimenpiteiden kustannukset ovat vähemmän kuin 3 000 000 euroa, komissio lähettää niistä tiedon jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille 10 työpäivän kuluessa niitä koskevan päätöksen tekemisestä.

8 artikla Tukitoimenpiteet 1. Tämän asetuksen nojalla myönnettävällä yhteisön rahoituksella voidaan myös kattaa menoja, jotka liittyvät tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi ja sen tavoitteiden saavuttamiseksi välittömästi tarvittaviin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, kuten selvityksiin, kokouksiin, tiedotus-, valistus-, koulutus- ja julkaisutoimintaan, mukaan luettuina kansalaisyhteiskunnan edustajille tarkoitetut koulutustoimenpiteet, tietojenvaihdossa käytettäviin tietoverkkoihin sekä muihin menoihin, jotka liittyvät hallinnolliseen ja tekniseen apuun, jota komissio mahdollisesti käyttää ohjelman hallinnoinnissa. Sillä voidaan tarvittaessa kattaa myös menoja, jotka aiheutuvat avustustoimenpiteiden yhteisöluonnetta korostavista toimenpiteistä ja toiminnasta, jonka tarkoituksena on antaa kyseisissä maissa suurelle yleisölle tietoja avustustoimenpiteiden tavoitteista ja tuloksista. 2. Yhteisön rahoituksella katetaan myös kaikki komission lähetystöissä syntyvät menot, jotka liittyvät tämän asetuksen nojalla rahoitettavien toimien hallinnointiin tarvittavaan hallinnolliseen tukeen. 3. Komissio vahvistaa tukitoimenpiteet, jotka eivät kuulu 5 artiklassa tarkoitettujen strategia-asiakirjojen soveltamisalaan, 7 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

9 artikla Ad hoc -toimenpiteet 1. Sen estämättä, mitä 5 artiklassa säädetään, komissio voi kiireellisiin suojelutarpeisiin vastatakseen jakaa tilapäisesti pieniä avustuksia ihmisoikeuksien puolustajille. 2. Komissio tiedottaa säännöllisesti Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille toteutetuista ad hoc -toimenpiteistä.

10 artikla Tukikelpoisuus 1. Sen estämättä, mitä 14 artiklassa säädetään, toimijoille 6, 7 ja 9 artiklassa tarkoitettujen avustustoimenpiteiden toteuttamiseen voidaan tämän asetuksen nojalla myöntää rahoitusta seuraaville itsenäisesti ja luotettavasti toimiville elimille ja toimijoille: a) kansalaisyhteiskuntaa edustavat järjestöt, mukaan lukien hallituksesta riippumattomat voittoa tavoittelemattomat järjestöt ja riippumattomat poliittiset säätiöt, jotakin yhteisöä edustavat järjestöt ja yksityisen sektorin voittoa tavoittelemattomat virastot, laitokset ja organisaatiot ja niiden verkostot paikallisella, kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla; b) julkisen sektorin voittoa tavoittelemattomat virastot, laitokset ja organisaatiot sekä verkostot paikallisella, kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla; c) kansalliset, alueelliset ja kansainväliset parlamentaariset elimet, mikäli tämän välineen tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeellista ja ellei ehdotettua toimenpidettä voida rahoittaa asiaan liittyvästä yhteisön ulkoisen avun välineestä; d) kansainväliset ja alueelliset hallitustenväliset järjestöt; e) luonnolliset henkilöt, kun se on välttämätöntä tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. 2. Muille kuin 1 kohdassa luetelluille elimille tai toimijoille voidaan myöntää rahoitusta poikkeuksellisesti ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa edellyttäen, että se on välttämätöntä tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi.

11 artikla Hallintomenettelyt 1. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavat avustustoimenpiteet toteutetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (16) ja sen mahdollisten tarkistusten mukaisesti keskitetysti tai yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa kyseisen asetuksen 53 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2. Yhteisrahoituksen ollessa kyseessä ja muissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan mukaisesti päättää siirtää julkisen vallan tehtäviä, kuten talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, kyseisen asetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille elimille.

12 artikla Maksusitoumukset 1. Maksusitoumukset tehdään 6, 7, 8 ja 9 artiklan mukaisesti tehtyjen komission päätösten perusteella. 2. Yhteisön rahoituksen oikeudellisia muotoja ovat muun muassa seuraavat: a) avustussopimukset, avustuspäätökset tai rahoitussopimukset; b) asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan mukaiset sopimukset; c) hankintasopimukset; d) urakkasopimukset.

13 artikla Rahoitusmuodot 1. Yhteisön rahoitus voidaan järjestää seuraavilla tavoilla: a) hankkeet ja ohjelmat; b) 10 artiklan 1 kohdan d alakohdassa lueteltujen kansainvälisten ja alueellisten hallitustenvälisten järjestöjen toteuttamien hankkeiden rahoittamiseen myönnettävä tuki; c) 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdassa mainituille ihmisoikeuksien puolustajille myönnettävät pienet avustukset 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kiireellisten suojelutoimien rahoittamiseen; d) YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston toimintakulujen tukemiseen myönnettävä tuki; e) ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä käsittelevän Euroopan yliopistojen välisen keskuksen (EIUC) toimintakulujen tukemiseen, erityisesti yhteisön ulkopuolisten maiden kansalaisille kokonaisuudessaan avattuja ohjelmia eli eurooppalaista ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä käsittelevää maisterikoulutusohjelmaa sekä EU:n ja YK:n yhteistä stipendiaattiohjelmaa varten, sekä muun ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä edistävän koulutus- ja tutkimustoiminnan tukemiseen myönnettävä tuki; f) maksuosuudet etenkin kansainvälisten tai alueellisten järjestöjen hallinnoimiin kansainvälisiin rahastoihin; g) henkilöstöresurssit ja aineelliset resurssit Euroopan unionin vaaliapu- ja vaalitarkkailuhankkeiden tehokasta toimintaa varten; h) asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 88 artiklan määritelmän mukaiset julkiset hankinnat. 2. Tämän asetuksen nojalla rahoitettaviin toimenpiteisiin voidaan hankkia yhteisrahoitusta erityisesti seuraavista rahoituslähteistä: a) jäsenvaltiot ja niiden paikallisviranomaiset sekä erityisesti niiden julkiset ja puolijulkiset virastot; b) muut avunantajamaat ja erityisesti niiden julkiset ja puolijulkiset virastot; c) kansainväliset ja alueelliset hallitustenväliset järjestöt; d) yhtiöt, yritykset, muut yksityiset organisaatiot ja toimijat, ammattiliitot ja niiden keskusjärjestöt sekä muut valtiosta riippumattomat toimijat. 3. Rinnakkaisessa yhteisrahoituksessa hanke tai ohjelma jaetaan useisiin selvästi tunnistettaviin osiin, joista kutakin rahoittavat yhteisrahoitukseen osallistuvat eri kumppanit siten, että rahoituksen lopullinen kohde on aina tunnistettavissa. Yhdistetyssä yhteisrahoituksessa hankkeen tai ohjelman kokonaiskustannukset jaetaan yhteisrahoitukseen osallistuvien kumppanien kesken ja varat yhdistetään siten, että hankkeen tai ohjelman osana toteutettavien yksittäisten toimien rahoituslähdettä ei ole mahdollista tunnistaa. 4. Yhdistetyssä yhteisrahoituksessa komissio voi yhteisten toimenpiteiden toteuttamista varten ottaa vastaan ja hallinnoida varoja 2 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen elinten nimissä. Kyseisiä varoja on käsiteltävä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 18 artiklan mukaisesti. 5. Yhteisrahoituksen tapauksessa ja muissa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi siirtää julkisen vallan tehtäviä, erityisesti talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä, asetuksen (EY) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille elimille. 6. Yhteisön tukea ei saa käyttää verojen, tullimaksujen tai kulujen maksamiseen vastaanottajamaissa.

14 artikla Osallistumissäännöt ja alkuperäsäännöt 1. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavia hankinta- tai avustussopimuksia koskevaan menettelyyn voivat osallistua kaikki luonnolliset henkilöt, jotka ovat yhteisön jäsenvaltion, Euroopan yhteisön tunnustaman ehdokasmaan tai Euroopan talousalueen jäsenvaltion kansalaisia, ja kaikki oikeushenkilöt, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön jäsenvaltioon, liittymässä olevaan maahan tai Euroopan unionin tunnustamaan ehdokasmaahan tai Euroopan talousalueen jäsenvaltioon. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavia hankinta- tai avustussopimuksia koskevaan menettelyyn voivat tämän asetuksen nojalla osallistumiskelpoisten luonnollisten ja oikeushenkilöiden lisäksi osallistua kaikki luonnolliset henkilöt, jotka ovat Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kehitysapukomitean (DAC) määritelmän mukaisen kehitysmaan kansalaisia, ja kaikki oikeushenkilöt, jotka ovat sijoittautuneet kyseisen määritelmän mukaiseen kehitysmaahan. Komissio julkaisee ja päivittää OECD:n kehitysapukomitean laatimaa luetteloa kehitysmaista kyseisen luettelon säännöllisten tarkistusten mukaisesti ja ilmoittaa siitä neuvostolle. 2. Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia hankinta- ja tukisopimuksia koskevaan menettelyyn voivat osallistua myös kaikki luonnolliset henkilöt, jotka ovat minkä tahansa muun kuin 1 kohdassa tarkoitetun maan kansalaisia, tai oikeushenkilöt, jotka ovat sijoittautuneet mihin tahansa muuhun kuin 1 kohdassa tarkoitettuun maahan, kun näiden maiden välillä on vahvistettu vastavuoroinen mahdollisuus ulkomaanapuun. Vastavuoroinen mahdollisuus ulkomaanapuun on myönnettävä aina, kun jokin maa myöntää myöntää osallistumiskelpoisuuden tasapuolisin ehdoin Euroopan unionin jäsenvaltioille ja kyseiselle avunsaajamaalle. Vastavuoroinen mahdollisuus ulkomaanapuun on vahvistettava erillisellä päätöksellä, joka koskee tiettyä maata tai tiettyä alueellista maaryhmää. Tällainen päätös on tehtävä 17 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti, ja sen on oltava voimassa vähintään yhden vuoden. 3. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavia hankinta- tai avustussopimuksia koskeviin menettelyihin voivat osallistua kansainväliset järjestöt. 4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdan säännökset eivät estä sellaisten osallistumiskelpoisten järjestöjen muodostamien ryhmien osallistumista, jotka ovat luonteeltaan tai sijainniltaan toteutettavan toiminnan tavoitteiden mukaisia. 5. Asiantuntijat voivat olla minkä tahansa maan kansalaisia. Tämä ei estä yhteisön hankintasäännöissä annettujen laatu- ja rahoitusvaatimusten soveltamista. 6. Jos tämän asetuksen nojalla rahoitettavat toimenpiteet toteutetaan asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 54 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti keskitetysti ja välillisesti siirtämällä ne yhteisön erityisvirastoille, kansainvälisille tai kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai yksityisoikeudellisille yhteisöille, jotka suorittavat julkisen palvelun tehtäviä, hallintoyksikön hankinta- ja avustussopimuksia koskeviin menettelyihin voivat osallistua kaikki luonnolliset henkilöt, jotka ovat sellaisen maan kansalaisia, joka voi osallistua yhteisön sopimuksiin ja saada yhteisön tukea tämän artiklan 1 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti, tai minkä tahansa sellaisen maan kansalaisia, joka on osallistumiskelpoinen hallintoyksikön sääntöjen ja menettelyiden nojalla, ja kaikki oikeushenkilöt, jotka ovat sijoittautuneet kyseisiin maihin. 7. Aina kun yhteisön apu kattaa kansainvälisen järjestön kautta toteutetun toimen, asianmukaisiin sopimusmenettelyihin voivat osallistua kaikki luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat osallistumiskelpoisia tämän artiklan nojalla, sekä kaikki luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat osallistumiskelpoisia kyseisen järjestön sääntöjen nojalla, kunhan huolehditaan sen varmistamisesta, että kaikkia avunantajia kohdellaan tasapuolisesti. Samoja sääntöjä sovelletaan myös tarvikkeisiin, materiaaleihin ja asiantuntijoihin. 8. Aina kun yhteisön rahoitus kattaa vastavuoroisuuden kohteena olevan yhteisön ulkopuolisen maan, alueellisen järjestön tai jäsenvaltion kanssa yhteisrahoitetun toimen, asianomaisiin sopimusmenettelyihin voivat osallistua kaikki luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat osallistumiskelpoisia tämän artiklan nojalla, sekä kaikki luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat osallistumiskelpoisia kyseisen yhteisön ulkopuolisen maan, alueellisen järjestön tai jäsenvaltion sääntöjen nojalla. Samoja sääntöjä sovelletaan myös tarvikkeisiin, materiaaleihin ja asiantuntijoihin. 9. Kaikkien tämän asetuksen nojalla rahoitettujen sopimusten nojalla hankittujen tarvikkeiden ja materiaalien on oltava peräisin yhteisöstä tai 1 ja 2 kohdan määritelmän mukaisesta osallistumiskelpoisesta maasta. Tässä asetuksessa alkuperällä tarkoitetaan alkuperäsäännöistä tullitarkoituksia varten annetun yhteisön lainsäädännön määritelmän mukaista alkuperää. 10. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi antaa osallistumisluvan luonnolliselle henkilölle tai oikeushenkilölle, joka tulee joko sellaisesta maasta, jolla on naapurimaiden kanssa perinteisiä taloudellisia, kaupankäyntiin liittyviä tai maantieteellisiä suhteita, tai muusta yhteisön ulkopuolisesta maasta, ja sallia eri alkuperää olevien tarvikkeiden ja materiaalien hankinnan ja käytön. 11. Poikkeuksia voidaan perustella sillä, että kyseisten maiden markkinoilla ei ole saatavilla tarvittavia tuotteita ja palveluita, äärimmäisen kiireen vuoksi tai jos hankkeen, ohjelman tai toimen toteuttaminen olisi mahdotonta tai kohtuuttoman vaikeaa osallistumissääntöjen vuoksi. 12. Tarjoajien, joille on myönnetty sopimuksia, on noudatettava kansainvälisesti sovittuja työelämän perusnormeja, kuten Kansainvälisen työjärjestön ILO:n perustyönormeja, yhdistymisvapautta ja työehtosopimusneuvotteluita, pakkotyön ja pakollisen työn poistamista, työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä tapahtuvaa syrjintää ja lapsityövoiman käytön poistamista koskevia yleissopimuksia.

15 artikla Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen 1. Tämän asetuksen täytäntöönpanon seurauksena tehtäviin sopimuksiin on sisällytettävä määräyksiä, joilla varmistetaan yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen erityisesti petosten, korruption ja muiden väärinkäytösten varalta Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (17), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (18) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1073/1999 (19) mukaisesti. 2. Kaikissa sopimuksissa on määrättävä erikseen komission ja tilintarkastustuomioistuimen valtuudesta tarkastaa kaikkien yhteisöiltä varoja saaneiden toimeksisaajien ja alihankkijoiden tilit, joko asiakirjojen perusteella tai paikalla tehtävin tarkastuksin. Niissä on myös erikseen valtuutettava komissio tekemään asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjä tarkastuskäyntejä.

16 artikla Arviointi 1. Komissio seuraa ja tarkistaa säännöllisesti ohjelmiaan ja arvioi ohjelmasuunnittelun tuloksellisuutta, johdonmukaisuutta ja sisältöä, tarvittaessa riippumattomien ulkoisten arviointien avulla, varmistaakseen, että asetetut tavoitteet on saavutettu, ja voidakseen laatia suosituksia tulevien toimien parantamiseksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston riippumattomia ulkoisia arviointeja koskevat ehdotukset on otettava asianmukaisesti huomioon. 2. Komissio toimittaa arviointikertomukset tiedoksi 17artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle ja Euroopan parlamentille. Jäsenvaltiot voivat pyytää yksittäisten arviointien käsittelemistä 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa komiteassa. Käsittelyn tulokset on otettava huomioon ohjelmasuunnittelussa ja varojen jakamisessa. 3. Komission on otettava tarvittaessa kaikki sidosryhmät mukaan tämän asetuksen nojalla annetun yhteisön avun arviointivaiheeseen. Lisäksi kannustetaan tekemään yhteisarviointeja jäsenvaltioiden, kansainvälisten järjestöjen tai muiden elinten kanssa.

III OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

17 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa demokratia- ja ihmisoikeuskomitea, jäljempänä ”komitea”. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan 30 päivää. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.

18 artikla Vuosikertomus 1. Komissio tutkii tämän asetuksen nojalla toteutettujen avustustoimenpiteiden toteutuksen edistymistä ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen avun toteutuksesta ja tuloksista sekä, jos mahdollista, pääasiallisista seurauksista ja vaikutuksista. Kyseinen kertomus on liitettävä Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan sekä ulkomaanavun täytäntöönpanoa koskevan vuosikertomuksen ja Euroopan unionin vuosittaisen ihmisoikeusraportin erottamattomaksi osaksi. 2. Vuosikertomukseen on sisällytettävä edellistä vuotta koskevat tiedot rahoitetuista toimenpiteistä, seuranta- ja arviointitoimien tuloksista, tärkeimpien kumppaneiden panoksesta sekä maksusitoumusten ja maksujen täytäntöönpanosta eriteltyinä maailmanlaajuisiin, alueellisiin ja maakohtaisiin toimenpiteisiin sekä avustusaloittain. Kertomuksessa on arvioitava avun tuloksia, käyttäen niin pitkälle kuin mahdollista erityisiä ja mitattavissa olevia indikaattoreita sen vaikutuksesta tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseen.

19 artikla Rahoituspuitteet Rahoituspuitteet tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten ajanjaksolla 2007–2013 ovat 1 104 000 000 euroa. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen 2007–2013 rajoissa.

20 artikla Uudelleentarkastelu Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan tämän asetuksen täytäntöönpanoa kolmen ensimmäisen vuoden aikana, ja esittää tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, jolla asetukseen tehdään tarvittavat muutokset.

21 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2013.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä, 20 päivänä joulukuuta 2006. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Puheenjohtaja J. BORRELL FONTELLES Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja J. KORKEAOJA

(1) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 12. joulukuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 20. joulukuuta 2006.

(2) EUVL L 210, 31.7.2006, s. 82.

(3) EUVL L 310, 9.11.2006, s. 1.

(4) EUVL L 386, 29.12.2006, s. 1.

(5) EUVL L 327, 24.11.2006, s 1.

(6) Komission tiedonanto, annettu 8 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan unionin tehtävästä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa.

(7) Commission Communication of 23 May 1995 on the Inclusion of Respect for Democratic Principles and Human Rights in Agreements between the Community and Third Countries.

(8) EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

(9) EYVL L 120, 8.5.1999, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2110/2005 (EUVL L 344, 27.12.2005, s. 1).

(10) EYVL L 120, 8.5.1999, s. 8, asetus sellaisena kuin se on viimeksi neuvoston asetuksella (EY) N:o 2112/2005 (EUVL L 344, 27.12.2005, s. 23).

(11) EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3; EUVL L 385, 29.12.2004, s. 88.

(12) EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(13) EUVL L 138, 30.4.2004, s. 31.

(14) Komission tiedonanto, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2000, Euroopan unionin vaaliavusta ja vaalitarkkailutoiminnasta.

(15) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2006/512/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 11).

(16) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(17) EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

(18) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

(19) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.