Neuvoston säädös, annettu 3 päivänä joulukuuta 1998, Europolin henkilöstösäännöt



Virallinen lehti nro C 026 , 30/01/1999 s. 0023 - 0081



NEUVOSTON SÄÄDÖS, annettu 3 päivänä joulukuuta 1998, Europolin henkilöstösäännöt (1999/C 26/07) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen perusteella Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimus) (1), ottaa huomioon hallintoneuvoston lausunnon, sekä katsoo, että neuvoston on yksimielisesti annettava Europolin henkilökuntaan sovellettavat henkilöstösäännöt, ON ANTANUT SEURAAVAT HENKILÖSTÖSÄÄNNÖT: Europolin henkilöstösäännöt 1 OSASTO YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan Europolin palvelukseen sopimuksella otettuun henkilöstöön. Tähän henkilöstöön kuuluvat: - Europolin työntekijät, jotka ovat yksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otettuja työntekijöitä sekä työntekijöitä, jotka voidaan ottaa palvelukseen joko näistä viranomaisista tai muualta, ja - paikalliset työntekijät. 2 artikla 1. Näissä henkilöstösäännöissä `Europolin työntekijöillä` tarkoitetaan liitteessä I olevien toimien luetteloon kuuluviin toimiin otettua henkilöstöä, lukuun ottamatta paikallisia työntekijöitä. Kunkin toimen osalta vahvistetaan, voidaanko se täyttää yksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otetulla työntekijällä vai voidaanko siihen ottaa myös muu työntekijä. Sellaiseen toimeen valittavalle työntekijälle, joka voidaan täyttää yksinomaan toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otetulla työntekijällä, voidaan kyseisen toimen osalta tarjota vain väliaikaista sopimusta 6 artiklan mukaisesti. 2. Europol arvioi hallintoneuvoston hyväksymällä tavalla toimet niihin liittyvien tehtävien luonteen ja tärkeyden mukaan sekä ottaen huomioon tehtävän edellyttämän ammattitaidon tason ja asiaankuuluvan ammattikokemuksen. Toimien lukumäärä ja palkkaluokat vahvistetaan vuosittain talousarvion liitteessä. 3 artikla Näissä henkilöstösäännöissä `paikallisilla työntekijöillä` tarkoitetaan henkilöstöä, joka on otettu palvelukseen paikallisen lainsäädännön mukaisesti ruumiillisen työn tekijöiksi tai avustaviin tehtäviin ja joka on osoitettu sellaisiin toimiin, jotka on liitteessä 1 olevassa toimien luettelossa merkitty tällaisiksi. 4 artikla Europoliin perustetaan henkilöstökomitea, joka hoitaa näissä henkilöstösäännöissä sille määrättyjä tehtäviä. Henkilöstökomitean kokoonpano ja menettelysäännöt vahvistetaan liitteessä 7. Kaikilla työntekijöillä on oikeus äänestää vaaleissa ja asettua ehdolle henkilöstökomiteaa valittaessa. 5 artikla Työntekijöillä on yhdistymisoikeus; he voivat erityisesti olla henkilöstöyhdistysten jäseniä. 2 OSASTO EUROPOLIN TYÖNTEKIJÄT 1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 6 artikla Europolin kaikki työntekijät otetaan aluksi palvelukseen 1-4 vuoden määräajaksi. Ensimmäiset sopimukset voidaan uusia - enintään kahdeksi vuodeksi sellaiseen toimeen osoitetun työntekijän osalta, johon voidaan ottaa yksinomaan Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otettu työntekijä; - enintään kahdeksi vuodeksi sellaisen työntekijän osalta, jota koskevat työntekijöiden lähettämistä työkomennukselle, virkavapaata tai väliaikaista siirtoa koskevat kansalliset määräykset ja joka on osoitettu toimeen, johon voidaan ottaa työntekijä muualtakin kuin Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista; - enintään neljäksi vuodeksi kaikissa muissa tapauksissa. Ainoastaan kahteen viimeksi mainittuun ryhmään kuuluvat työntekijät voidaan ottaa palvelukseen toistaiseksi, sen jälkeen kun he ovat olleet palveluksessa kahden määräaikaisen sopimuksen ajan hoitaen tehtävänsä hyväksyttävästi. Jos Europolin johtaja aikoo tehdä toistaiseksi voimassa olevia työsopimuksia, Europolin hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittain lupa. Hallintoneuvosto voi vahvistaa, kuinka paljon tällaisia sopimuksia voidaan enintään tehdä. 7 artikla 1. Europolin johtaja nimittää kunkin työntekijän toimeensa ainoastaan viraston edun huomioon ottaen ja työntekijän kansallisuudesta riippumatta, tämän kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 1 kohdan soveltamista. Työntekijä voi pyytää siirtoa Europolin sisällä. 2. Työntekijä voidaan määrätä hoitamaan väliaikaisesti tointa, joka kuuluu korkeampaan palkkaluokkaan kuin se, johon hänet on vakinaisesti nimitetty. Hän saa tällaisen väliaikaisen toimeen määräämisen neljännen kuukauden alusta alkaen tasoituskorvauksen, joka on yhtä suuri kuin erotus hänen oman palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen palkan ja sen palkan välillä, jonka hän saisi väliaikaisen toimensa palkkaluokassa hänelle kuuluvalla tasolla. 8 artikla 1. Europolin palvelukseen otettavien työntekijöiden palkkaluokka ja -taso on mainittava heidän sopimuksissaan. 2. Jos Europolin työntekijä nimitetään toimeen, jonka palkkaluokka on korkeampi kuin sen toimen, johon hänet otettiin palvelukseen, tämä on mainittava varsinaisen sopimuksen lisäksi tehtävässä erillisessä sopimuksessa. 2 LUKU OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET 9 artikla Työntekijän on suoritettava tehtävänsä ja toimittava ainoastaan Europolin edun mukaisesti; Europol-yleissopimuksen 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti hän ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta, viranomaiselta, järjestöltä tai henkilöltä Europolin ulkopuolelta. Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa ottaa vastaan miltään hallitukselta tai muulta Europolin ulkopuoliselta taholta minkäänlaista kunnianosoitusta, kunniamerkkiä, suosionosoitusta, lahjaa tai palkkiota, paitsi sellaisista palveluksista, jotka hän on suorittanut ennen nimittämistään taikka asepalveluksen tai muun kansallisen palvelun suorittamista varten annetun virkavapauden aikana ja tällaisten palvelusten johdosta. 10 artikla Työntekijää sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 artiklan määräyksissä sekä kaikissa kyseiseen yleissopimukseen perustuvissa säädöksissä vahvistetut pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevat säännökset. Työntekijän, joka haluaa harjoittaa toimen hoitamiseen kuulumatonta toimintaa, riippumatta siitä, saako hän siitä palkkion, tai suorittaa Europolin ulkopuolisen toimeksiannon, on saatava siihen johtajalta lupa. Lupaa ei saa myöntää, jos toiminta tai toimeksianto on sellainen, että se vaarantaisi työntekijän riippumattomuuden tai olisi haitaksi Europolin toiminnalle. 11 artikla Europolin työntekijän on käyttäydyttävä yksityiselämässään siten, ettei se häiritse hänen toimeensa kuuluvien tehtävien hoitamista eikä ole Europolille haitaksi. 12 artikla Jos työntekijä joutuu tehtäviään hoitaessaan päättämään sellaisen asian käsittelystä tai lopputuloksesta, jossa hänellä on henkilökohtainen etu, hänen on ilmoitettava tästä johtajalle. 13 artikla Työntekijän, joka on ehdolla vaalilla täytettävään julkiseen tehtävään, on pyydettävä virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella enintään kolmen kuukauden ajaksi. Europolin johtaja arvioi tällaiseen tehtävään valitun työntekijän aseman. Johtajan on tehtävän merkitys ja siihen kuuluvat velvollisuudet huomioon ottaen päätettävä, voiko työntekijä jatkaa toimeensa kuuluvien tehtävien hoitamista vai onko hänen pyydettävä virkavapautta henkilökohtaisten syiden perusteella. Jälkimmäisessä tapauksessa virkavapauden kesto on sama kuin toimikausi tehtävässä, johon työntekijä on valittu. Jos kyseisellä henkilöllä on määräaikainen sopimus, virkavapautta voidaan myöntää ainoastaan sopimuksen jäljellä olevaksi ajaksi. 14 artikla Työntekijä ei saa ilman johtajan lupaa yksin eikä yhdessä muiden kanssa julkaista eikä antaa julkaistavaksi tekstiä, joka koskee Europolin toimintaa. Lupa voidaan evätä ainoastaan, jos suunniteltu julkaiseminen saattaa vaarantaa Europolin etuja. 15 artikla Kaikki oikeudet työntekijän tehtäviään hoitaessaan tekemiin kirjallisiin tai muihin töihin kuuluvat Europolille. 16 artikla Työntekijän on asuttava asemapaikassaan tai sellaisen välimatkan päässä siitä, ettei välimatka häiritse hänen tehtäviensä asianmukaista hoitamista. 17 artikla Työntekijän on asemastaan riippumatta avustettava esimiehiään ja annettava heille neuvoja; työntekijä vastaa hänelle annettujen tehtävien suorittamisesta. Työntekijä, joka on saanut tehtäväkseen vastata viraston jonkin yksikön toiminnasta, on vastuussa esimiehilleen hänelle myönnetystä toimivallasta ja antamiensa määräysten täytäntöönpanosta. Työntekijän alaisten henkilökohtainen vastuu ei millään tavoin vapauta kyseistä työntekijää hänelle kuuluvasta vastuusta. Jos työntekijä katsoo, että jokin hänelle annettu määräys on sääntöjenvastainen tai että se todennäköisesti aiheuttaa vakavaa haittaa, hänen on ilmoitettava tästä lähimmälle esimiehelleen tarvittaessa kirjallisesti. Jos työntekijän esimies tämän jälkeen vahvistaa määräyksen kirjallisesti, työntekijän on pantava se täytäntöön, paitsi jos määräys on rikoslain tai asiaan kuuluvien turvallisuussääntöjen vastainen. Työntekijä voi 22 artiklan mukaisesti myös pyytää johtajalta päätöstä asiassa. Rikoksesta syytetyn työntekijän on välittömästi ilmoitettava tästä Europolin johtajalle. 18 artikla Työntekijää voidaan vaatia korvaamaan kokonaan tai osittain Europolin kärsimä vahinko, joka johtuu hänen tehtäviään hoitaessaan tai niiden yhteydessä tekemästään vakavasta virheestä. Johtaja tekee asiasta perustellun päätöksen 96 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on rajoittamaton toimivalta tätä säännöstä koskevissa riita-asioissa. 19 artikla Työntekijän nauttimat erioikeudet ja vapaudet myönnetään ainoastaan Europolin edun vuoksi. Ellei toimipaikkaa koskevasta sopimuksesta eikä erioikeuksista ja vapauksista tehdystä pöytäkirjasta muuta johdu, työntekijät eivät ole vapautettuja yksityisistä velvoitteistaan eivätkä voimassa olevien lakien ja järjestysmääräysten noudattamisesta. Jos erioikeudet ja vapaudet on riitautettu, asianomaisen työntekijän on välittömästi ilmoitettava tästä johtajalle. 20 artikla Europol avustaa työntekijää erityisesti oikeudellisissa toimenpiteissä sellaista henkilöä vastaan, joka uhkaa, loukkaa, solvaa tai herjaa työntekijää tai hänen perheensä jäsentä tai hyökkää heitä vastaan tai vahingoittaa heidän omaisuuttaan työntekijän aseman tai tehtävien vuoksi. Europol korvaa työntekijälle tällaisissa tapauksissa aiheutuneet vahingot sillä edellytyksellä, että työntekijä ei ole aiheuttanut vahinkoa tahallisesti tai törkeästä tuottamuksesta eikä voi saada korvausta vahingon aiheuttajalta. 21 artikla Europol suhtautuu myönteisesti työntekijän ammatilliseen ja muuhun täydennyskoulutukseen, jos siitä ei aiheudu haittaa viraston asianmukaiselle toiminnalle ja jos se on Europolin edun mukaista. Tällainen täydennyskoulutus otetaan huomioon myös urakehityksessä. 22 artikla Työntekijä voi tehdä hakemuksia Europolin johtajalle. Näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti tehty yksittäistä henkilöä koskeva päätös on annettava viipymättä kirjallisesti tiedoksi asianomaiselle työntekijälle. Työntekijälle vastainen päätös on perusteltava. 23 artikla Työntekijää koskeva henkilökansio sisältää: a) kaikki työntekijän asemaa koskevat asiakirjat ja kaikki hänen pätevyyttään, tehokkuuttaan ja käytöstään koskevat raportit, b) työntekijän kyseisten asiakirjojen osalta esittämät huomautukset. Asiakirjat on kirjattava, numeroitava ja arkistoitava juoksevasti; Europol ei voi esittää perusteeksi edellä a alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja eikä vedota niihin työntekijää vastaan, ellei niitä ole annettu hänelle tiedoksi ennen niiden arkistointia. Asiakirjan tiedoksiantamisen katsotaan tapahtuneen työntekijän allekirjoituksella tai, jos tämä ei ole mahdollista, kirjatun kirjeen lähettämisellä. Kustakin työntekijästä saa olla vain yksi henkilökansio. Työntekijällä on oikeus, myös palvelussuhteensa päätyttyä, tutustua kaikkiin henkilökansiossaan oleviin asiakirjoihin. Henkilökansio on luottamuksellinen, ja siihen voi tutustua ainoastaan hallinnon tiloissa. Se toimitetaan kuitenkin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle, jos tuomioistuimessa tulee vireille työntekijää koskeva asia. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, yksityiskohtaiset säännöt henkilökansion hallinnasta, sisällöstä ja oikeudesta tutustua siihen, ottaen huomioon 28 päivänä tammikuuta 1981 tehdyssä Euroopan neuvoston yleissopimuksessa vahvistetut periaatteet. 3 LUKU PALVELUKSEEN OTTAMISTA KOSKEVAT EHDOT 24 artikla 1. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa on pyrittävä varmistamaan, että toimielin saa palvelukseensa mahdollisimman päteviä, tehokkaita ja ehdottoman luotettavia henkilöitä. Europolin työntekijöitä valittaessa otetaan huomioon henkilöiden soveltuvuus ja ammattipätevyys sekä varmistetaan kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus. Europol noudattaa tasa-arvoisten mahdollisuuksien politiikkaa. 2. Henkilö voidaan ottaa Europolin palvelukseen ainoastaan 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja edellyttäen, että hän a) on jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen, ja jolla on täydet kansalaisoikeudet, b) on täyttänyt asevelvollisuutta koskevan lainsäädännön mukaiset velvollisuutensa, c) täyttää tehtäviensä hoitamisen edellyttämät eettiset vaatimukset, d) on fyysisesti kykenevä hoitamaan tehtävää, ja e) osoittaa, että hänellä on perusteellinen kielitaito yhdessä Euroopan unionin virallisista kielistä ja tehtäviensä hoitamiseen riittävä kielitaito toisessa näistä kielistä. 3. Ennen Europolin toimeen hakeneen henkilön nimittämistä on kansallisessa hyväksymismenettelyssä varmistettava, että kyseisen henkilön toimeen nimittäminen on työntekijöiden työkomennukselle lähettämistä, virkavapaata tai väliaikaista siirtoa koskevien kansallisten määräysten mukainen. Kyseinen jäsenvaltio määrittelee tämän menettelyn yksityiskohdat. 4. Europolin työntekijöitä palvelukseen otettaessa noudatettava valintamenettely vahvistetaan näiden henkilöstösääntöjen liitteessä 2. 25 artikla Ennen palvelukseen ottamista ja sopimusta uusittaessa Europolin työntekijän on käytävä Europolin nimeämän lääkärin suorittamassa lääkärintarkastuksessa, jotta Europol voi varmistua siitä, että hän täyttää 24 artiklan 2 kohdan d alakohdan edellytykset. Jos ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun lääkärintarkastuksen perusteella annettu lääkärinlausunto on kielteinen, hakija voi pyytää kahdenkymmenen päivän kuluessa siitä, kun Europol on ilmoittanut hänelle lausunnosta, että hänen tapauksensa saatetaan työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi lopullista päätöstä varten. Työkyvyttömyyslautakunta kuulee alkuperäisen kielteisen lausunnon antanutta lääkäriä. Hakija voi toimittaa työkyvyttömyyslautakunnalle valitsemansa lääkärin antaman lausunnon. 26 artikla Europolin työntekijälle voidaan asettaa enintään kuuden kuukauden koeaika. Koeaikaa ei voida asettaa, kun sopimus uusitaan 6 artiklan mukaisesti. Jos Europolin työntekijä on sairauden tai tapaturman vuoksi vähintään kuukauden ajan estynyt hoitamasta tehtäviään koeaikana, johtaja voi pidentää hänen koeaikaansa vastaavasti. Viimeistään kuukautta ennen koeajan päättymistä laaditaan raportti Europolin työntekijän pätevyydestä hoitaa hänen toimeensa kuuluvia tehtäviä sekä hänen käytöksestään ja tehokkuudestaan viraston palveluksessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, jolla on oikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Europolin työntekijä, joka ei ole osoittanut suoriutuneensa tehtävistään asianmukaisesti, siten, että hänet voidaan nimittää toimeen, irtisanotaan. Jos koeajalla olevan Europolin työntekijän tehtävissä suoriutuminen osoittautuu selvästi riittämättömäksi, raportti voidaan laatia milloin tahansa koeajan kuluessa. Tämä raportti annetaan tiedoksi kyseiselle henkilölle, jolla on oikeus esittää sitä koskevat huomautuksensa kirjallisesti. Johtaja voi tämän raportin perusteella päättää irtisanoa Europolin työntekijän ennen koeajan päättymistä kuukauden irtisanomisajan jälkeen; palvelusaika saa kuitenkin kestää enintään tavanomaisen koeajan. Europolin työntekijällä, joka on irtisanottu, on oikeus korvaukseen, joka vastaa kolmasosaa hänen peruspalkastaan kultakin koeaikakuukaudelta, jona hän on ollut palveluksessa. 27 artikla Europolin työntekijä otetaan palvelukseen tointa koskevan palkkaluokan ensimmäiselle tasolle. Johtaja voi kuitenkin kyseistä tointa koskevan työmarkkinatilanteen tai toimeen valitun henkilön koulutuksen ja erityiskokemuksen huomioon ottaen päättää, että työntekijä saa enintään kyseisen palkkaluokan viidennen tason mukaisen palkan. Tällaisessa tapauksessa työntekijän saama palkka voi 29 artiklaa sovellettaessa ensimmäisen sopimuksen aikana olla enintään viidennen tason mukainen. Jos työntekijän sopimus uusitaan ja hänet nimitetään aiemman sopimuksensa mukaiseen palkkaluokkaan, hän säilyttää vähintään ensimmäisen sopimuksensa mukaisesti saamansa tason. Jos työntekijä nimetään korkeampaan palkkaluokkaan, hän saa kyseisen palkkaluokan seuraavan tason. 28 artikla Johtajaa ja apulaisjohtajia lukuun ottamatta laaditaan kunkin työntekijän pätevyydestä, tehokkuudesta ja käytöksestä viraston palveluksessa vähintään kerran vuodessa raportti. Tämä raportti annetaan tiedoksi työntekijälle. Hänellä on oikeus esittää siitä aiheellisiksi katsomansa huomautukset. 29 artikla Johtaja voi arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon kyseisen työntekijän suoriutumisen tehtävissään myöntää enintään kahden palkkaluokan tason korotuksen joka toinen vuosi. Opetustehtävät, jotka liittyvät 21 artiklan mukaiseen ammatilliseen ja muuhun täydennyskoulutukseen, otetaan tässä arvioinnissa huomioon. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, muut arviointimenettelyä koskevat yksityiskohdat. Jos ylempää tasoa ei myönnetä kyseisen työntekijän tehottomuuden vuoksi, työntekijä voi pyytää, että päätöstä arvioitaisiin uudelleen kuuden kuukauden kuluttua sen tekemisestä. 4 LUKU TYÖEHDOT 30 artikla Työtehtävässä toimivan työntekijän on aina oltava Europolin käytettävissä. Tavanomainen viikoittainen työaika on kuitenkin 40 tuntia, ja johtaja määrittää päivittäisen työajan. Johtaja voi näissä rajoissa henkilöstökomitean lausunnon saatuaan vahvistaa työajat ja työaikajärjestelyt tietyille erityistehtäviä hoitaville työntekijäryhmille. Lisäksi työntekijää voidaan viraston tarpeiden tai turvallisuusmääräysten perusteella vaatia tavanomaisen työajan lisäksi päivystämään joko työpaikalla tai kotonaan. Europol vahvistaa tämän kohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt henkilöstökomiteaa kuultuaan. 31 artikla Johtaja voi asianmukaisesti perustellun pyynnön johdosta antaa työntekijälle luvan hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti. Lupaa ei myönnetä, jos johtaja katsoo, että lupa osa-aikatyöhön aiheuttaisi haittaa Europolin eduille. Työntekijän, jolla on lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, on johtajan vahvistamalla tavalla kuukausittain työskenneltävä sovittu osa tavanomaisesta työajasta. 32 artikla Edellä 31 artiklassa tarkoitettu lupa myönnetään työntekijän pyynnöstä ja enintään vuodeksi. Lupa voidaan kuitenkin uusia samoin edellytyksin. Työntekijän on tehtävä pyyntö luvan uusimiseksi viimeistään kuukautta ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi lupa on myönnetty. Jos ne syyt, joiden vuoksi lupa on myönnetty, eivät enää ole olemassa, johtaja voi ilmoittamalla asiasta kuukautta etukäteen peruuttaa luvan ennen sen ajanjakson päättymistä, joksi se on myönnetty. Johtaja voi peruuttaa luvan myös kyseisen työntekijän pyynnöstä. Työntekijällä on oikeus saada vastaava prosenttiosuus palkastaan siltä ajalta, jona hänellä on lupa osa-aikatyöhön. Hän saa kuitenkin edelleen täysimääräistä huollettavana olevasta lapsesta maksettavaa lisää ja täysimääräistä koulutuslisää. Sairausvakuutus-ja eläkejärjestelmään suoritettavat maksut lasketaan kokonaisperuspalkan perusteella. Kun työntekijälle on annettu lupa hoitaa tehtäviään osa-aikaisesti, hänen vuosilomapäiviensä määrä vähennetään vastaavasti kyseisen osa-aikatyön ajalta. Vähennettävistä päivistä otetaan huomioon ainoastaan kokonaiset päivät. 33 artikla Työntekijää voidaan vaatia tekemään ylitöitä ainoastaan kiireellisissä tapauksissa tai työmäärän ollessa poikkeuksellisen suuri; yötyöhön sekä työhön sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä voidaan antaa lupa ainoastaan johtajan vahvistamaa menettelyä noudattaen. Työntekijällä teetettävien ylityötuntien kokonaismäärä saa olla enintään 150 tuntia kuuden kuukauden jakson aikana. Tästä määrästä voidaan poiketa johtajan tekemällä päätöksellä, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan ja joka riippuu siitä, annetaanko työstä korvaus palkkana vai vapaana. Kuten liitteessä 3 vahvistetaan, työntekijällä on oikeus saada tekemästään ylityöstä korvauksena vapaata, tai palkkaa silloin kun viraston tarpeiden vuoksi ei ole mahdollista myöntää vapaata sitä kuukautta seuraavien kahden kuukauden aikana, jona ylityö tehtiin. 34 artikla Työntekijä, jonka edellytetään työskentelevän säännöllisesti öisin, lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä, on oikeus saada erityinen lisä Europolin vaatimasta vuorotyöstä, joka perustuu viraston tarpeiden tai turvallisuusmääräysten mukaisiin vaatimuksiin ja jonka Europol katsoo luonteeltaan säännölliseksi ja pysyväksi. Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät, joihin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus lisään, sekä lisän määrän ja sen myöntämisen edellytykset. Vuorotyötä tekevän työntekijän tavanomainen työaika ei saa ylittää tavanomaisen työajan perusteella laskettua vuosityöaikaa. 35 artikla Työntekijä on oikeutettu erityiseen korvaukseen, jos hän joutuu johtajan viraston tarpeiden tai turvallisuusmääräysten vuoksi tekemän päätöksen perusteella päivystämään tavanomaisen työajan ulkopuolella. Hallintoneuvosto määrittää johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, ne työntekijäryhmät, joihin kuuluvilla työntekijöillä on oikeus korvaukseen, sekä korvauksen määrän ja sen myöntämisen edellytykset. 36 artikla Työntekijöillä on kalenterivuoden aikana oikeus 30 päivän pituiseen vuosilomaan. Tämän vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan pyynnöstä myöntää poikkeuksellisesti erityislomaa. Tällaista lomaa koskevat säännöt vahvistetaan liitteessä 4. 37 artikla Raskaana olevilla naisilla on 36 artiklassa säädettyjen lomien lisäksi lääkärintodistuksen esitettyään oikeus äitiyslomaan, joka alkaa aikaisintaan kuusi viikkoa ennen lääkärintodistukseen merkittyä laskettua synnytyspäivää ja päättyy kymmenen viikon kuluttua synnytyspäivän jälkeen, mutta tällainen loma ei kuitenkaan saa missään tapauksessa olla lyhyempi kuin 16 viikkoa sen alkamisesta lukien. Työntekijän on oltava äitiyslomalla ainakin kaksi viikkoa ennen synnytystä ja kaksi viikkoa sen jälkeen. Raskaana olevilla naisilla on oikeus ottaa vapaata ennen synnytystä tehtäviä tutkimuksia varten palkkaansa menettämättä, jos tällaiset tutkimukset on tehtävä työaikana. 38 artikla 1. Työntekijällä, joka osoittaa olevansa kykenemätön hoitamaan tehtäviään sairauden tai tapaturman vuoksi, on ilman eri päätöstä oikeus sairauslomaan. Sairausloma saa olla enintään kolmen kuukauden tai sen ajan pituinen, jonka työntekijä on ollut palveluksessa, sen mukaan kumpi on pidempi. Sairausloma voi jatkua enintään työntekijän sopimuksen päättymisajankohtaan. Asianomaisen työntekijän on mahdollisimman pian ilmoitettava Europolille kykenemättömyydestään hoitaa tehtäviään sekä ilmoitettava senhetkinen osoitteensa. Työntekijää voidaan vaatia käymään Europolin järjestämässä lääkärintarkastuksessa. Jos työntekijä on kolmen vuoden aikana sairauslomalla yhteensä yli kaksitoista kuukautta, johtaja voi saattaa asian työkyvyttömyyslautakunnan käsiteltäväksi. 2. Työntekijä voidaan siirtää lomalle Europolin nimeämän lääkärin suorittaman tarkastuksen perusteella, jos se on hänen terveydentilansa vuoksi tarpeen tai jos jollakulla hänen kanssaan samassa taloudessa asuvalla on tarttuva tauti. 3. Edellä 1 kohdassa mainittujen määräaikojen päätyttyä työntekijä, jonka työsopimusta ei ole päätetty siitä huolimatta, ettei hän kykene palaamaan tehtäviinsä, asetetaan palkattomalle virkavapaalle. Jos työntekijä tehtäviään hoitaessaan sairastuu ammattitautiin tai hänelle tuolloin sattuu tapaturma, hänelle maksetaan kuitenkin täyttä palkkaa koko hänen työkyvyttömyysajaltaan siihen saakka, kunnes hänelle myönnetään työkyvyttömyyseläke 65 artiklan mukaisesti. 39 artikla Työntekijä ei saa olla poissa työstä ilman lähimmältä esimieheltään etukäteen saamaansa lupaa, paitsi jos kyseessä on sairaus tai tapaturma. Asianmukaisesti todettu luvaton poissaolo vähennetään asianomaisen työntekijän vuosilomasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kurinpitosäännösten mahdollista soveltamista. 40 artikla Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, luettelon yleisistä vapaapäivistä. 41 artikla Europolin työntekijälle voidaan poikkeuksellisesti hänen omasta pyynnöstään myöntää palkatonta virkavapaata pakottavista henkilökohtaisista syistä. Johtaja määrittelee tällaisen virkavapaan pituuden, joka saa olla enintään neljänneksen työntekijän senhetkisestä palveluksessaoloajasta eikä missään tapauksessa pidempi kuin: - kolme kuukautta, jos työntekijä on ollut palveluksessa alle neljä vuotta, - kuusi kuukautta kaikissa muissa tapauksissa. Europolin työntekijän ollessa palkattomalla virkavapaalla hänen jäsenyytensä 56 artiklassa säädetyssä sosiaaliturvajärjestelmässä keskeytetään. Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada suojaa muusta julkisesta vakuutusjärjestelmästä 56 artiklassa tarkoitettujen riskien varalta, voi anoa viimeistään kuukauden kuluessa siitä, kun palkaton virkavapaa on alkanut, että hän saa edelleen tämän artiklan mukaisen suojan edellyttäen, että hän maksaa puolet 56 artiklassa tarkoitetun suojan edellyttämistä maksuista virkavapaansa aikana; maksun määrä lasketaan hänen viimeisen peruspalkkansa perusteella. Lisäksi Europolin työntekijä, joka osoittaa, ettei hän voi saada eläkeoikeuksia muun eläkejärjestelmän perusteella, voi pyytää, että hänen eläkeoikeutensa karttuvat koko palkattoman virkavapaan ajan edellyttäen, että hän maksaa kolminkertaisena 78 artiklassa säädetyn määrän; maksujen määrät lasketaan hänen palkkaluokkansa ja -tasonsa mukaisen peruspalkan perusteella. 42 artikla Europolin työntekijälle, joka kutsutaan suorittamaan ase- tai siviilipalvelusta tai kertausharjoituksiin tai joka kutsutaan uudelleen puolustusvoimien palvelukseen, myönnetään virkavapaata kansallista palvelusta varten; määräajaksi palvelukseen otetun Europolin työntekijän osalta tällainen virkavapaa voi olla enintään hänen työsopimuksensa pituinen. Ase- tai siviilipalvelukseen kutsutun Europolin työntekijän palkanmaksu keskeytetään. Työntekijä säilyttää oikeutensa vanhuuseläkkeeseen, jos hän ase- tai siviilipalveluksensa suoritettuaan maksaa eläkemaksunsa jälkikäteen. Kertausharjoituksiin kutsutun tai puolustusvoimien palvelukseen uudelleen kutsutun Europolin työntekijän palkanmaksua jatketaan kertausharjoitusten tai puolustusvoimissa palvelun ajan, mutta hänen palkastaan pidätetään hänen tästä palveluksestaan saamansa palkan määrä. 5 LUKU PALKKAUS JA KULUJEN KORVAAMINEN 43 artikla Europolin työntekijöiden palkkaus muodostuu peruspalkasta, perhelisistä ja tapauksen mukaan muista lisistä ja korvauksista. Se ilmoitetaan ja maksetaan sen maan valuuttana, jossa työntekijän asemapaikka on. 44 artikla Hallintoneuvosto tarkistaa vuosittain Europolin työntekijöiden palkkausta. Tämän tarkistuksen yhteydessä hallintoneuvosto harkitsee, onko palkkauksen mukauttaminen aiheellista Haagin elinkustannuksissa tapahtuneiden muutosten johdosta. Tätä varten otetaan huomioon erityisesti palkkojen mahdolliset muutokset jäsenvaltioiden julkishallinnossa ja Europolin palvelukseenottotarpeet. Peruspalkkoja sekä lisiä ja korvauksia voidaan mukauttaa palkkatason vuosittaisen tarkistuksen perusteella. Neuvosto päättää asiasta yksimielisesti hallintoneuvoston ehdotuksen pohjalta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määrättyä menettelyä noudattaen. 45 artikla Kuukausittaiset peruspalkat määritellään Alankomaiden guldeneissa kunkin palkkaluokan ja -tason osalta seuraavan taulukon mukaisesti: >TAULUKON PAIKKA> 46 artikla 1. Perhelisiä ovat: a) kotitalouslisä, b) huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä, c) koulutuslisä. 2. Työntekijöiden, jotka saavat tässä artiklassa tarkoitettuja perhelisiä, on ilmoitettava muualta saadut samanluontoiset lisät; nämä vähennetään liitteessä 5 olevien 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti maksetuista lisistä. 3. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä voidaan kaksinkertaistaa johtajan erityisellä perustellulla päätöksellä, joka perustuu lääkärintodistuksiin, joissa vahvistetaan, että kyseisen lapsen henkisen tai ruumiillisen vamman vuoksi lapsesta aiheutuu työntekijälle huomattavia kustannuksia. 4. Jos tällaiset perhelisät maksetaan liitteessä 5 olevien 1, 2 ja 3 artiklan mukaisesti muulle henkilölle kuin työntekijälle, tällaiseen henkilöön sovelletaan tämän artiklan 2 ja 3 kohtaa. 47 artikla Ulkomaankorvaus on kiinteä korvaus, joka työntekijällä on oikeus saada yhden tai useamman määräaikaisen sopimuksensa keston ajan, ja sen määrä vahvistetaan toimiryhmittäin liitteen 5 mukaisesti. Tämän kauden jälkeen korvausta vähennetään vuosittain 10 prosenttia alkuperäisestä korvauksesta. 48 artikla Työntekijän kuoltua puoliso tai huollettavana olevat lapset saavat edesmenneen työntekijän palkan kokonaisuudessaan työntekijän kuolinkuukautta seuraavan kolmannen kuukauden loppuun saakka. Edellä mainittu kausi pidennetään kahteentoista kuukauteen, jos työntekijän kuolema johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä. Eläkkeensaajan kuollessa näitä säännöksiä sovelletaan edesmenneen työntekijän eläkkeeseen. 49 artikla Perhelisät, ulkomaankorvaus sekä muut kiinteämääräiset lisät ja korvaukset vahvistetaan liitteessä 5. 50 artikla Jollei 51-54 artiklasta muuta johdu, työntekijällä on liitteen 5 mukaisesti oikeus saada korvaus sellaisista kohtuullisista kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen aloittaessaan tehtävänsä tai tilapäisen muihin tehtäviin siirron tai palvelussuhteen päättymisen yhteydessä, sekä sellaisista kohtuullisista kuluista, joita hänelle aiheutuu hänen hoitaessaan tehtäviään tai niiden vuoksi. 51 artikla Europolin työntekijällä on oikeus saada korvaus muutosta aiheutuvista kuluista liitteen 5 mukaisesti. Korvaus myönnetään myös, jos työsopimus päättyy koeajan kuluessa, paitsi jos työsuhteen päättyminen johtuu Europolin työntekijälle sopimattomaksi katsottavasta käytöksestä. 52 artikla Vuokralisää maksetaan liitteen 5 mukaisesti. 53 artikla Työntekijälle hänen palvelukseen tullessaan aiheutuvat kohtuulliset kulut korvataan liitteessä 5 olevien edellytysten mukaisesti. 54 artikla Matkakustannusten korvauksesta asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle säädetään liitteessä 5. 55 artikla 1. Työntekijöiden palkka maksetaan kunkin kuukauden viidentenätoista päivänä. Palkkasumma pyöristetään ylöspäin lähimpään seuraavaan kokonaiseen rahayksikköön. 2. Jos palkkaa ei makseta täydeltä kuukaudelta, se jaetaan kolmaskymmenesosiin ja a) jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on enintään viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien määrä vastaa maksuun oikeuttavien päivien todellista määrää, b) jos todellisia maksuun oikeuttavia päiviä on yli viisitoista, maksettavien kolmaskymmenesosien määrä vastaa sellaisten päivien todellisen määrän, joilta palkkaa ei makseta ja luvun kolmekymmentä välistä erotusta. 3. Jos oikeus perhelisiin ja ulkomaankorvaukseen alkaa palvelukseentulopäivän jälkeen, työntekijälle maksetaan niitä sen kuukauden ensimmäisestä päivästä lukien, jona oikeus näihin lisiin ja korvaukseen alkaa. Kun oikeus näihin lisiin ja korvauksiin lakkaa, työntekijälle maksetaan niitä sen kuukauden viimeiseen päivään saakka, jona tämä oikeus lakkaa. 6 LUKU SOSIAALITURVAETUUDET A jakso Sairaus- ja tapaturmavakuutus 56 artikla 1. Työntekijä, hänen puolisonsa, jos tämä ei voi saada samankaltaisia ja yhtä suuria etuuksia minkään muun lakisääteisen järjestelmän mukaan, hänen lapsensa ja muut hänen huollettavanaan olevat liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetut henkilöt on vakuutettu sairauden varalta 80 prosentin määrään asti aiheutuneista kuluista niiden sääntöjen mukaisesti, jotka hallintoneuvosto vahvistaa johtajan ehdotuksen perusteella, jonka tämä on tehnyt henkilöstökomitean lausunnon saatuaan. Korvauksen määrä on 85 prosenttia seuraavien terveydenhoitopalveluiden osalta: käynnit lääkärissä ja lääkärin kotikäynnit, kirurgiset toimenpiteet, sairaalahoito, lääkkeet, röntgentutkimukset, näytteet, laboratoriokokeet ja lääkärin määräämät proteesit lukuun ottamatta hammasproteeseja. Korvaus on 100 prosenttia tuberkuloosin, polion, syövän, mielisairauden ja muiden johtajan päätöksellä yhtä vakaviksi luokiteltujen sairauksien sekä seulontatutkimusten ja synnytykseen liittyvien kulujen osalta. Korvausta ei kuitenkaan makseta 100 prosentin suuruisena, jos kyseessä on ammattitauti tai tapaturma, jonka johdosta on sovellettu 57 artiklaa. Työntekijä maksaa kolmanneksen järjestelmän edellyttämästä vakuutusmaksusta, mutta maksun määrä voi kuitenkin olla enintään kaksi prosenttia hänen peruspalkastaan. 2. Työntekijä, jonka palvelussuhde päättyy lopullisesti ja joka osoittaa, ettei hän voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään, voi pyytää viimeistään palvelussuhteensa lopullista päättymistä seuraavan kuukauden aikana, että häneen sovellettaisiin edelleen enintään kuuden kuukauden ajan palvelussuhteen lopullisesta päättymisestä 1 kohdassa säädettyä sairausvakuutusjärjestelmää. Edellisessä kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan työntekijän viimeisen peruspalkan mukaan siten, että hän maksaa puolet sen mukaisesta vakuutusmaksusta. Johtajan päätöksellä, jonka tämä tekee Europolin nimeämää lääkäriä kuultuaan, pyynnön esittämiselle asetettua kuukauden määräaikaa ja edellisessä alakohdassa säädettyä kuuden kuukauden määrääikaa ei sovelleta siinä tapauksessa, että asianomainen on sairastunut ennen palvelussuhteensa päättymistä vakavaan tai pitkäaikaiseen sairauteen ja ilmoittanut siitä Europolille ennen edellisessä alakohdassa tarkoitetun kuuden kuukauden määräajan päättymistä, sillä edellytyksellä, että asianomainen käy Europolin järjestämässä lääkärintarkastuksessa. 3. Työntekijän eronnut puoliso, lapsi, joka ei ole enää työntekijän huollettavana, sekä henkilö, jota ei enää rinnasteta huollettavana olevaan lapseen liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla, voivat, jos he osoittavat, etteivät he voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään, saada edelleen enintään vuoden ajan 1 kohdassa säädetyn sairausvakuutusjärjestelmän mukaiset etuudet kyseisen työntekijän vakuutuksen perusteella vakuutettuina; tämä vakuutusturva ei edellytä vakuutusmaksujen maksamista. Edellä mainittu vuoden ajanjakso lasketaan alkavaksi päivänä, jona avioero tulee lopullisesti voimaan tai jona lapsi lakkaa olemasta työntekijän huollettavana tai jona rinnastaminen huollettavana olevaan lapseen lakkaa. 4. Työntekijällä, joka on Europolin palveluksessa 62 vuoden ikään asti tai jolle maksetaan työkyvyttömyyseläkettä, on oikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin hänen palvelussuhteensa päättymisen jälkeen. Vakuutusmaksu lasketaan eläkkeen määrän perusteella. Henkilöllä, jolle maksetaan perhe-eläkettä työtehtävissä toimineen tai sellaisen työntekijän kuoleman vuoksi, joka oli ollut Europolin palveluksessa 62 vuoden ikään asti tai jolle oli maksettu työkyvyttömyyseläkettä, on oikeus samoihin etuuksiin. Vakuutusmaksu lasketaan eläkkeen perusteella. 5. Myös seuraavilla henkilöillä on oikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin sillä edellytyksellä, että he eivät voi kuulua mihinkään muuhun julkiseen sairausvakuutusjärjestelmään: a) vanhuuseläkettä saava entinen työntekijä, jonka palvelussuhde Europolissa on päättynyt ennen 62 vuoden ikää, b) henkilö, jolle maksetaan perhe-eläkettä sellaisen entisen työntekijän kuoleman johdosta, jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen 62 vuoden ikää. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuutusmaksu lasketaan entisen työntekijän eläkkeen perusteella siten, että edunsaaja maksaa puolet sen mukaisesta vakuutusmaksusta. Lapseneläkkeen saajalla on kuitenkin oikeus 1 kohdassa säädettyihin etuuksiin vain omasta pyynnöstään. Vakuutusmaksu lasketaan lapseneläkkeen perusteella. 6. Jos sellaisten kulujen kokanaismäärä, joista ei ole maksettu korvausta, on kahdentoista kuukauden aikana yli puolet työntekijän kuukausittaisesta peruspalkasta tai eläkkeestä, johtaja myöntää asianomaisen henkilön perhetilanteen huomioon ottaen erityiskorvauksen 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti. 7. Edellä mainittuja etuuksia saavan henkilön on ilmoitettava itsensä tai jonkin hänen vakuutuksensa perusteella vakuutetun henkilön jonkin muun lakisääteisen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saamat korvaukset tai korvaukset, joita hänellä tai mainituilla henkilöillä on sen mukaisesti oikeus vaatia. Jos niiden korvausten kokonaismäärä, jotka henkilö voi saada, ylittää 1 kohdassa säädettyjen korvausten määrän, erotus vähennetään 1 kohdan mukaisesti korvattavasta määrästä, lukuun ottamatta sellaisen täydentävän yksityisen sairausvakuutusjärjestelmän mukaisesti saatavia korvauksia, jonka tarkoituksena on kattaa se osa kuluista, jota ei korvata Europolin sairausvakuutusjärjestelmästä. 57 artikla 1. Työntekijä on niiden sääntöjen mukaisesti, jotka hallintoneuvosto antaa henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, tehtäviensä aloittamispäivästä lähtien vakuutettu ammattitautien ja tapaturmien varalta. Hänen on osallistuttava 0,1 prosentilla peruspalkastaan vapaa-ajan riskit kattavan vakuutuksen maksamiseen. Riskit, joita vakuutus ei kata, luetellaan kyseisissä säännöissä. 2. Vakuutus kattaa seuraavat suoritukset: a) kuolemantapauksen yhteydessä: jäljempänä luetelluille henkilöille maksetaan kertakorvaus, joka on viisi kertaa edesmenneen työntekijän vuosittaisen peruspalkan suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna: - edesmenneen työntekijän puolisolle ja lapsille työntekijään sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti; puolisolle maksettavan osuuden on kuitenkin oltava vähintään 25 prosenttia koko määrästä, - ellei edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille jälkeläisille alenevassa polvessa työntekijään sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti, - ellei kahdessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, muille sukulaisille ylenevässä polvessa työntekijään sovellettavan perintölainsäädännön mukaisesti, - ellei kolmessa edellisessä luetelmakohdassa mainittuja henkilöitä ole, Europolille, b) pysyvän täyden työkyvyttömyyden yhteydessä: työntekijälle maksetaan kertakorvaus, joka on kahdeksan kertaa hänen vuosittaisen peruspalkkansa suuruinen, tapaturmaa edeltävien kahdentoista kuukauden peruspalkan perusteella laskettuna, c) pysyvän osittaisen työkyvyttömyyden yhteydessä: työntekijälle maksetaan osa b alakohdassa säädetystä kertakorvauksesta 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöissä vahvistetun asteikon perusteella laskettuna. Edellä luetellut suoritukset voidaan maksaa eläkejärjestelmän mukaisten suoritusten lisäksi. 3. Sairausvakuutusjärjestelmä kattaa 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti myös lääkärintutkimuksista, lääkkeistä, sairaalahoidosta, kirurgisista toimenpiteistä, proteeseista, röntgentutkimuksista, hieronnasta, ortopedisesta ja kliinisestä hoidosta sekä sairaankuljetuksesta aiheutuvat kulut sekä muut tapaturmasta tai ammattitaudista aiheutuvat vastaavat kulut. Tämä korvaus maksetaan kuitenkin vain, jos ne korvaukset, jotka työntekijä saa 56 artiklan säännösten perusteella, eivät korvaa työntekijälle aiheutuneita kuluja täysimääräisesti. 58 artikla Artiklaa 56 ja 57 sovelletaan työssäolon, sairausloman sekä 38 ja 41 artiklassa tarkoitetun palkattoman virkavapaan aikana kyseisissä artikloissa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Edellä 56 artiklaa sovelletaan työkyvyttömyyseläkettä ja vanhuuseläkettä saaviin Europolin työntekijöihin sekä perhe-eläkkeen saajiin. Jos 25 artiklassa säädetyssä lääkärintarkastuksessa kuitenkin käy ilmi, että työntekijällä on sairaus tai vamma, johtaja voi päättää, että tällaisesta sairaudesta tai vammasta aiheutuvat kulut eivät kuulu 56 artiklan mukaisesti korvattaviin kuluihin. 59 artikla 1. Entisellä Europolin työntekijällä, joka joutuu työttömäksi, kun hänen palvelussuhteensa Europolissa päättyy ja: - joka ei saa vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä Europolista, - jonka palvelussuhteen päättyminen ei johdu palveluksesta eroamisesta tai työsopimuksen päättämisestä kurinpidollisista syistä tai jonka palvelussuhde ei pääty koeajan aikana, - joka on ollut palveluksessa vähintään kuusi kuukautta, ja - jonka asuinpaikka on jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa, on oikeus kuukausittaiseen työttömyyskorvaukseen jäljempänä esitettyjen edellytysten mukaisesti. Jos entisellä työntekijällä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaiseen työttömyyskorvaukseen, hänen on ilmoitettava tästä Europolille. Tällaisessa tapauksessa hänelle näiden kansallisen järjestelmän mukaisesti maksettavien etuuksien määrä vähennetään 3 kohdan mukaisesti maksettavasta korvauksesta. 2. Saadakseen työttömyyskorvauksen Europolin entisen työntekijän on: a) omasta pyynnöstään rekisteröidyttävä työnhakijaksi sen jäsenvaltion työvoimaviranomaisten rekisteriin, jossa hänen asuinpaikkansa on, b) täytettävä ne velvoitteet, jotka työttömyyskorvauksen saajalle kyseisen lainsäädännön mukaan on asetettu, ja c) annettava kuukausittain Europolille toimivaltaisen kansallisen työvoimaviranomaisen antama todistus, jossa todetaan, onko hän täyttänyt a ja b alakohdassa tarkoitetut velvollisuudet ja edellytykset. Europol voi myöntää tai pitää voimassa korvauksen, vaikka b alakohdassa tarkoitetut kansalliset velvollisuudet eivät täyttyisi, jos kyseessä on sairaus, tapaturma, raskaus, työkyvyttömyys tai vastaava tilanne tai jos toimivaltainen kansallinen viranomainen on myöntänyt vapautuksen kyseisten velvollisuuksien noudattamisesta. Hallintoneuvosto antaa tämän artiklan soveltamista koskevat tarpeellisiksi katsomansa säännökset. 3. Työttömyyskorvaus vahvistetaan sen peruspalkan perusteella, jonka entinen Europolin työntekijä sai palvelussuhteensa päättyessä. Työttömyyskorvaus on: - 60 prosenttia peruspalkasta ensimmäisten 12 kuukauden aikana, - 45 prosenttia peruspalkasta 13:nnesta kuukaudesta 18:nteen kuukauteen saakka, ja - 30 prosenttia peruspalkasta 19:nnestä kuukaudesta 24:nteen kuukauteen saakka. Tällä tavoin laskettujen määrien on oltava vähintään 1 650 mutta enintään 3 300 Alankomaiden guldenia. Hallintoneuvosto voi vuosittain tarkistaa edellä mainitut vähimmäis- ja enimmäismäärät. 4. Työttömyyskorvausta maksetaan entiselle Europolin työntekijälle enintään 24 kuukauden ajan palvelussuhteen päättymisestä. Jos 1 ja 2 kohdassa esitetyt edellytykset eivät kuitenkaan tämän kauden aikana enää täyty kyseisen entisen Europolin työntekijän osalta, työttömyyskorvauksen marksaminen keskeytetään. Korvausta aletaan maksaa uudelleen, jos entinen Europolin työntekijä ennen mainitun kauden päättymistä täyttää uudelleen kyseiset edellytykset eikä ole saanut oikeutta kansalliseen työttömyyskorvaukseen. 5. Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttömyyskorvausta, on oikeus 46 artiklassa säädettyihin perhelisiin. Kotitalouslisä lasketaan työmyyskorvauksen perusteella liitteessä 5 olevassa 1 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Kyseisen henkilön on ilmoitettava joko hänelle itselleen tai hänen puolisolleen muualta maksetut samanluonteiset korvaukset; tällaiset korvaukset vähennetään tämän artiklan perusteella maksettavista korvauksista. Entisellä Europolin työntekijällä, joka saa työttömyyskorvausta, on 56 artiklassa säädetyin edellytyksin oikeus sairausvakuutukseen, josta hänen ei tarvitse suorittaa maksuosuutta. 6. Europolin työntekijän on maksettava kolmasosa työttömyyskorvausjärjestelmän rahoituksesta. Tämä maksu on 0,4 prosenttia asianomaisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään kuukausittain kyseisen henkilön peruspalkasta ja maksetaan yhdessä Europolin maksettaviksi jäävien kahden kolmasosan kanssa erityiseen työttömyysrahastoon. Europol maksaa osuutensa rahastolle kuukausittain viimeistään kahdeksan päivän kuluttua palkkojen maksusta. 7. Työttömänä olevalle entiselle Europolin työntekijälle maksettavaan työttömyyskorvaukseen sovelletaan samoja verotusta koskevia ehtoja ja menettelyä kuin Europolin työntekijöiden palkkoihin. 8. Työllisyydestä ja työttömyydestä vastaavat kansalliset viranomaiset, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, sekä Europol toimivat tehokkaassa yhteistyössä varmistaakseen, että tätä artiklaa sovelletaan asianmukaisesti. 9. Hallintoneuvosto vahvistaa johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, tämän artiklan soveltamiseen liittyviä yksityiskohtaisia järjestelyjä koskevat säännöt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan viimeisen alakohdan säännösten soveltamista. 60 artikla 1. Kun työntekijä saa lapsen, henkilölle, joka tosiasiassa huolehtii tästä lapsesta, maksetaan 440 Alankomaiden guldenin suuruinen lisä. Sama lisä maksetaan työntekijälle, joka adoptoi alle 5-vuotiaan lapsen, joka on työntekijän huollettavana liitteessä 5 olevan 2 artiklan mukaisesti. 2. Tämä lisä maksetaan lääkärintodistuksen perusteella myös siinä tapauksessa, että raskaus keskeytyy vähintään 28 raskausviikon jälkeen. 3. Lapsen syntymän johdosta maksettavan lisän saajan on ilmoitettava saman lapsen osalta muualta saadut samanluonteiset lisät; nämä vähennetään edellä tarkoitetusta lisästä. Jos molemmat vanhemmat ovat Europolin työntekijöitä, lisä maksetaan vain kerran. 61 artikla Jos työntekijä, hänen puolisonsa, huollettavana oleva lapsi tai muu liitteessä 5 olevassa 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla hänen huollettavanaan oleva henkilö kuolee, Europol korvaa kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta työntekijän asemapaikasta lähtöpaikkakunnalle. Jos työntekijä kuolee työmatkan aikana, Europol korvaa kuitenkin kulut, jotka aiheutuvat ruumiin kuljettamisesta työntekijän kuolinpaikasta lähtöpaikkakunnalle. 62 artikla Johtaja voi myöntää työntekijälle, entisille työntekijöille tai edesmenneen työntekijän edunsaajille lahjoituksia, lainoja tai ennakoita, jos heidän tilanteensa on erityisen vaikea vakavan tai pitkäaikaisen sairauden vuoksi tai jos työntekijä on työkyvytön työssäoloaikana sattuneen tapaturman vuoksi ja työntekijä osoittaa, että tällaista sairautta tai tapaturmaa ei korvata muusta sosiaaliturvajärjestelmästä. B jakso Vakuutus työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen varalta 63 artikla Europolin työntekijät on seuraavien säännösten mukaisesti vakuutettu palvelussuhteen aikana sattuvan kuolemantapauksen ja työkyvyttömyyden varalta. Tässä jaksossa säädettyjen maksujen ja etuuksien maksaminen keskeytetään, jos työntekijän työstään saaman palkan maksu keskeytetään näiden henkilöstösääntöjen mukaisesti. 64 artikla Jos työntekijälle ennen palvelukseenottamista suoritetussa lääkärintarkastuksessa käy ilmi, että hän on sairas tai hänellä on vamma, johtaja voi päättää, että työntekijällä on tällaisesta sairaudesta tai vammasta aiheutuvien riskien osalta oikeus työkyvyttömyydestä tai kuolemantapauksesta aiheutuviin etuuksiin vasta neljän vuoden kuluttua siitä, kun hän tuli Europolin palvelukseen. Työntekijä voi valittaa tällaisesta päätöksestä liitteen 7 mukaisesti perustettavalle työkyvyttömyyslautakunnalle. 65 artikla 1. Työntekijälle, joka tulee kokonaan työkyvyttömäksi ja jonka on tästä syystä erottava Europolin palveluksesta, maksetaan työkyvyttömyyseläkettä, jonka määrä määräytyy seuraavasti: Jos työkyvyttömyys aiheutuu tehtäviä hoidettaessa sattuneesta tai tehtävien hoitoon liittyvästä tapaturmasta, ammattitaudista tai yleisen edun vuoksi suoritetusta uhrautuvasta teosta tai siitä, että työntekijä on vaarantanut henkensä ihmishengen pelastamiseksi, työkyvyttömyyseläke on 90 prosenttia työntekijän viimeisestä peruspalkasta. Jos työkyvyttömyys aiheutuu muusta syystä, työkyvyttömyyseläkkeen määrä, joka lasketaan työntekijän viimeisen peruspalkan perusteella, on 2 prosenttia kultakin vuodelta hänen palvelukseentulopäivänsä ja sen päivän väliseltä ajalta, jona hän täyttää 62 vuotta; tätä määrää korotetaan 2 prosentilla kultakin sellaiselta eläkkeeseen oikeuttavalta palvelusvuodelta, joka lasketaan hänen hyväkseen näiden henkilöstösääntöjen liitteessä 6 olevan 9 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, kuitenkin siten, että eläkkeen kokonaismäärä on enintään 70 prosenttia hänen viimeisestä peruspalkastaan. Työkyvyttömyyseläkkeen vähimmäismäärä on 120 prosenttia liitteessä 6 olevassa 5 artiklassa määritellystä vähimmäistoimeentulosta. Jos työkyvyttömyys on työntekijän tahallisesti aiheuttama, johtaja voi päättää, että asianomainen saa ainoastaan 77 artiklassa säädetyn korvauksen. Työkyvyttömyyseläkkeen saajalla on myös oikeus näissä henkilöstösäännöissä säädettyihin perhelisiin liitteen 6 mukaisesti; kotitalouslisä lasketaan edunsaajan eläkkeen perusteella. 2. Työkyvyttömyyden vahvistaa työkyvyttömyyslautakunta. 3. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen alkaa sitä päivää seuraavana päivänä, jona työntekijän palvelussuhde Europoliin päättyi 94 ja 95 artiklan mukaisesti. 4. Europol voi milloin tahansa vaatia työkyvyttömyyseläkkeen saajaa osoittamaan, että hän edelleen täyttää työkyvyttömyyseläkkeen saamiseen vaaditut edellytykset. Oikeus työkyvyttömyyseläkkeeseen lakkaa, jos työkyvyttömyyslautakunta toteaa, etteivät nämä edellytykset enää täyty. Jos johtaja ei enää ota työntekijää Europolin palvelukseen sen jälkeen kun työkyvyttömyyslautakunta on todennut, etteivät eläkkeen maksamisen edellytykset enää täyty, työntekijällä on valintansa mukaan oikeus - joko 77 artiklassa säädettyyn, hänen tosiasiallisen palveluksessaoloaikansa perusteella laskettuun erorahaan, tai - jos hän on vähintään 50-vuotias, vanhuuseläkkeeseen tämän luvun C jakson mukaisesti. Kausi, jonka aikana työntekijä on saanut työkyvyttömyyseläkettä, otetaan huomioon vanhuuseläkettä laskettaessa, eikä hänen tarvitse maksaa erääntyneitä maksuja. 5. Jos työntekijällä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaiseen työkyvyttömyyseläkkeeseen tai hän saa palkallisen toimen, hänen on ilmoitettava tästä Europolille. Tällaisissa tapauksissa kyseisten etuuksien määrä tai hänen toimestaan saamansa palkka verojen vähentämisen jälkeen vähennetään hänelle tämän artiklan mukaisesti maksettavasta työkyvyttömyyseläkkeestä. 66 artikla Liitteessä 6 olevassa 4 luvussa määritellyt edesmenneen työntekijän oikeudenomistajat saavat 67-70 artiklassa säädettyä perhe-eläkettä. Jos entinen työntekijä, joka saa työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä tai jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, kuolee, liitteessä 6 olevassa 4 luvussa määritellyt edesmenneen työntekijän oikeudenomistajat saavat kyseisessä liitteessä säädettyä perhe-eläkettä. Jos Europolin työntekijä tai entinen Europolin työntekijä, joka saa työkyvyttömyys- tai vanhuuseläkettä tai jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, on ollut kadonneena yli vuoden, liitteessä 6 olevan 5 ja 6 luvun säännöksiä sovelletaan vastaavasti hänen puolisoonsa ja niihin henkilöihin, joiden katsotaan olevan kadonneen henkilön huollettavina. 67 artikla Oikeus saada eläkettä alkaa työntekijän kuolinkuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä tai tarvittaessa sitä ajanjaksoa seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana jälkeen jääneelle puolisolle, orvoksi jääneille lapsille tai hänen huollettavinaan olleille henkilöille maksetaan edesmenneen työntekijän palkka 48 artiklan mukaisesti. 68 artikla Työntekijän leski saa leskeneläkettä liitteessä 6 olevan 4 luvun mukaisesti. Leskeneläkkeen määrä on 60 prosenttia siitä vanhuuseläkkeestä, jota työntekijälle olisi maksettu hänen kuolinpäivänään, jos hänellä olisi ollut oikeus tällaiseen eläkkeeseen, palvelusvuosista tai iästä riippumatta. Edellä mainittu määrä on 80 prosenttia, jos työntekijän kuolema johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä. Leskeneläkkeen saajalla on liitteessä 5 säädettyjen edellytysten mukaisesti oikeus saada 46 artiklassa määritellyt perhelisät. Huollettavana olevasta lapsesta maksettava lisä on kuitenkin kaksi kertaa 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetyn lisän määrä. Jos henkilöllä on oikeus kansallisen järjestelmän mukaisesti maksettavaan leskeneläkkeeseen, hänen on ilmoitettava tästä Europolille. Tällaisessa tapauksessa näiden etuuksien määrä vähennetään tämän artiklan nojalla maksettavasta leskeneläkkeestä. 69 artikla Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee, eikä hänellä ole puolisoa, jolla olisi oikeus perhe-eläkkeeseen, kyseisen henkilön huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liitteessä 6 olevan 20 artiklan mukaisesti. Perhe-eläkettä saavan puolison kuollessa tai avioituessa uudelleen sama oikeus on lapsilla, jotka täyttävät edellä mainitut edellytykset. Jos työntekijä tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeen saaja kuolee ilman, että edellä ensimmäisessä kohdassa säädetyt edellytykset olisivat täyttyneet, työntekijän huollettavina olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen liitteessä 6 olevan 20 artiklan mukaisesti; eläkkeen määrä on kuitenkin puolet kyseisen artiklan mukaisesti lasketusta eläkkeestä. Jos entinen Europolin työntekijä, jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vahuuseläkkeensä maksamista siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, kuolee, hänen huollettavinaan olevilla lapsilla on oikeus lapseneläkkeeseen edellisissä kohdissa säädetyin edellytyksin. Jos Europolin työntekijän tai vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen Europolin työntekijän puoliso, joka ei ole itse Europolin työntekijä, kuolee, eloon jäävän puolison huollettavina liitteessä 5 olevan 2 artiklan mukaisesti olevilla lapsilla on oikeus ensimmäisen kohdan mukaisesti vahvistettuun lapseneläkkeeseen. Orvoksi jääneillä lapsilla on oikeus koulutuslisään liitteessä 5 olevan 3 artiklan mukaisesti. 70 artikla Jos työntekijä on eronnut tai jos on olemassa useampaan eri ryhmään kuuluvia henkilöitä, joilla on oikeus saada perhe-eläkettä, kyseinen eläke jaetaan osiin liitteessä 6 olevassa 4 luvussa säädetyllä tavalla. 71 artikla 1. Sen estämättä, mitä muissa, erityisesti perhe-eläkkeen saajille myönnettäviä vähimmäismääriä koskevissa säännöksissä säädetään, se perhe-eläkkeiden kokonaismäärä yhdessä perhelisien kanssa ja verojen ja muiden pakollisten pidätysten vähentämisen jälkeen, jota leski ja muut edunsaajat voivat saada, voi olla enintään a) Europolin palveluksessa olleen työntekijän kuoltua sen palkan suuruinen, johon asianomaisella olisi palveluksessa ollessaan ollut oikeus saman palkkaluokan ja -tason mukaan, mihin määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi siinä tapauksessa maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset, b) sen päivän jälkeen, jolloin a alakohdassa tarkoitettu työntekijä olisi täyttänyt 62 vuotta, sen vanhuuseläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus kyseisestä päivästä alkaen hänen kuolinpäiväänsä mennessä saavuttamansa palkkaluokan ja -tason mukaan, mihin määrään lisätään perhelisät, jotka hänelle olisi maksettu, ja siitä vähennetään verot ja muut pakolliset pidätykset, c) vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saavan entisen työntekijän kuoltua sen eläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus, mihin määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut määrät, tai d) kun sellainen entinen työntekijä kuolee, jonka palvelussuhde oli päättynyt ennen kuin hän oli täyttänyt 62 vuotta ja joka oli pyytänyt vanhuuseläkkeensä maksamisen siirrettäväksi sitä kalenterikuukautta seuraavan kalenterikuukauden ensimmäiseen päivään, jonka aikana hän olisi täyttänyt 62 vuotta, sen vanhuuseläkkeen suuruinen, johon asianomaisella olisi eläessään ollut oikeus 62 vuotta täytettyään, mihin määrään lisätään ja siitä vähennetään b alakohdassa tarkoitetut määrät. 2. Sovellettaessa 1 kohdan säännöksiä kyseisiin määriin mahdollisesti vaikuttavia korjauskertoimia ei oteta huomioon. 3. Kukin edellä 1 kohdan a-d alakohdassa määritelty enimmäismäärä jaetaan perhe-eläkkeen saajien kesken suhteessa niihin oikeuksiin, jotka heille olisivat kuuluneet, jos 1 kohdan säännöksiä ei otettaisi huomioon. C jakso Vanhuuseläke ja eroraha 72 artikla Palvelussuhteen päättyessä työntekijällä, joka on ollut palveluksessa vähintään kymmenen vuotta, on oikeus vanhuuseläkkeeseen. Palvelusvuosien määrää koskevaa vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta, jos työntekijä on täyttänyt 62 vuotta. Vanhuuseläkkeen enimmäismäärä on 70 prosenttia sen palkkaluokan mukaisesta viimeisestä peruspalkasta, johon työntekijä on kuulunut vähintään vuoden ajan. Se maksetaan työntekijälle, joka on ollut palveluksessa 35 vuotta liitteessä 6 olevan 3 artiklan mukaisesti. Jos palvelusvuosia on vähemmän kuin 35, edellä mainittua enimmäismäärää vähennetään vastaavasti. Vanhuuseläkkeen vähimmäismäärä on neljä prosenttia vähimmäistoimeentulosta palvelusvuotta kohti. Oikeus vanhuuseläkkeeseen on 62 vuotta täyttäneellä henkilöllä. 73 artikla Liitteessä 6 olevissa 16, 17 tai 18 artiklassa tarkoitetulla entisen työntekijän leskellä on mainituissa artikloissa tarkoitetulla tavalla oikeus perhe-eläkkeeseen. Edellä tarkoitettu eläkkeen määrä on 80 prosenttia, jos työntekijä on kuollut jonkin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tapahtuman johdosta. Näissä tapauksissa maksettavan perhe-eläkkeen määrä ei saa olla pienempi kuin vähimmäistoimeentulo ja sen on oltava vähintään 35 prosenttia entisen työntekijän viimeisestä peruspalkasta. Määrän on oltava alle 42 prosenttia entisen työntekijän viimeisestä peruspalkasta, jos hänen kuolemansa johtuu jostakin 65 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetusta syystä. 74 artikla Edellä 68 ja 73 artiklan säännöksiä sovelletaan samalla tavoin työntekijän tai entisen työntekijän sekä mies- että naispuoliseen leskeen. 75 artikla Vanhuuseläkkeen saajalla, joka saa eläkkeen täytettyään 62 vuotta tai sen jälkeen, työkyvyttömyyseläkkeen saajalla tai perhe-eläkkeen saajalla on liitteessä 5 säädetyin edellytyksin oikeus 46 artiklan mukaisiin perhelisiin; kotitalouslisä lasketaan edunsaajan eläkkeen perusteella. Perhe-eläkettä saavalle henkilölle maksettavan huollettavana olevasta lapsesta maksettavan lisän määrä on kuitenkin kaksi kertaa 46 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty lisän määrä. 76 artikla Jos työntekijällä on oikeus vanhuuseläkkeesen, hänen eläkeoikeuksiaan vähennetään suhteessa 79 artiklan mukaisesti maksettuihin määriin. 77 artikla Työntekijällä, joka on alle 62-vuotias ja jonka palvelussuhde päättyy muusta syystä kuin hänen kuolemansa tai työkyvyttömyytensä vuoksi, ja jolla ei ole oikeutta vanhuuseläkkeeseen ja johon ei voida soveltaa liitteessä 6 olevan 9 artiklan säännöksiä, on palveluksesta erotessaan oikeus erorahaan, jonka määrä lasketaan liitteessä 6 olevan 10 artiklan mukaisesti. Tämän erorahan määrästä vähennetään 79 artiklan mukaisesti maksetut määrät. D jakso Työkyvyttömyys- ja henkivakuutusjärjestelmän sekä eläkejärjestelmän rahoittaminen 78 artikla 1. Edellä B ja C jaksossa säädetyn sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan liitteessä 6 olevassa 37 artiklassa tarkoitetusta Europolin eläkerahastosta. 2. Työntekijät maksavat kolmanneksen tämän sosiaaliturvajärjestelmän rahoituksesta. Eläkemaksun määräksi vahvistetaan 8,25 prosenttia asianomaisen peruspalkasta. Tämä maksu vähennetään kuukausittain työntekijän palkasta. 3. Palkoista peritään joka tapauksessa tämä eläkejärjestelmän edellyttämä maksuosuus. 4. Asianmukaisesti vähennettyjä määriä ei makseta takaisin. Virheellisesti perityt määrät eivät oikeuta saamaan eläkettä; ne maksetaan työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa pyynnöstä korottomina takaisin. 79 artikla Hallintoneuvoston johtajan tekemästä ehdotuksesta, jonka tämä tekee henkilöstökomitean lausunnon saatuaan, vahvistamien edellytysten mukaisesti työntekijä voi pyytää Europolia suorittamaan sellaisia maksuja, joita hänen on maksettava saadakseen tai säilyttääkseen eläkeoikeudet lähtömaassaan. Tällaiset maksut ovat enintään 16,5 prosenttia hänen peruspalkastaan, ja ne rahoitetaan Europolin talousarviosta. E jakso Eläkkeen määrän laskeminen 80 artikla Europol vastaa vanhuuseläkkeen, työkyvyttömyyseläkkeen, perhe-eläkkeen tai tilapäisen eläkkeen määrän laskemisesta. Työntekijälle tai hänen oikeudenomistajilleen sekä eläkkeiden maksamisesta vastaavalle yksikölle annetaan tiedoksi eläkkeen maksamista koskeva yksityiskohtainen erittely samanaikaisesti tämän eläkkeen myöntämistä koskevan päätöksen kanssa. Vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä ei makseta samanaikaisesti Europolin maksaman palkan eikä 59 artiklan mukaisesti maksettavan korvauksen kanssa. 81 artikla Eläkkeen määrä voidaan milloin tahansa laskea uudelleen, jos eläkettä laskettaessa on tapahtunut virhe tai jokin seikka on jäänyt huomioimatta. Eläkkeen määrää voidaan muuttaa tai se voidaan peruuttaa, jos se on myönnetty näiden henkilöstösääntöjen tai liitteen 6 säännösten vastaisesti. 82 artikla Jos vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkettä saava työntekijä tai entinen työntekijä kuolee eivätkä hänen oikeudenomistajansa hae eläkkeitään vuoden kuluessa kyseisen työntekijän kuolemasta, he menettävät eläkeoikeutensa, ellei asianmukaisesti todeta kyseen olevan ylivoimaisen esteen. 83 artikla Entisen työntekijän tai hänen oikeudenomistajiensa, joilla on oikeus saada tämän eläkejärjestelmän mukaisia etuuksia, on tarvittaessa esitettävä vaaditut kirjalliset todisteet ja ilmoitettava Europolille kaikista heidän oikeuksiinsa mahdollisesti vaikuttavista seikoista. 84 artikla Jos työntekijä on osittain tai kokonaan menettänyt näiden henkilöstösääntöjen mukaiset eläkeoikeutensa, hänellä on oikeus vaatia korvausta eläkejärjestelmään maksamistaan eläkemaksuista sen määrän mukaisessa suhteessa, jolla hänen eläkkeensä määrää on vähennetty. F jakso Etuuksien maksaminen 85 artikla Tämän sosiaaliturvajärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan kuukausittain jälkikäteen. Europolin nimeämä yksikkö huolehtii näiden etuuksien maksamisesta Europolin puolesta; mikään muu yksikkö ei saa millään nimikkeellä maksaa omista varoistaan tämän sosiaaliturvajärjestelmän mukaisia etuuksia. Edellä 71 artiklaa sovelletaan vastaavasti. Edunsaajat voivat valita, haluavatko he etunsa maksettaviksi lähtömaansa valuuttana tai sen maan valuuttana, jossa he asuvat, taikka Alankomaiden guldeneina; heidän tekemänsä valinta säilyy voimassa vähintään kaksi vuotta. G jakso Europolin sijaantulo 86 artikla 1. Jos ulkopuolinen on vastuussa Europolin työntekijän kuolemasta, tapaturmasta tai sairaudesta, uhrin tai hänen oikeudenomistajiensa oikeudet ja kannevalta vastuussa olevaa ulkopuolista kohtaan siirtyvät suoraan Europolille siltä osin, kuin Europolille henkilöstösääntöjen perusteella aiheutuu velvollisuuksia kyseisen vahinkotapahtuman vuoksi. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu sijaantulo koskee muun muassa - palkkaa, joka on maksettu 38 artiklan mukaisesti työntekijälle hänen tilapäisen työkyvyttömyytensä aikana, - edellä 48 artiklan mukaisesti suoritettuja maksuja työntekijän tai eläkkeeseen oikeutetun entisen työntekijän kuoleman vuoksi, - sairaus- ja tapaturmavakuutuksen mukaisia etuuksia, jotka on maksettu 56 ja 57 artiklan ja niiden soveltamista koskevien säännösten mukaisesti, - edellä 61 artiklassa tarkoitettujen ruumiin kuljettamisesta aiheutuneiden kulujen maksamista, - täydentäviä perhelisiä, jotka maksetaan 46 artiklan 3 kohdan ja liitteessä 5 olevan 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti huollettavana olevan lapsen vakavan sairauden, vamman tai haitan vuoksi, - työkyvyttömyyseläkkeitä, jotka maksetaan sellaisen tapaturman tai sairauden vuoksi, joka aiheuttaa työntekijälle pysyvän työkyvyttömyyden, - perhe-eläkettä, joka maksetaan työntekijän tai entisen työntekijän kuoleman vuoksi tai sellaisen työntekijän tai entisen työntekijän eläkettä saavan puolison kuoleman vuoksi, joka ei ole Europolin työntekijä, ja - lapseneläkettä, joka maksetaan iästä riippumatta työntekijän tai entisen työntekijän lapselle, jos kyseisellä lapsella on vakava sairaus, vamma tai haitta, joka estää häntä huolehtimasta toimeentulostaan huoltajansa kuoleman jälkeen. 3. Europolin sijaantulo ei kuitenkaan koske sellaisten tapaturmasta johtuneiden yksinomaan henkilökohtaisten vahinkojen, kuten henkisen kärsimyksen, kivun ja säryn korvaamista eikä sitä osaa kosmeettisesta ja elämänlaadun heikkenemistä koskevasta haitasta, joka on suurempi kuin mitä näistä vahingoista ja menetyksistä 57 artiklan mukaisesti olisi korvauksena myönnetty. 4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdan säännökset eivät estä Europolia nostamasta itse kannetta asiassa. 7 LUKU LIIALLISINA JA LIIAN VÄHÄISINÄ SUORITETUT ETUUDET 87 artikla Kaikki näiden henkilöstösääntöjen mukaan liiallisina maksetut määrät peritään asianomaiselta takaisin viideltä vuodelta ennen etuuden aiheettoman suorittamisen havaitsemista. Liian vähäisinä suoritetut määrät maksetaan asianomaiselle viideltä vuodelta ennen puuttuvien suoritusten havaitsemista. 8 LUKU KURINPITOSEURAAMUKSET 88 artikla 1. Jos työntekijä tahallisesti tai huolimattomuudesta jättää täyttämättä näiden henkilöstösääntöjen tai Europol-yleissopimuksen mukaiset velvollisuutensa, häntä vastaan voidaan aloittaa kurinpitomenettely. 2. Kurinpitoseuraamuksia ovat a) kirjallinen huomautus, b) varoitus, c) enintään viiden palkkatason alentaminen asianomaisessa palkkaluokassa enintään kuudeksi kuukaudeksi tai kuukausittaisen peruspalkan alentaminen enintään 25 prosenttia enintään kuudeksi kuukaudeksi, d) työntekijän palkkaluokan alentaminen yhdellä siitä, joka hänellä oli kurinpitoseuraamusta määrättäessä, e) toimesta erottaminen ja tarvittaessa vanhuuseläkeoikeuden alentaminen tai poistaminen kuitenkin siten, etteivät tämän seuraamuksen vaikutukset voi koskea työntekijän huollettavana olevia henkilöitä, ja f) Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otettujen työntekijöiden sopimuksen päättäminen (ja kurinpitoseuraamuksen suositteleminen). 3. Kurinpitoseuraamuksia sovellettaessa otetaan huomioon velvollisuuden rikkomisen vakavuus sekä siihen liittyvät olosuhteet, kuten tahallisuus, mahdollinen Europolin tavanomaisen toiminnan keskeytyminen, Europolille aiheutunut vahinko, Europolin kurinpitoperiaatteet tai komentosuhteet sekä kyseisen työntekijän suorittama rikkomuksen uusiminen. 4. Yksi virhe voi johtaa vain yhteen kurinpitoseuraamukseen. 5. Kurinpitoseuraamuksia sovelletaan niiden rajoittamatta rikosoikeudellista vastuuta, joka työntekijälle on aiheutunut velvollisuuden rikkomisesta. 6. Työntekijään, joka saa toisen työntekijän rikkomaan velvollisuutensa, sekä työntekijän esimieheen, joka tietoisesti salli rikkomisen tapahtua, sovelletaan samaa kurinpitomenettelyä kuin asianomaiseen työntekijään. 89 artikla Europoliin perustetaan kurinpitolautakunta, joka hoitaa näissä henkilöstösäännöissä sille osoitetut tehtävät. Kurinpitolautakunnan kokoonpano ja menettelytavat vahvistetaan liitteessä 7. Johtajalla on oikeus kurinpitolautakuntaa kuulematta antaa työntekijälle kirjallinen huomautus tai varoitus työntekijän lähimmän esimiehen ehdotuksesta tai omasta aloitteestaan. Tästä ilmoitetaan kirjallisesti kyseiselle työntekijälle, ja häntä on kuultava asiassa etukäteen. Europolin johtaja määrää muut seuraamukset liitteen 7 mukaisen kurinpitomenettelyn päätyttyä. Johtaja päättää kurinpitomenettelyn aloittamisesta työntekijän lähimmän esimiehen ehdotuksesta tai omasta aloitteestaan työntekijää kuultuaan. 90 artikla Jos johtaja katsoo työntekijän tehneen vakavan virheen, hän voi pidättää työntekijän toimensa hoitamisesta välittömästi riippumatta siitä, onko kyse työntekijän asemaan liittyvien velvollisuuksien laiminlyömisestä vai lain rikkomisesta. Päätös toimitetaan työntekijälle kirjallisesti. Edellä 10 artiklassa säädetty luottamuksellisuutta koskevien säännösten rikkominen katsotaan vakavaksi virheeksi. Toimen hoitamisesta pidättämistä koskevassa päätöksessä on määrättävä, onko asianomaisella työntekijällä oikeus saada palkkansa toimen hoitamisesta pidättämisen ajan, vai pidätetäänkö osa palkasta; pidätettävä osa on puolet työntekijän peruspalkasta. Toimensa hoitamisesta pidätettyä työntekijää koskeva lopullinen päätös on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa toimen hoitamisesta pidättämistä koskevan päätöksen voimaantulosta. Jos päätöstä ei ole tehty kuuden kuukauden määräajan päättymiseen mennessä, asianomainen työntekijä saa jälleen palkkansa kokonaisuudessaan. ).1 Jos työntekijälle ei määrätä mitään kurinpitoseuraamusta tai seuraamukseksi on määrätty ainoastaan kirjallinen huomautus, varoitus taikka palkkatason tai peruspalkan alentaminen 88 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti tai jos asiassa ei ole tehty päätöstä edellisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, työntekijällä on oikeus saada takaisin hänen palkastaan pidätetyt määrät. Jos työntekijä kuitenkin joutuu syytteeseen samasta teosta, lopullinen päätös tehdään vasta, kun asiaa käsittelevän tuomioistuimen tuomio asiassa on tullut lainvoimaiseksi. 91 artikla Työntekijä, jolle on määrätty kurinpitoseuraamuksena muu kuin toimesta erottaminen tai sopimuksen päättäminen, voi vuosittain, alkaen vuoden kuluttua seuraamuksen määräämisestä, pyytää seuraamusmerkinnän poistamista henkilökansiostaan. Johtaja päättää, kuultuaan kurinpitolautakuntaa niissä tapauksissa, joissa kurinpitolautakunta on osallistunut kurinpitomenettelyyn, suostuuko hän asianomaisen työntekijän pyyntöön; jos päätös on myönteinen, henkilökansio on annettava tiedoksi työntekijälle uudessa muodossaan. Jos Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista palvelukseen otetulle työntekijälle on määrätty 88 artiklan 2 kohdan d, e tai f alakohdassa tarkoitettu kurinpitoseuraamus, johtajan on ilmoitettava siitä toimivaltaiselle viranomaiselle. Jos työntekijälle on määrätty muu kurinpitoseuraamus, johtaja päättää, ilmoitetaanko siitä toimivaltaiselle viranomaiselle. Edellistä kohtaa sovelletaan soveltuvin osin tapauksiin, joissa merkintä kurinpitoseuraamuksesta on poistettu työntekijän henkilökansiosta tämän artiklan mukaisesti. 9 LUKU MUUTOKSENHAKU 92 artikla 1. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi pyytää johtajaa tekemään häntä koskevan päätöksen. Johtajan on ilmoitettava kyseiselle henkilölle perustellusta päätöksestään neljän kuukauden kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Jos pyyntöön ei tämän määräajan kuluessa ole vastattu, pyynnön katsotaan tulleen hylätyksi päätöksellä, jota koskevan valituksen voi tehdä seuraavien kohtien mukaisesti. 2. Henkilö, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, voi tehdä johtajalle valituksen häntä vastaan kohdistetusta toimenpiteestä, joko johtajan tekemästä päätöksestä tai siitä, että tämä on jättänyt toteuttamatta jonkin henkilöstösäännöissä säädetyn toimenpiteen. Valitus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa - päivänä, jona toimenpide julkistetaan, jos on kyse yleisluontoisesta toimenpiteestä, - päivänä, jona päätös annetaan asianomaiselle tiedoksi, ja joka tapauksessa viimeistään sinä päivänä, jolloin asianomainen sai tiedon asiasta, jos on kyse määrättyyn henkilöön kohdistuvasta toimenpiteestä; jos toimenpide kuitenkin kohdistuu myös toista henkilöä vastaan, määräaika tämän toisen henkilön osalta alkaa siitä päivästä, jolloin hän sai tiedon asiasta, ja joka tapauksessa viimeistään päivästä, jona päätös julkaistaan, tai - vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivänä, jos valitus koskee 1 kohdassa säädettyä päätöstä, jolla pyyntö katsotaan tulleen hylätyksi. Europolin johtajan on ilmoitettava asianomaiselle perustellusta päätöksestään neljän kuukauden kuluessa valituksen esittämispäivästä. Jos valitukseen ei ole vastattu tämän määräajan kuluessa, sen katsotaan tulleen hylätyksi päätöksellä, johon voi hakea muutosta 93 artiklan mukaisesti. 3. Työntekijän esittämä pyyntö tai hänen tekemänsä valitus on esitettävä hänen lähimmän esimiehensä kautta, paitsi jos on kyse tästä esimiehestä, jolloin hakemus tai valitus voidaan esittää suoraan lähinnä seuraavalle esimiehelle. 93 artikla 1. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on toimivalta ratkaista kaikki Europolin ja henkilön, johon näitä henkilöstösääntöjä sovelletaan, väliset riidat, jotka koskevat tällaista henkilöä vastaan 92 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla kohdistuvan toimenpiteen laillisuutta. Taloudellisia kysymyksiä koskevissa riidoissa yhteisöjen tuomioistuimella on täysi tuomiovalta. 2. Kanne otetaan tuomioistuimen käsiteltäväksi ainoastaan, jos - johtajalle on ennen kanteen nostamista tehty valitus 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisessä kohdassa säädetyssä määräajassa, ja - tämä valitus on hylätty nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla päätöksellä. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu kanne on pantava vireille kolmen kuukauden kuluessa. Tämä määräaika alkaa: - päivänä, jona valituksen johdosta tehty päätös annetaan tiedoksi, - vastauksen antamiselle asetetun määräajan päättymispäivästä, jos kanne koskee päätöstä, jolla 92 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehty valitus katsotaan hylätyksi; kuitenkin jos on nimenomaisesti hylätty sen jälkeen, kun se on hylkääväksi katsottavalla päätöksellä hylätty mutta ennen kuin kanteen nostamiselle asetettu määräaika oli kulunut umpeen, alkaa muutoksen hakemiselle asetettu määräaika uudelleen. 4. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, asianomainen voi, toimitettuaan johtajalle 92 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun valituksen, saattaa muutoksenhaun välittömästi yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi sillä edellytyksellä, että tähän muutoksenhakuun on liitetty hakemus joko sen kohteena olevan toimenpiteen täytäntöönpanon keskeyttämiseksi tai väliaikaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi. Tällaisessa tapauksessa pääasian käsittely yhteisöjen tuomioistuimessa keskeytetään, kunnes valitus on hylätty joko nimenomaisella tai hylkääväksi katsottavalla päätöksellä. 5. Tässä artiklassa tarkoitetut muutoksenhaut tutkitaan ja käsitellään Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työjärjestyksessä määrätyllä tavalla. 10 LUKU PALVELUSSUHTEEN PÄÄTTYMINEN 94 artikla Kuolemantapauksen vuoksi tapahtuvaa palvelussuhteen päättymistä lukuun ottamatta Europolin työntekijöiden palvelussuhde päättyy seuraavasti: 1. Jos sopimus on määräaikainen: a) sopimukseen merkittynä päivänä, b) sopimuksessa mainitun irtisanomisajan päättyessä, jos sopimuksessa on lauseke, jonka mukaan työntekijällä tai Europolilla on mahdollisuus sanoa sopimus irti aiemmin. Tällainen irtisanomisaika on enintään kolme kuukautta ja vähintään yksi kuukausi. Niiden Europolin työntekijöiden osalta, joiden sopimus on uusittu, irtisanomisaika on vähintään yksi kuukausi palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään yksi kuukausi ja enintään kuusi kuukautta, c) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä täyttää 65 vuotta. Jos Europol irtisanoo sopimuksen, työntekijällä on oikeus korvaukseen, joka vastaa yhtä kolmasosaa hänen peruspalkastaan hänen tehtäviensä päättymisen ja hänen sopimuksensa päättymisen väliseltä ajalta. 2. Jos sopimus on voimassa toistaiseksi: a) sopimuksessa säädetyn irtisanomisajan päättyessä; irtisanomisajan pituus on vähintään yksi kuukausi kutakin täyttä palvelusvuotta kohti, kuitenkin vähintään kolme kuukautta ja enintään kymmenen kuukautta. Irtisanomisaika ei saa kuitenkaan alkaa äitiys- tai sairausloman aikana edellyttäen, ettei tällainen sairausloma kestä yli kolme kuukautta. Lisäksi irtisanomisaika keskeytetään edellä mainituissa rajoissa äitiys- tai sairausloman ajaksi, b) sen kuukauden viimeisenä päivänä, jonka aikana työntekijä täyttää 65 vuotta. 95 artikla Europol voi irtisanoa määräaikaisen tai toistaiseksi voimassa olevan palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa a) edellä 26 artiklan mukaisesti koeajan kuluessa tai sen päättyessä, b) jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2 kohdan a ja d alakohdassa säädettyjä edellytyksiä; jos työntekijä ei enää täytä 24 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyjä edellytyksiä, hänen työsopimuksensa voidaan kuitenkin irtisanoa ainoastaan 65 artiklan mukaisesti, c) jos työntekijä ei kykene palaamaan tehtäviinsä 38 artiklassa säädetyn palkallisen sairausloman jälkeen. Tällaisessa tapauksessa työntekijälle maksetaan hänen peruspalkkaansa vastaava lisä sekä perhelisät kahdelta päivältä jokaista palveluskuukautta kohti. 96 artikla 1. Sen jälkeen kun liitteessä 7 säädetty kurinpitomenettely on saatettu päätökseen, palvelussuhde voidaan kurinpidollisista syistä irtisanoa ilman irtisanomisaikaa siinä tapauksessa, että työntekijä on tahallaan tai huolimattomuudesta vakavasti laiminlyönyt velvollisuutensa. Johtaja tekee perustellun päätöksen sen jälkeen, kun kyseiselle työntekijälle on annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa. Ennen palvelussuhteen irtisanomista työntekijä voidaan tilapäisesti pidättää toimensa hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti. 2. Jos palvelussuhde irtisanotaan 1 kohdan mukaisesti, johtaja voi päättää a) rajoittaa 77 artiklassa säädetyn erorahan määrän 78 artiklassa säädetyn maksun takaisinmaksuun, lisättynä korolla, jonka suuruus määritetään liitteessä 6 olevassa 10 artiklassa, b) evätä kokonaan tai osittain liitteessä 5 olevassa 8 artiklan 2 kohdassa säädetyn korvauksen muuttokuluista, c) evätä kokonaan tai osittain 94 artiklan 1 kohdassa säädetyn korvauksen. 97 artikla 1. Europol irtisanoo työntekijän palvelussuhteen ilman irtisanomisaikaa, jos johtaja havaitsee, että a) työntekijä on palvelukseen ottamisensa yhteydessä antanut tahallaan vääriä tietoja joko ammattipätevyydestään tai 24 artiklan 2 kohdan mukaisista edellytyksistä, ja b) nämä hänen toimittamansa väärät tiedot ovat ratkaisevasti vaikuttaneet hänen palvelukseen ottamiseensa. 2. Tällaisessa tapauksessa johtaja toteaa palvelussuhteen päättyneeksi sen jälkeen, kun kyseistä työntekijää on kuultu ja liitteessä 7 säädetty kurinpitomenettely on saatettu päätökseen. Ennen palvelussuhteen päättymistä työntekijä voidaan pidättää toimensa hoitamisesta 90 artiklan mukaisesti. Edellä 96 artiklan 2 kohdan säännöksiä sovelletaan. 3 OSASTO PAIKALLISET TYÖNTEKIJÄT 98 artikla Jollei tämän osaston säännöksistä muuta johdu, Europol määrittää kyseisellä työskentelypaikalla noudatettavien sääntöjen ja käytännön mukaisesti paikallisten työntekijöiden palvelussuhteen ehdot, erityisesti ne, jotka koskevat a) palvelukseen ottamista ja työsopimuksen irtisanomista, b) lomia, ja c) palkkausta. Paikallisia työntekijöitä sitovat Europol-yleissopimuksen 31 ja 32 artiklassa vahvistetut pidättymistä ja luottamuksellisuutta koskevat määräykset sekä niihin perustuvat säädökset. 99 artikla Sosiaaliturvan osalta Europol vastaa työnantajan maksettavaksi määrätyistä sosiaaliturvamaksuista Alankomaiden voimassa olevien säännösten mukaisesti. 100 artikla 1. Europolin ja jossakin jäsenvaltiossa palveluksessa olevan paikallisen työntekijän väliset riita-asiat ratkaistaan toimivaltaisessa tuomioistuimessa työntekijän työpaikan sijaintimaassa voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. 2. Europolin ja jossakin yhteisön ulkopuolisessa maassa palveluksessa olevan paikallisen työntekijän väliset riita-asiat ratkaistaan välitystuomioistuimessa työntekijän työsopimuksessa olevan välitystuomiolausekkeen ehtojen mukaisesti. 4 OSASTO SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET 101 artikla 1. Europolin johtajan on kuuden kuukauden kuluessa näiden henkilöstösääntöjen voimaantulosta tarjottava henkilöstösääntöjen mukaista uutta sopimusta työntekijöille, jotka ovat Europolin huumausaineyksikön palveluksessa 10 päivänä maaliskuuta 1995 vahvistetun yhteisen toiminnan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti (Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 62, 20.3.1995, s. 1-3) ja jotka ovat Europolin huumausaineyksikön johdon kirjallisen arvion mukaan hoitaneet tehtävänsä hyväksyttävästi. 2. Tällaiset sopimukset tehdään aluksi 1-4 vuoden määräajaksi Europolin työntekijöiden osalta 6 artiklan mukaisesti tai paikallisten työntekijöiden osalta toistaiseksi 98 artiklan mukaisesti. 3. Jäljempänä 5 kohdassa tarkoitetun siirtymäsuunnitelman mukaisesti johtaja voi asianomaisen jäsenvaltion toivomuksesta lyhentää määräaikaisen työsopimuksen kestoa. 4. Tarjottavan sopimuksen toimenkuvassa on otettava huomioon niiden tehtävien laatu, joita työntekijä on suorittanut työskennellessään Europolin huumausaineyksikössä ja hänen pätevyytensä ja ammattikokemuksensa siihen toimeen, josta hänelle tarjotaan sopimusta. Tällainen sopimus tulee voimaan kuuden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona nämä henkilöstösäännöt tulevat voimaan. 5. Tarjotessaan edellä mainittuja sopimuksia johtajan on toimittava siirtymäsuunnitelman mukaisesti, joka hänen on esitettävä etukäteen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi. Suunnitelmassa on otettava huomioon 6 artiklassa tarkoitettu henkilöstön kierto, tarvittava organisaation jatkuvuus uuden talousarvion puitteissa, palvelusvuosien määrä Europolin huumausaineyksikössä, jäsenvaltioiden etu ja niiden riittävä edustus Europolissa, isäntävaltion edut ja asianomaisten henkilöiden edut. Siirtymäsuunnitelmassa on jokaista tointa tarkasteltava erikseen. 6. Jos työntekijä hylkää tarjouksen tai jos hänen palvelustaan Europolin huumausaineyksikössä ei katsota hyväksyttäväksi, hänen palveluksessa olonsa katsotaan päättyneen kieltäytymispäivänä tai sinä päivänä, jolloin työntekijä saa tiedon siitä, ettei hänelle tarjota sopimusta. 102 artikla Edellä 45 artiklassa esitettyjä palkkataulukoita tarkistetaan 44 artiklan mukaisesti näiden henkilöstösääntöjen tullessa voimaan. 103 artikla Jäsenvaltioiden Europolin huumausaineyksikköön lähettämille työntekijöille, lukuun ottamatta yhteyshenkilöitä, voidaan lähettävien viranomaisten suostumuksella tarjota työsopimusta 101 artiklan mukaisesti. 5 OSASTO VOIMAANTULO 104 artikla Nämä henkilöstösäännöt tulevat voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999. Tehty Brysselissä 3 päivänä joulukuuta 1998. Neuvoston puolesta K. SCHLÖGL Puheenjohtaja (1) EYVL C 316, 27.11.1995, s. 1. LIITE 1 Europolin toimet 1. Jollei 3 kohdasta muuta johdu, Europolin toimia ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 2. Toimet, jotka esitetään luettelossa lihavoituna, voidaan täyttää yksinomaan toimivaltaisista kansallisista viranomaisista palvelukseen otetuilla työntekijöillä henkilöstösääntöjen 2 ja 6 artiklan mukaisesti. Toimivaltaisilla kansallisilla viranomaisilla tarkoitetaan kaikkia niitä jäsenvaltioissa olevia julkisia elimiä, jotka kansallisen lainsäädännön mukaan ovat vastuussa rikosten torjunnasta ja ehkäisystä. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava Europolille, katsooko se luettelossa lihavoituna esitettyä Europolin tointa hakevan henkilön olevan jonkin kansallisen toimivaltaisen viranomaisensa palveluksessa. 3. Europolin hallintoneuvosto osallistuu Europol-yleissopimuksen 28 artiklan 1 kohdan 15 alakohdan mukaisesti talousarvion ja henkilöstösuunnitelman hyväksymiseen. Tässä yhteydessä sen on ehdotettava neuvostolle, missä määrin tässä liitteessä luetellut toimet voidaan täyttää tai niitä voidaan yhdistellä. Neuvosto päättää Europol-yleissopimuksen 35 artiklan mukaisesti Europolin talousarviosta. 4. Jos hallintoneuvosto henkilöstösuunnitelmaa ja talousarviota laatiessaan päättää, että tietty luettelossa lihavoituna esitetty toimi olisi täytettävä avoimen hakumenettelyn kautta, toimi voidaan täyttää avoimella kilpailulla. Näissä tapauksissa tarjottava sopimus voi olla vain määräaikainen siten, että se voidaan uusia kerran henkilöstösääntöjen 6 artiklan mukaisesti. 5. Tähdellä (*) merkityt toimet katsotaan toimiksi, jotka on täytettävä henkilöstösääntöjen 3 artiklassa tarkoitetuilla paikallisilla työntekijöillä. Neuvosto päättää kuitenkin kahden vuoden kuluessa yleissopimuksen voimaantulosta hallintoneuvoston Europolin johtajan aloitteesta tekemän ehdotuksen perusteella, pidetäänkö näitä toimia edelleen sellaisina, jotka on täytettävä paikallisilla työntekijöillä. 6. Edellä 1 kohdassa mainittuihin toimiin sovelletaan seuraavaa, henkilöstösääntöjen 45 artiklassa vahvistettua palkkataulukkoa: >TAULUKON PAIKKA> LIITE 2 Valintamenettelyt 1 artikla Valinta Europolin toimeen perustuu henkilökohtaiseen sopivuuteen ja ammatilliseen pätevyyteen. Naisten ja miesten tasapuolinen edustus sekä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten ja Euroopan unionin virallisten kielten riittävä edustus on tärkeää. Europol on sitoutunut tasa-arvoisten mahdollisuuksien henkilöstöpolitiikkaan kiinnittämättä huomiota henkilöiden kansalliseen alkuperään, uskontoon tai muuhun asiaankuulumattomaan tekijään. Palvelukseen ottaminen Europolin toimiin tapahtuu henkilöstösääntöjen 3 luvun ja seuraavien säännösten mukaisesti. 2 artikla 1. Europolin johtaja perustaa valintalautakunnan. Lautakunta antaa johtajalle neuvoja hakijoiden sopivuudesta ja pyrkii asettamaan heidät paremmuusjärjestykseen. 2. Valintalautakunnan kokoonpano vaihtelee täytettävän toimiryhmän mukaan. 3. Varajohtajan toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu johtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, apulaisjohtaja sekä henkilöstöosaston vastaava työntekijä. Lisäksi kolme jäsenvaltiota, puheenjohtajavaltio mukaan luettuna, voivat halutessaan nimetä edustajansa valintalautakunnan jäseneksi. 4. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 4, 5 ja 6 kuuluvia toimia sekä palkkaluokkaan 7 kuuluvia vanhemman toimihenkilön toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu apulaisjohtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, henkilöstöyksikön vastaava työntekijä sekä asianomaisen yksikön päällikkö. Lisäksi kaksi jäsenvaltiota, puheenjohtajavaltio mukaan luettuna, voivat halutessaan nimetä edustajansa valintalautakunnan jäseneksi. 5. Kukin puheenjohtajavaltio päättää toimikautensa alussa arpomalla, mitkä muut jäsenvaltiot voivat puheenjohtajakaudella olla edustettuina valintalautakunnassa 3 ja 4 kohdan mukaisesti. 6. Henkilöstösääntöjen 45 artiklan ja liitteen 1 mukaisesti palkkaluokkiin 7 (vanhemman toimihenkilön toimia lukuun ottamatta) - 13 kuuluvia toimia täytettäessä valintalautakuntaan kuuluu apulaisjohtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö, joka toimii lautakunnan puheenjohtajana, henkilöstöyksikön päällikkö sekä asianomaisen yksikön päällikkö. Lisäksi puheenjohtajavaltio voi halutessaan nimetä edustajansa valintalautakunnan jäseneksi. 7. Valintalautakunta päättää, onko johtajan tiettyä virkaa täytettäessä nimettävä ulkopuolinen asiantuntija avustamaan valintalautakuntaa teknisissä kysymyksissä. 8. Jos ilmenee, että jollakin valintalautakunnan jäsenellä on henkilökohtainen suhde johonkin Europolin virkaa hakevaan henkilöön, kyseinen jäsen ei osallistu valintamenettelyyn. Tällaisissa tapauksissa valintalautakunta tekee johtajalle ehdotuksen uuden jäsenen nimeämisestä hänen tilalleen. 9. Äänten mennessä valintalautakunnan äänestyksessä tasan puheenjohtajan ääni on ratkaiseva. 10. Henkilöstökomitealle tiedotetaan kaikista avoinna olevista toimista ja valintamenettelyistä. 11. Valintalautakunnan sihteeristöstä huolehtiminen sekä muut valintamenettelyihin liittyvät hallinnolliset tehtävät ovat henkilöstöyksikön vastuulla. 3 artikla 1. Europol laatii jokaisesta avoimesta toimesta ilmoituksen, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti toimen luonne, palkkaus mukaan luettuna, toimeen kuuluvat velvollisuudet sekä vaadittava pätevyys, taito ja kokemus. Ilmoituksessa on erityisesti mainittava, että hakijoiden on jätettävä hakemuksensa kirjallisena ja liitettävä mukaan ansioluettelo. Lisäksi ilmoituksessa on annettava tietoa hakumenettelyssä menestyneen hakijan turvallisuustutkimuksesta, joka hänelle on tehtävä Europol-yleissopimuksen 31 artiklaan perustuvien salassapitosäännösten mukaisesti. 2. Europolissa avoinna olevasta toimesta on ilmoitettava kaikissa jäsenvaltioissa. Europol tiedottaa Europolin kansallisille yksiköille kaikista Europolin avoinna olevista toimista. Kansalliset yksiköt tiedottavat avoinna olevasta toimesta asiaankuuluville elimille jäsenvaltion sisällä. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tehtävänä on varmistaa, että avoinna oleva toimi saatetaan kaikkien asiaankuuluvien elinten ja niiden työntekijöiden tietoon. Jos avoinna on toimi, joka voidaan täyttää myös muulla kuin Europol-yleissopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa määritellystä toimivaltaisesta kansallisesta viranomaisesta palvelukseen otetulla henkilöllä, Europol ilmoittaa avoinna olevista toimista myös suoraan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja muissa sellaisissa tiedotusvälineissä, joilla saavutetaan jäsenvaltioissa mahdollisimman suuri julkisuus. 3. Kaikkia avoinna olevia toimia täytettäessä otetaan huomioon sekä Europolista että muualta tulevat hakemukset. 4 artikla Hakijoita on pyydettävä toimittamaan hakemuksensa Europolille 60 päivän kuluessa virallisen ilmoituksen julkaisemisesta. Europol lähettää hakijoille ilmoituksen siitä, että hakemus on vastaanotettu. 5 artikla Valintalautakunta tekee alustavan valinnan hakijoiden pätevyyden, työkokemuksen, toimeen tarvittavien ominaisuuksien sekä henkilöstösääntöjen 24 artiklassa tarkoitetun mahdollisen alustavan valinnan perusteella. Valintalautakunta voi 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa päättää jättää alustavan valinnan yhden tai useamman jäsenensä tehtäväksi. Jos mahdollista, avoinna olevaa tointa kohti valitaan vähintään 5 ja enintään 20 hakijaa, ja heidät kutsutaan suorittamaan erityinen toimeen liittyvä kirjallinen tai muu koemenettely. Valintalautakunta päättää tarpeellisista erityisjärjestelyistä. 6 artikla Europolin johtaja valmistelee yhteistyössä valintalautakunnan kanssa kokeen tai kokeet kyseistä tointa hakevien henkilöiden erityispätevyyksien ja asiantuntemuksen arvioimiseksi. Valintalautakunta arvostelee kokeen tai kokeiden tulokset nimettöminä. 7 artikla Valintalautakunta haastattelee kaikkia kokeen tai kokeet läpäisseitä hakijoita. Haastatteluja voidaan käyttää myös testaamaan hakijoiden Euroopan unionin virallisten kielten hallintaa ottaen huomioon Europol-yleissopimuksen 30 artiklan 2 kohdan ja henkilöstösääntöjen 24 artiklan. Hakijoille esitetyt kysymykset eivät saa millään tavalla koskea hakijoiden perheenjäsenten ammattia tai yhteiskunnallista taustaa. 8 artikla Kokeet ja haastattelut järjestetään Haagissa. Hakijoille korvataan matkoista, oleskelusta ja hotellimajoituksesta aiheutuneet kustannukset liitteessä 5 esitettyjen sääntöjen mukaisesti. 9 artikla Kun haastattelut on pidetty, valintalautakunta laatii hakumenettelyssä menestyneistä hakijoista luettelon, jossa hakijat on asetettu paremmuusjärjestykseen; luettelo toimitetaan johtajalle mahdollisimman nopeasti. Jos valintalautakunta päätyy siihen, ettei yksikään hakijoista ole sopiva avoinna olevaan toimeen, se ilmoittaa siitä johtajalle, joka julkaisee mahdollisimman nopeasti uudelleen tointa koskevan ilmoituksen. 10 artikla Johtaja tekee päätöksen mahdollisimman nopeasti valintalautakunnan mielipiteen saatuaan. Hän ilmoittaa päätöksestään valintalautakunnan jäsenille. Johtajan on ilmoitettava hakijoille menettelyn lopputuloksesta. LIITE 3 Ylityötuntien korvaaminen vapaana ja palkkana 1 artikla Henkilöstösääntöjen 45 artiklan mukaisesti palkkaluokkiin 11-13 kuuluvilla työntekijöillä on henkilöstösääntöjen 33 artiklassa vahvistetuin rajoituksin oikeus saada tekemistään ylityötunneista korvaus vapaana tai palkkana seuraavasti: a) Kustakin ylityötunnista saa korvauksena puolitoista tuntia vapaata; jos ylityötunti on tehty klo 22.00-7.00 välisenä aikana taikka sunnuntaina tai yleisenä vapaapäivänä, siitä saa korvauksena kaksi tuntia vapaata; korvauksena saatavaa vapaata myönnettäessä otetaan huomioon viraston tarpeet ja asianomaisen työntekijän toivomukset. b) Jos tätä korvausta ei ole voitu yksikön tarpeiden vuoksi antaa kahden sitä kuukautta seuraavan kuukauden aikana, jona ylityötunnit on tehty, johtaja antaa luvan hyvittämättömien ylityötuntien korvaamiseen a alakohdassa vahvistetuin perustein palkkana, joka on 0,578 prosenttia peruskuukausipalkasta kultakin ylityötunnilta. c) Vain yli 30 minuuttia kestäneestä ylityöstä voi saada korvauksen vapaana tai palkkana. 2 artikla Jos työntekijä on virkamatkalla, ei matkan kohteena olevalle paikalle ja sieltä takaisin matkustamiseen tarvittavan ajan katsota oikeuttavan tässä liitteessä tarkoitettuihin ylityötunteihin. Matkan kohteena olevalla paikalla tehdyistä tavanomaisen tuntimäärän ylittävistä työtunneista voi johtajan päätöksellä saada korvauksen vapaana tai tapauksen mukaan palkkana. LIITE 4 Lomat 1 JAKSO Vuosiloma 1 artikla Sinä vuonna, jolloin työntekijä aloittaa palveluksensa tai jolloin hänen palveluksensa päättyy, hänellä on oikeus kahden ja puolen arkipäivän lomaan täyttä palveluskuukautta kohti, vajaata palveluskuukautta kohti kahden arkipäivän lomaan, jos palvelusaika on pidempi kuin viisitoista päivää, ja yhden arkipäivän lomaan, jos palvelusaika on enintään viisitoista päivää. 2 artikla Työntekijä voi pitää vuosilomansa yhtenä tai useampana jaksona toivomuksensa mukaan ja viraston tarpeet huomioon ottaen. Lomaan on kuitenkin sisällyttävä vähintään yksi yhtäjaksoinen kahden viikon jakso. Lomaa myönnetään palvelukseen tulleille työntekijöille vasta kolmen palveluskuukauden jälkeen; johtaja voi asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa myöntää lomaa jo aiemmin. 3 artikla Jos työntekijä sairastuu vuosilomansa aikana niin, että se olisi estänyt häntä hoitamasta tehtäviään, jos hän ei olisi ollut lomalla, vuosilomaa pidennetään tämän työkyvyttömyysjakson verran edellyttäen, että esitetään asianmukainen lääkärintodistus. 4 artikla Jos työntekijä ei ole käyttänyt koko vuosilomaansa ennen kuluvan kalenterivuoden loppua muista kuin viraston tarpeista johtuvista syistä, vuosilomasta voidaan siirtää seuraavaan vuoteen enintään kaksitoista päivää. Tämä osa lomasta on käytettävä seuraavana vuonna. 5 artikla Jos työntekijä kutsutaan palvelukseen kesken vuosilomansa tai jos hänen lomansa peruutetaan viraston tarpeiden vuoksi, hänelle korvataan tästä aiheutuneet asianmukaisesti osoitetut kulut, ja hänelle myönnetään uudet matkapäivät. 2 JAKSO Erityisloma 6 artikla 1. Vuosiloman lisäksi työntekijälle voidaan myöntää hakemuksesta erityislomaa. Tällaista lomaa myönnetään erityisesti jäljempänä luetelluissa tapauksissa seuraavasti: a) työntekijän avioituminen: viisi päivää, b) työntekijän muutto: enintään kaksi päivää, c) lapsen syntymä tai avioituminen: kaksi päivää, d) puolison kuolema: viisi päivää, e) lapsen kuolema: viisi päivää, f) isän tai äidin kuolema, tai puolison isän tai äidin kuolema: kolme päivää, g) puolison vakava sairaus: enintään kolme päivää, h) lapsen vakava sairaus: enintään kaksi päivää. 2. Johtaja voi 1 kohdan d-h alakohdassa mainituissa tapauksissa pidentää erityisloman enintään kymmeneksi päiväksi. 3 JAKSO Matkapäivät 7 artikla 1. Edellä 1 jaksossa säädettyyn loma-aikaan lisätään edestakaista matkaa varten enintään neljä matkapäivää, jotka lasketaan lomapaikan ja asemapaikan väliseen matkaan lyhintä reittiä käyttäen rautateitse, tai ellei tämä ole mahdollista, lentokoneella, tavallisesti tarvittavan ajan mukaan, jos näiden kahden paikan välinen etäisyys on rautateitse yli 350 kilometriä. Tässä artiklassa lomapaikalla tarkoitetaan vuosiloman osalta lähtöpaikkakuntaa sellaisena kuin se on määritelty liitteessä 5 olevassa 6 artiklan 3 kohdassa. 2. Edellä 2 jakson mukaista erityislomaa myönnettäessä mahdolliset matkapäivät vahvistetaan johtajan erillisellä päätöksellä erityistarpeet huomioon ottaen. LIITE 5 Palkkaus ja kulukorvaukset 1 JAKSO Perhelisät 1 artikla 1. Kotitalouslisä on 5 prosenttia työntekijän peruspalkasta, mutta kuitenkin enintään 5 prosenttia henkilöstösääntöjen 45 artiklassa määritellyn palkkaluokan 6 ylimmän tason määrästä. 2. Kotitalouslisä myönnetään: a) naimisissa olevalle työntekijälle, b) työntekijälle, jolla on yksi tai useampia, jäljempänä 2 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdassa tarkoitettuja huollettavana olevia lapsia, c) asiaa selvittäviin asiakirjoihin perustuvalla johtajan erityisellä, perustellulla päätöksellä työntekijälle, joka ei täytä edellä a ja b alakohdassa esitettyjä edellytyksiä, mutta joka kuitenkin tosiasiallisesti huolehtii perheen elatuksesta. 3. Jos työntekijän puoliso harjoittaa ansiotoimintaa ja kyseisen puolison vuosiansio, josta ei ole vähennetty veroja, ylittää palkkaluokan 13 kolmannella tasolla olevan työntekijän vuosittaisen peruspalkan, kotitalouslisään oikeutetulle työntekijälle maksetaan tätä lisää ainoastaan johtajan erityisellä päätöksellä. Työntekijällä on kuitenkin oikeus tähän lisään, jos puolisoilla on huollettavanaan yksi tai useampia lapsia. 4. Jos sekä työntekijällä että hänen puolisollaan on edellä mainittujen säännösten mukaisesti oikeus kotitalouslisään, se maksetaan ainoastaan sille henkilölle, jonka peruspalkka on korkeampi. 5. Jos työntekijällä on oikeus kotitalouslisään ainoastaan 2 kohdan b alakohdan nojalla ja jos kaikki hänen jäljempänä 2 artiklan 2 kohdassa tai 3 kohdassa tarkoitetut huollettavana olevat lapsensa ovat lain säännösten perusteella tai tuomioistuimen tai toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksellä annettu jonkin muun henkilön kuin työntekijän itsensä huollettavaksi, kotitalouslisä maksetaan tälle henkilölle työntekijän lukuun ja hänen nimissään. Tämän edellytyksen katsotaan täyttyneen täysi-ikäisten huollettavina olevien lasten osalta, jos kyseiset lapset tavanomaisesti asuvat toisen vanhemman luona. Jos työntekijän lapset kuitenkin ovat usean eri henkilön huollettavana, kotitalouslisä jaetaan näiden henkilöiden kesken heidän huollettavanaan olevien lasten lukumäärän perusteella. Jos henkilö, joka on edellä mainittujen säännösten perusteella oikeutettu saamaan työntekijän nimissä kotitalouslisää, on myös itse työntekijänä tai muuna henkilöstöön kuuluvana oikeutettu tähän lisään, hänelle maksetaan näistä kahdesta lisästä ainoastaan sitä, jonka määrä on suurempi. 2 artikla 1. Työntekijä, jolla on yksi tai useampi lapsi huollettavanaan, saa jäljempänä 2 ja 3 kohdassa mainituin edellytyksin lisän, joka on 460 Alankomaiden guldenia kuukaudessa kustakin huollettavana olevasta lapsesta. 2. "Huollettavana olevalla lapsella" tarkoitetaan työntekijän tai hänen puolisonsa avioliitossa tai sen ulkopuolella syntynyttä lasta tai ottolasta, jos työntekijä tosiasiallisesti huolehtii hänen elatuksestaan. Huollettavana olevana lapsena pidetään myös lasta, josta on tehty adoptointia koskeva hakemus ja jonka osalta adoptointia koskeva menettely on aloitettu. 3. Lisä myönnetään a) ilman eri toimenpiteitä alle 18-vuotiaasta lapsesta, b) asianomaisen työntekijän perustellusta hakemuksesta 18-21-vuotiaasta lapsesta, joka on yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa. 4. Poikkeustapauksessa huollettavaan lapseen voidaan rinnastaa asiaan liittyviin todisteisiin perustuvalla johtajan erityisellä, perustellulla päätöksellä sellainen henkilö, jonka suhteen työntekijällä on lakisääteinen elatusvelvollisuus ja jonka elatus aiheuttaa hänelle huomattavia