FI Euroopan unionin virallinen lehti C 177/13

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 8 päivänä maaliskuuta 2005,

Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004—2008

(2005/C 177/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli 8 päivänä maaliskuuta 2005 Unkarin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004—2008. Ohjelma vastaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia. Ohjelma sisältää kaikki pakolliset tiedot (2), mutta yksi valinnainen luku (pitkän aikavälin terveydenhoitomenot) puuttuu.

Tarkistetun ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa oletetaan, että bruttokansantuotteen kasvu kiihtyy vähitellen 3,9 prosentista vuonna 2004 4,6 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella heijastavan melko myönteisiä kasvuoletuksia. Tarkistetun ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat laajasti ottaen realistisilta.

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Unkarilla on liiallinen alijäämä, ja suositteli tilanteen korjaamista vuoteen 2008 mennessä. Tarkistetussa ohjelmassa alijäämän arvioidaan kehittyvän seuraavasti: 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 3,6 prosenttia vuonna 2005, 2,9 prosenttia vuonna 2006, 2,2 prosenttia vuonna 2007 ja 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Kyseisten lukujen laskennassa on noudatettu Eurostatin 23 päivänä syyskuuta 2004 tekemää päätöstä, joka sallii toisen pilarin eläkerahastojen väliaikaisen uudelleenluokittelun julkiseen talouteen kuuluviksi siihen asti kun julkista taloutta koskevat tiedot on määrä esittää maaliskuussa 2007. Unkarin viranomaiset ovat päättäneet käyttää tätä mahdollisuutta ja esittää julkisen talouden alijäämäluvut ilman vuoden 1998 eläkeuudistuksesta aiheutuvaa toisen pilarin rasitetta (3). Tarkistetussa ohjelmassa säilytetään liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu tavoiteajankohta. Talouden arvioidaan vakautuneen 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Tarkistetussa ohjelmassa vuotuisen sopeutuksen arvioidaan olevan noin 0,6—0,7 prosenttiyksikköä kauden jäljellä olevina vuosina. Tarkistetun ohjelman vakauttamisstrategia perustuu menosuhteen alenemiseen, jota on tarkoitus tukea rakenteellisilla uudistuksilla ja johon yhdistyy tulosuhteen lievempi aleneminen. Menojen odotetaan alenevan eniten vuonna 2005 pääosin sillä perusteella, että korkorasitus pienenee 0,5 prosenttiyksikköä ja julkisista investoinneista aiheutuvat menot alenevat 1,7 prosenttiyksikköä. Julkisista investoinneista aiheutuvien menojen aleneminen kompensoituisi yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeiden lisääntymisenä. Ohjelmassa ei esitetä riittävän yksityiskohtaisia tietoja ohjelman loppuvuosien menoja vähentävien toimenpiteiden suunnitellusta aikataulusta eikä määrällistä arviota niistä. Perusalijäämä sopeutusuran odotetaan olevan samankaltainen kuin julkisen talouden alijäämän supistamisura. Perusalijäämä kääntynee lievästi ylijäämäiseksi vuonna 2008 (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna).

Ohjelmassa kuvattua sopeutusuraa ja erityisesti vuoden 2005 alijäämätavoitetta sekä sitä seuraavaa 2 prosenttiyksikön lisäsopeutusta suhteessa BKT:hen voidaan pitää tarkoituksenmukaisina korjaamaan liiallinen alijäämä vuoteen 2008 mennessä edellyttäen, että niitä tuetaan riittävin toimenpitein. Lopputavoite eli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna) jättää kuitenkin vain kapean turvamarginaalin, joka saattaa kaventua entisestään, jos alkuasetelmat muuttuvat, sillä vuoden 2004 talousarvion toteutumaan liittyy edelleen joitakin epävarmuustekijöitä (4). Ohjelman julkista taloutta koskevat ennusteet vaikuttavat optimistisilta: i) Komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteen perusteella vuoden 2005 ja 2006 alijäämätavoitteet vaikuttavat optimistisilta. Vuoden 2005 osalta on otettu huomioon hallituksen luoma ”hätäapuvaraus”, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, siltä varalta, että vuoden 2005 tavoite olisi liian korkealla. Vaikka varauksen tekeminen on kannatettavaa, varauksen suuruus vaikuttaa riittämättömältä, kun otetaan huomioon vuoden 2005 talousarvioon liittyvät riskit. Lisäksi huolta aiheuttaa se, että varaus saatettaisiin vapauttaa liian aikaisessa vaiheessa vuotta, mikä vähentäisi kannustimia pitäytyä vuoden 2005 talousarvion tiukassa toteuttamisessa. Jos vuosien 2005 ja 2006 tavoitteita ei saavuteta, sopeuttamispaineet lisääntyvät vuosina 2007 ja 2008. ii) Menoleikkauksiin kohdistuu riskejä, koska vuoden 2005 talousarvioon sisältyviä uudistustoimenpiteitä ei ole ankkuroitu kokonaisvaltaiseen uudistusstrategiaan. iii) On myös kyseenalaista, ovatko meno- ja tulotavoitteet realistisia, sillä edellisille vuosille asetetut tavoitteet jäivät selvästi saavuttamatta. Jos lisäksi arvonlisäverokantoja leikataan käynnissä olevan verouudistuksen yhteydessä, tuloihin kohdistuvat riskit saattavat kasvaa, vaikka tarkoituksena olisi kompensoida tätä muita veroja korottamalla. Arvonlisäverojen leikkauksen toteutusajankohta vaatii sen vuoksi huolellista harkintaa ja edellytykseksi on asetettava alijäämätavoitteiden täysimääräinen saavuttaminen. iv) Riskejä voi myös aiheutua vuoden 2004 taloudelliseen toimintaan liittyvien alv-palautusten viivästymisestä. Viranomaiset ovat kuitenkin sitoutuneet nopeuttamaan näitä palautuksia, jotta ne eivät rasita vuoden 2005 talousarviota. Toisaalta se seikka, että alv-palautusten valvontaa tiukennettiin vuoden 2004 lopulla, saattaa osaltaan auttaa pienentämään alv-tulojen odotettua laskua, eli tältä osin kehitys saattaa olla myönteistä.

Arvioinnin perusteella tarkistetun ohjelman julkisen talouden toteutuma voi jäädä ennustettua huonommaksi. Vaikka ohjelman sopeutusuraa ja erityisesti vuodeksi 2005 asetettua alijäämätavoitetta sekä sitä seuraavaa 2 prosenttiyksikön lisäsopeutusta suhteessa BKT:hen voidaan pitää tarkoituksenmukaisina korjaamaan liiallinen alijäämä vuoteen 2008 mennessä, ohjelman finanssipolitiikan viritys ei kuitenkaan vaikuta riittävältä tämän sopeutusuran toteuttamiseksi eikä ehkä riitä varmistamaan, että alijäämä supistuu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä. Jotta sopeutusura olisi uskottava, tarvitaan lisätoimenpiteitä. Erityisesti on ensiarvoisen tärkeää saavuttaa vuoden 2005 uusi tavoite. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella olisi aiheellista toteuttaa lisätoimenpiteitä vähintään prosenttiyksikön edestä suhteessa BKT:hen.

Velkasuhteen arvioidaan olevan 56,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna se olisi 59,9 prosenttia suhteessa BKT:hen eli juuri alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon). Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan noin 7 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Velkasuhteeseen kohdistuu samankaltaisia riskejä kuin alijäämäennusteisiin.

Unkarin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän joitakin riskejä, jotka liittyvät väestön ikääntymisestä aiheutuviin julkisen talouden menoennusteisiin. Osittain riskit ovat seurausta julkisen talouden pitkän aikavälin kehitykseen liittyvistä epävarmuustekijöistä, jotka johtuvat terveydenhoidon menoennustetietojen puuttumisesta. Ohjelman strategia perustuu pääosin julkisen talouden vakauttamiseen seuraavien muutaman vuoden aikana ja tulevaisuudessa toteutettaviin lisäuudistuksiin. Uudistettu eläkejärjestelmä, rahastoitavan toisen pilarin käyttöönotto mukaan luettuna, vähentää johdonmukaisesti väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen ja alentaa riskiä julkisen talouden kestämättömästä perustasta. Muiden uudistusten jatkaminen on kuitenkin tärkeää erityisesti terveydenhoitoalalla. Samoin on määrätietoisesti toteutettava suunnitellut julkisen talouden keskipitkän aikavälin vakauttamistoimet.

Ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on osittain johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla. Julkisen talouden alijäämää oli tarkoitus supistaa ”uskottavalla ja kestävällä tavalla monivuotisissa puitteissa niiden päätösten mukaisesti, joita neuvosto tekee julkisen talouden tulevaan valvontaan liittyen”. Siitä huolimatta, että Unkari sopeutti julkista talouttaan vuonna 2004, se ei ole noudattanut neuvoston 5 päivänä heinäkuuta 2004 liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisesti antamia, perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohtaan perustuvia suosituksia, minkä neuvosto totesi 18 päivänä tammikuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

Edellä esitetyn arvion ja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti 8 päivänä maaliskuuta 2005 antamiensa suositusten perusteella neuvosto katsoo, että Unkarin olisi:

i) toteutettava keskipitkän aikavälin toimia supistaakseen alijäämän alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna vuoteen 2008 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla ja erityisesti toteutettava lisätoimenpiteitä vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseksi sekä sitä seuraavan 2 prosenttiyksikön lisäsopeutuksen toteuttamiseksi suhteessa BKT:hen liiallisen alijäämän oikaisemiseksi vuoteen 2008 mennessä, sekä käytettävä hyväkseen kaikki mahdollisuudet nopeuttaa julkisen talouden sopeuttamista;

ii) asetettava mahdollisten veroleikkausten ajankohdan ja toteuttamisen edellytykseksi joulukuussa 2004 esitetyn tarkistetun lähentymisohjelman alijäämätavoitteiden saavuttaminen;

iii) jatkettava julkishallinnon sekä terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien suunniteltuja uudistuksia sitoumusten mukaisesti julkisen talouden kestävyyden parantamiseksi pitkällä aikavälillä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 2005 2006 2007 2008 BKT:n määrä (% muutos) LO joulukuu 2004 3,9 4,0 4,2 4,3 4,6 KOM 3,9 3,7 3,8 — — LO toukokuu 2004 3,3-3,5 3,5-4,0 n. 4 4-4,5 4,5-5,0 YKHI-inflaatio (%) LO joulukuu 2004 6,8 4,5 4,0 3,5 3,0 KOM 6,9 4,6 4,2 — — LO toukokuu 2004 n. 6,5 n. 4,5 n. 4 n. 3,5 n. 3 Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) LO joulukuu 2004 (5) – 4,4 – 3,6 – 2,9 – 2,2 – 1,6 ml eläkeuudistus (6) – 5,3 – 4,7 – 4,1 – 3,4 – 2,8 KOM (7) – 5,5 – 5,2 – 4,7 — — LO toukokuu 2004 (8) – 4,6 – 4,1 – 3,6 – 3,1 – 2,7 Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) LO joulukuu 2004 (5) – 0,4 0,0 0,2 0,6 1,0 ml eläkeuudistus (6) – 1,1 – 0,9 – 0,7 – 0,3 0,1 KOM (7) – 1,1 – 1,2 – 1,1 — — LO toukokuu 2004 (8) – 0,5 – 0,2 0,1 0,3 0,4 Julkisen velan bruttomäärä (% suhteessa BKT:hen) LO joulukuu 2004 (5) 56,7 55,5 53,0 50,6 48,3 ml eläkeuudistus (6) 59,9 58,6 56,8 54,9 53,2 KOM (7) 59,7 59,5 58,9 — — ml eläkeuudistus (8) 59,4 57,9 56,8 55,6 53,7 Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2004 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) Perusjäämää ei ole laskettu sovitun määritelmän mukaisesti.

(3) Eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna julkisen talouden alijäämäkehitys vuosina 2004—2008 olisi 5,3 prosenttia, 4,7 prosenttia, 4,1 prosenttia, 3,4 prosenttia ja 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(4) Maatalouden tukimaksuihin liittyy kuitenkin kirjanpidollisia epävarmuustekijöitä, jotka saattavat alentaa kassaperusteisen ja suoriteperusteisen alijäämän välistä eroa, mikä lisäisi suoriteperusteista alijäämää vuonna 2004. Jos alv-palautuksia nopeutetaan, kuten Unkarin viranomaiset ovat antaneet olettaa, vuoden 2004 alijäämä saattaa kasvaa lähes 0,7 prosenttiyksikköä.

(5) Unkarin viranomaiset ovat päättäneet käyttää hyväkseen Eurostatin myöntämää siirtymäkautta luokitellakseen toisen pilarin eläkerahastot julkiseen talouteen kuuluviksi. Toukokuun 2004 ohjelmaan verrattuna tämä supistaa julkisen talouden vuotuisia alijäämälukuja 0,9—1,2 prosenttiyksikköä vuosina 2004—2008. Siirtymäkausi päättyy maaliskuussa 2007, jolloin uudet tiedot on esitettävä.

(6) Näitä lukuja ei ole mukautettu, ts. ne sisältävät eläkeuudistuksen aiheuttaman rasitteen. Ne esitetään, jotta tietoja voitaisiin verrata edelliseen ohjelmaan ja komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteeseen ja koska viimeisen ohjelmavuoden eli vuosien 2007 ja 2008 tavoitteessa ei voida hyödyntää toisen pilarin eläkerahastojen uudelleenluokittelua.

(7) Nämä komission ennusteet ovat mukauttamattomia lukuja, ts. ne sisältävät eläkeuudistuksen aiheuttaman rasitteen.

(8) Nämä toukokuun 2004 Unkarin lähentymisohjelmassa esitetyt luvut sisältävät eläkeuudistuksen aiheuttaman rasitteen.

Lähteet:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2004 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat.