Euroopan parlamentti: Työjärjestys (konsolidoitu toisinto)



Virallinen lehti nro L 049 , 19/02/1997 s. 0001 - 0076



TYÖJÄRJESTYS (1) Huomautus Työjärjestyksen tulkinnat on painettu kursiivilla (162 artiklan mukaisesti) SISÄLLYS Sivu I LUKU EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET 1 artikla Euroopan parlamentti . 8 2 artikla Edustajantoimen riippumattomuus . 8 3 artikla Erioikeudet ja vapaudet . 8 4 artikla Jäsenten osallistuminen istuntoihin ja äänestyksiin . 8 5 artikla Kulukorvausten ja lisien maksaminen . 8 6 artikla Parlamentaarisen koskemattomuuden pidättäminen . 8 7 artikla Valtakirjojen tarkastus . 9 8 artikla Jäsenten toimikausi . 9 9 artikla Menettelysäännöt . 10 II LUKU PARLAMENTIN ISTUNNOT 10 artikla Parlamentin koollekutsuminen . 11 11 artikla Kokoontumispaikat . 11 III LUKU PARLAMENTIN VIRANHALTIJAT 12 artikla Ikäpuhemies . 11 13 artikla Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset määräykset . 11 14 artikla Puhemiehen vaali - avajaispuhe . 12 15 artikla Varapuhemiesten vaali . 12 16 artikla Kvestorien vaali . 12 17 artikla Viranhaltijoiden toimikausi . 12 18 artikla Vapautuvat toimet . 12 19 artikla Puhemiehen tehtävät . 12 20 artikla Varapuhemiesten tehtävät . 13 IV LUKU PARLAMENTIN ELIMET 21 artikla Puhemiehistön kokoonpano . 13 22 artikla Puhemiehistön tehtävät . 13 23 artikla Puhemieskonferenssin kokoonpano . 13 24 artikla Puhemieskonferenssin tehtävät . 14 25 artikla Kvestorien tehtävät . 14 26 artikla Valiokuntien puheenjohtajien konferenssi . 14 27 artikla Valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssi . 14 28 artikla Puhemiehistön, puhemieskonferenssin ja kvestoreiden päätösten julkisuus . 14 V LUKU POLIITTISET RYHMÄT 29 artikla Poliittisten ryhmien muodostaminen . 15 30 artikla Sitoutumattomat jäsenet . 15 31 artikla Paikkojen jako istuntosalissa . 15 Sivu VI LUKU SUHTEET MUIHIN TOIMIELIMIIN Nimitykset 32 artikla Komission puheenjohtajan niemeäminen . 15 33 artikla Komission hyväksymistä koskeva äänestys . 15 34 artikla Epäluottamuslause komissiolle . 16 35 artikla Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten nimittäminen . 16 36 artikla Euroopan keskuspankki (Euroopan rahapoliittinen instituutti) . 16 Julkilausumat 37 artikla Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston julkilausumat . 16 38 artikla Tilintarkastustuomioistuimen julkilausumat . 17 39 artikla Euroopan keskuspankin julkilausumat (Euroopan rahapoliittinen instituutti) . 17 Neuvostolle ja komissiolle osoitetut kysymykset 40 artikla Suulliset kysymykset . 17 41 artikla Kyselytunti . 17 42 artikla Kirjalliset kysymykset . 18 Kertomukset 43 artikla Komission vuotuinen yleiskertomus . 18 44 artikla Komission vuosikertomus yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta . 18 Päätöslauselmat ja suositukset 45 artikla Päätöslauselmaesitykset . 18 46 artikla Suositukset neuvostolle . 19 47 artikla Keskustelut tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista . 19 48 artikla Kirjalliset kannanotot . 20 VII LUKU LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYT Yleiset määräykset 49 artikla Vuotuinen lainsäädäntöohjelma . 20 50 artikla Lainsäädäntöaloitteet . 20 51 artikla Lainsäädännöllisten asiakirjojen käsittely . 21 52 artikla Päätösvallan siirto valiokunnille . 21 Ensimmäinen käsittely - valiokuntavaihe 53 artikla Oikeudellisen perustan tarkistaminen . 22 54 artikla Toissijaisuusperiaate, perusoikeudet, taloudelliset varat . 22 55 artikla Lainsäädäntömenettelyn avoimuus . 22 56 artikla Komission ehdotuksen muuttaminen . 22 57 artikla Komission kanta tarkistuksiin . 23 Ensimmäinen käsittely - täysistuntovaihe 58 artikla Ensimmäisen käsittelyn päättäminen . 23 59 artikla Komission ehdotuksen hylkääminen . 23 60 artikla Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen . 23 Sivu Ensimmäinen käsittely - seurantamenettely 61 artikla Parlamentin lausunnon seuranta . 24 62 artikla Uudelleen kuuleminen . 24 63 artikla Neuvottelumenettely . 24 Toinen käsittely - valiokuntavaihe 64 artikla Neuvoston yhteisen kannan ilmoittaminen . 25 65 artikla Määräajat . 25 66 artikla Asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettäminen ja käsittely asiasta vastaavassa valiokunnassa . 25 Toinen käsittely - täysistuntovaihe 67 artikla Toisen käsittelyn päättäminen . 25 68 artikla Neuvoston yhteisen kannan hyväksyminen sellaisenaan . 26 69 artikla Aikomus hylätä neuvoston yhteinen kanta . 26 70 artikla Sovittelu toisen käsittelyn aikana . 26 71 artikla Neuvoston yhteisen kannan hylkääminen . 26 72 artikla Tarkistukset neuvoston yhteiseen kantaan . 26 73 artikla Seuraukset komission hylätessä parlamentin tarkistukset uudelleen käsitellyssä ehdotuksessaan . 27 Kolmas käsittely - sovittelu 74 artikla Sovittelukomitean koolle kutsuminen . 27 75 artikla Sovittelukomiteavaltuuskunta . 27 76 artikla Määräajat . 27 Kolmas käsittely - täysistuntovaihe 77 artikla Yhteinen ehdotus . 28 78 artikla Neuvoston ehdotus . 28 79 artikla Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen . 28 Hyväksyntämenettely 80 artikla Hyväksyntämenettelyn päättäminen . 28 Valvontavalta 81 artikla Täytäntöönpanomääräykset . 28 82 artikla Yhteisön lainsäädännön virallinen kodifiointi . 29 83 artikla Seuraukset neuvoston laiminlyödessä ratkaisun tekeminen yhteisen kannan hyväksymisen jälkeen . 29 84 artikla Menettely tuomioistuimessa . 29 VIII LUKU TALOUSARVIOMENETTELYT 85 artikla Yleinen talousarvio . 29 86 artikla Talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen komissiolle . 29 87 artikla Parlamentin harjoittama talousarvion toteuttamisen parlamentaarinen valvonta . 29 IX LUKU PERUSTAMISSOPIMUKSET JA KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET 88 artikla EHTY:n perustamissopimuksen muuttaminen . 30 89 artikla Liittymissopimukset . 30 90 artikla Kansainväliset sopimukset . 30 Sivu X LUKU YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA 91 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa . 31 92 artikla Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat suositukset . 31 XI LUKU YHTEISTYÖ OIKEUS- JA SISÄASIOISSA 93 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille oikeus- ja sisäasioissa . 32 94 artikla Suositukset oikeus- ja sisäasioissa . 32 XII LUKU PARLAMENTIN KÄSITTELYJÄRJESTYS 95 artikla Esityslistaluonnos . 32 96 artikla Esityslistan hyväksyminen ja muuttaminen . 32 97 artikla Kiireellisyys . 33 98 artikla Yhteiskeskustelu . 33 99 artikla Menettely ilman keskustelua . 33 100 artikla Määräajat . 33 XIII LUKU YLEISIÄ SÄÄNTÖJÄ ISTUNTOJEN KULUSTA 101 artikla Oikeus päästä istuntosaliin . 34 102 artikla Kielet . 34 103 artikla Asiakirjojen jakelu . 34 104 artikla Istuntojen julkisuus . 34 105 artikla Puheenvuorojen myöntäminen ja niiden sisältö . 34 106 artikla Puheajan jakaminen . 34 107 artikla Puhujalista . 35 108 artikla Henkilökohtaiset lausumat . 35 109 artikla Järjestyksenpito istuntosalissa . 35 110 artikla Jäsenten poistaminen istuntosalista . 35 111 artikla Häiriöt . 35 XIV LUKU PÄÄTÖSVALTAISUUS JA ÄÄNESTÄMINEN 112 artikla Päätösvaltaisuus . 36 113 artikla Äänestysmenettely . 36 113a artikla Tasan menevät äänestykset . 36 114 artikla Äänestysperiaatteet . 37 115 artikla Tarkistuksia koskeva äänestysjärjestys . 37 116 artikla Kohta kohdalta -äänestys . 38 117 artikla Äänestysoikeus . 38 118 artikla Äänestäminen . 38 119 artikla Äänestys nimenhuudon mukaan . 38 120 artikla Koneäänestys . 38 121 artikla Suljettu lippuäänestys . 38 122 artikla Äänestysselitykset . 39 Sivu 123 artikla Äänestystä koskevat epäselvyydet . 39 124 artikla Tarkistusten jättäminen ja esittäminen . 39 125 artikla Tarkistusten ottaminen käsiteltäväksi . 39 XV LUKU MENETTELYÄ KOSKEVAT PUHEENVUOROT 126 artikla Menettelyjä koskevat esitykset . 40 127 artikla Työjärjestyspuheenvuorot . 40 128 artikla Esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi . 40 129 artikla Valiokuntakäsittelyyn palauttaminen . 40 130 artikla Keskustelun päättäminen . 41 131 artikla Keskustelun lykkääminen . 41 132 artikla Istunnon keskeyttäminen tai päättäminen . 41 XVI LUKU TOIMINNAN JULKISUUS 133 artikla Pöytäkirjat . 41 134 artikla Sanatarkat istuntoselostukset . 41 XVII LUKU VALIOKUNNAT 135 artikla Valiokuntien asettaminen . 42 136 artikla Väliaikaiset tutkintavaliokunnat . 42 137 artikla Valiokuntien kokoonpano . 43 138 artikla Varajäsenet . 44 139 artikla Valiokuntien tehtävät . 44 140 artikla Valtakirjojen tarkastuksesta vastaava valiokunta . 45 141 artikla Alivaliokunnat . 45 142 artikla Valiokuntien puheenjohtajistot . 45 143 artikla Menettely ilman mietintöä - yksinkertaistettu menettely . 45 144 artikla Kuulemismenettelyn mukaiset valiokuntamietinnöt . 45 145 artikla Mietinnöt, jotka eivät liity lainsäädäntöön . 46 146 artikla Perustelut ja määräajat . 46 147 artikla Valiokuntien lausunnot . 46 148 artikla Valiokunta-aloitteiset mietinnöt . 46 149 artikla Kyselytunti valiokunnassa . 47 150 artikla Menettely valiokunnassa . 47 151 artikla Valiokunnan kokoukset . 47 152 artikla Valiokunnan kokouspöytäkirjat . 48 XVIII LUKU PARLAMENTTIEN VÄLISISTÄ SUHTEISTA VASTAAVAT VALTUUSKUNNAT 153 artikla Parlamenttien välisistä suhteista vastaavien valtuuskuntien asettaminen ja niiden tehtävät . 48 154 artikla Mietintö Euroopan neuvoston parlamentaariselle yleiskokoukselle . 48 155 artikla Parlamentaariset sekavaliokunnat . 48 Sivu XIX LUKU VETOOMUKSET 156 artikla Oikeus esittää vetoomus . 49 157 artikla Vetoomusten käsittely . 49 158 artikla Tiedonanto vetoomuksista . 50 XX LUKU OIKEUSASIAMIES 159 artikla Oikeusasiamiehen nimittäminen . 50 160 artikla Oikeusasiamiehen erottaminen . 50 161 artikla Oikeusasiamiehen toiminta . 51 XXI LUKU TYÖJÄRJESTYKSEN SOVELTAMINEN JA MUUTTAMINEN 162 artikla Työjärjestyksen soveltaminen . 51 163 artikla Työjärjestyksen muuttaminen . 51 XXII LUKU PARLAMENTIN SIHTEERISTÖ - LASKENTATOIMI 164 artikla Pääsihteeristö . 52 165 artikla Parlamentin ennakkoarvio tuloista ja menoista . 52 166 artikla Maksusitoumukset ja maksujen suorittaminen . 52 XXIII LUKU MUITA MÄÄRÄYKSIÄ 167 artikla Keskeneräiset asiat . 52 LIITE I - 9 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevat määräykset avoimuudesta ja jäsenten taloudellisista eduista . 53 LIITE II - 41 artiklassa tarkoitetun kyselytunnin järjestäminen . 54 A. Ohjeet . 54 B. Suositukset (ote parlamentin 13 päivänä marraskuuta 1986 antamasta päätöslauselmasta) . 55 LIITE III - Ohjeita ja yleisperiaatteita, joita on noudatettava valittaessa aiheita 47 artiklan mukaisten tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävien keskustelujen esityslistalle . 56 LIITE IV - Euroopan unionin yleisen talousarvion ja täydentävien talousarvioiden käsittelyssä noudatettava menettely . 57 LIITE V - Vastuuvapauden myöntämispäätöksien käsittely ja hyväksymismenettely . 61 LIITE VI - Pysyvien valiokuntien toimivalta ja velvollisuudet . 63 LIITE VII - Menettely Euroopan parlamentille toimitettujen luottamuksellisten asiakirjojen käsittelemiseksi . 73 LIITE VIII - Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt . 74 LIITE IX - 9 artiklan 2 kohdan soveltamista koskevat määräykset edunvalvonnasta Euroopan parlamentissa . 76 I LUKU EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET 1 artikla Euroopan parlamentti 1. Euroopan parlamentti on edustajakokous, jonka jäsenet valitaan perustamissopimusten, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen ja perustamissopimuksista johdetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti. 2. Euroopan parlamenttiin valituista henkilöistä käytetään nimitystä "Medlemmer af Europa-Parlamentet" tanskan kielellä, "Mitglieder des Europäischen Parlaments" saksan kielellä, "ÂïõëåõôÝò ôïõ Åõñùðáúêïý Êïéíïâïõëßïõ" kreikan kielellä, "Members of the European Parliament" englannin kielellä, "Diputados al Parlamento Europeo" espanjan kielellä, "Euroopan parlamentin jäsenet" suomen kielellä, "Députés au Parlement européen" ranskan kielellä, "Deputati al Parlamento europeo" italian kielellä, "Leden van het Europees Parlement" hollannin kielellä, "Deputados ao Parlamento Europeu" portugalin kielellä, "Ledamöter av Europaparlamentet" ruotsin kielellä. 2 artikla Edustajantoimen riippumattomuus Euroopan parlamentin jäsenet ovat edustajantoimessaan itsenäiset. Heitä eivät sido mitkään ohjeet, eivätkä he saa ottaa vastaan sitovia toimintaohjeita. 3 artikla Erioikeudet ja vapaudet 1. Jäsenet nauttivat erioikeuksia ja vapauksia Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta 8 päivänä huhtikuuta 1965 tehtyyn sopimukseen liitetyn Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan mukaisesti. 2. Saatuaan tiedon parlamentin jäsenen valinnasta parlamentin puhemies myöntää hänelle kulkuluvan, joka oikeuttaa vapaaseen liikkumiseen jäsenvaltioiden alueella. 3. Jäsenillä on oikeus tutkia kaikkia parlamentin tai jonkin valiokunnan hallussa olevia asiakirjoja, lukuun ottamatta henkilökohtaisia asiakirjoja tai tilejä, joita saavat tutkia ainoastaan asianomaiset jäsenet. 4 artikla Jäsenten osallistuminen istuntoihin ja äänestyksiin 1. Jokaisessa istunnossa on läsnäololista jäsenten allekirjoitusta varten. 2. Läsnä olevien jäsenten nimet merkitään läsnäololistan mukaan kunkin istunnon pöytäkirjaan. 3. Toimitettaessa nimenhuutoäänestys pöytäkirjaan merkitään äänestykseen osallistuneiden jäsenten nimet ja se, miten he äänestivät. 5 artikla Kulukorvausten ja lisien maksaminen Puhemiehistö antaa määräyksiä jäsenille maksettavista kulukorvauksista ja lisistä. 6 artikla Parlamentaarisen koskemattomuuden pidättäminen 1. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen puhemiehelle osoittamasta pyynnöstä jäsenen parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämiseksi ilmoitetaan täysistunnossa ja pyyntö lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan käsiteltäväksi. 2. Valiokunta käsittelee pyynnöt viipymättä niiden saapumisjärjestyksessä. 3. Valiokunta voi pyytää kyseiseltä viranomaiselta ne lisätiedot tai selvitykset, jotka valiokunta katsoo tarpeelliseksi pystyäkseen muodostamaan mielipiteensä parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämisestä. Asianomaista jäsentä kuullaan hänen pyynnöstään, ja jäsenellä on oikeus esittää kaikki tässä yhteydessä aiheellisiksi katsomansa asiakirjat tai muut kirjalliset todisteet. Toinen jäsen voi toimia hänen edustajanaan. 4. Valiokunnan mietintö sisältää päätösehdotuksen, jossa on vain suositus koskemattomuuden pidättämistä koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos pyynnössä kuitenkin esitetään parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä useiden syytöskohtien perusteella, jokaisesta kohdasta voidaan laatia erillinen päätösehdotus. Valiokunnan mietinnössä voidaan poikkeuksellisesti ehdottaa, että parlamentaarisen koskemattomuuden pidättäminen koskisi ainoastaan syytteen käsittelyä ja että ennen lopullista tuomiota jäsentä ei voisi pidättää tai vangita eikä hän saisi joutua sellaisten toimenpiteiden kohteeksi, jotka estäisivät häntä hoitamasta edustajantoimeen kuuluvia tehtäviään. Jos koskemattomuuden pidättämistä koskevaan pyyntöön liittyy mahdollisuus velvoittaa jäsen toimimaan oikeudessa todistajana tai asiantuntijana jäsenen vapautta rajoittamalla, valiokunnan on - varmistettava ennen koskemattomuuden pidättämisen ehdottamista, että jäsen ei ole velvoitettu saapumaan oikeuteen tiettynä päivämääränä tai aikana, joka estää tai vaikeuttaa hänen parlamentaaristen tehtäviensä hoitamista, tai että hän voi antaa kirjallisen tai muun lausuman, joka ei vaikeuta hänen parlamentaaristen velvoitteidensa hoitamista; - hankittava tietoa annettavasta lausumasta sen välttämiseksi, että jäsen velvoitetaan ilmoittamaan edustajantoimessaan saamiaan luottamuksellisia tietoja, joiden ilmoittaminen ei hänen mukaansa ole tarkoituksenmukaista. 5. Valiokunta ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko jäsenen väitetyt lausumat tai toimet syytteeseen asettamisen, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista. 6. Valiokunnan mietintö otetaan sen käsiteltäväksi jättämistä seuraavan täysistunnon esityslistan alkuun. Päätösehdotusta tai päätösehdotuksia koskevia tarkistuksia ei oteta käsiteltäväksi. Keskustelu rajoittuu parlamentaarisen koskemattomuuden pidättämistä tai säilyttämistä koskevia ehdotuksia puoltaviin tai niitä vastaan esitettäviin perusteisiin. Mietintöön sisältyvästä päätösehdotuksesta tai päätösehdotuksista äänestetään ensimmäisenä keskustelun jälkeisenä äänestysajankohtana. Parlamentin käsiteltyä asiaa jokaisesta mietintöön sisältyvästä ehdotuksesta äänestetään erikseen. Vastakkainen päätös katsotaan hyväksytyksi, jos ehdotus hylätään. 7. Puhemies antaa parlamentin päätöksen viipymättä tiedoksi kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle ja pyytää, että hänelle ilmoitetaan kaikista koskemattomuuden pidättämistä seuraavista oikeusviranomaisten päätöksistä. Saatuaan nämä tiedot puhemies välittää ne parlamentille sopivaksi katsomallaan tavalla. 8. Jos verekseltään rikoksesta tavattu jäsen pidätetään tai asetetaan syytteeseen, kuka tahansa muu jäsen voi pyytää jäsentä vastaan aloitettujen oikeustoimien lykkäämistä tai jäsenen vapauttamista. Puhemiehen on varmistettava, että kyseiseen oikeuteen vedotaan, jos pidättämisen tai syytteen tarkoituksena on, että jäsen antaa lausuman todistajana tai asiantuntijana vasten tahtoaan, ilman että koskemattomuutta on pidätetty etukäteen. 7 artikla Valtakirjojen tarkastus 1. Parlamentti tarkastaa viipymättä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön perusteella valtakirjat ja tekee ratkaisunsa kunkin vastavalitun jäsenen valtuutuksien pätevyydestä sekä mahdollisista 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen määräysten mukaisesti esitetyistä muistutuksista, ei kuitenkaan sellaisista muistutuksista, jotka perustuvat kansallisiin vaalilakeihin. 2. Asiasta vastaavan valiokunnan mietintö perustuu kunkin jäsenvaltion antamaan viralliseen ilmoitukseen vaalien kokonaistuloksista, jossa täsmennetään valituksi tulleet ehdokkaat ja heidän mahdolliset varajäsenensä vaalien tulokseen perustuvassa järjestyksessä. 3. Asiasta vastaavan valiokunnan on varmistettava, että jäsenvaltioiden tai unionin viranomaiset toimittavat viipymättä parlamentille kaikki Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitoon tai varajäsenten sijoittumisjärjestykseen vaikuttavat tiedot sekä, jos kysymyksessä on nimitys, sen voimaantulopäivän. 4. Niin kauan kuin jäsenen valtakirjaa ei ole tarkastettu tai sitä koskevaa muistutusta ratkaistu, jäsen osallistuu parlamentin ja sen elinten istuntoihin täysin valtuuksin. 8 artikla Jäsenten toimikausi 1. Jäsenen toimikausi alkaa ja päättyy 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen mukaisesti. Toimikausi päättyy myös kuolemantapauksessa tai toimesta luopumisen seurauksena. 2. Jokainen jäsen pysyy virassaan ensimmäisen vaalien jälkeisen istunnon avaamiseen asti. 3. Edustajantoimestaan luopuva jäsen ilmoittaa puhemiehelle kirjallisesti luopumisestaan. Ilmoitus tehdään pääsihteerin tai tämän edustajan läsnä ollessa laadittavassa pöytäkirjassa, jonka pääsihteeri tai hänen edustajansa allekirjoittaa yhdessä toimesta luopuvan jäsenen kanssa. Pöytäkirja toimitetaan välittömästi asiasta vastaavalle valiokunnalle, joka ottaa asian asiakirjan vastaanottoa seuraavan kokouksensa esityslistalle. Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo, että edustajantoimesta luopuminen ei ole 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen hengen tai kirjaimen mukainen, se antaa siitä tiedon parlamentille, jotta parlamentti päättää, onko edustajantoimen katsottava vapautuneen. Muutoin edustajantoimen katsotaan vapautuneen ilman eri toimenpiteitä, ellei edustajantoimesta luopuva jäsen ilmoita myöhäisempää ajankohtaa. Asiasta ei äänestetä parlamentissa. Tiettyjä poikkeuksellisia olosuhteita varten on otettu käyttöön yksinkertaistettu menettely, erityisesti silloin jos edustajantoimesta luopumisen ja asiasta vastaavan valiokunnan ensimmäisen kokouksen välillä on yksi tai useampi istuntojakso ja poliittinen ryhmä, johon toimestaan luopuva jäsen kuuluu, ei voi saada uutta jäsentä toimestaan luopuvan tilalle näiden istuntojaksojen aikana, koska edustajantoimen ei ole todettu vapautuneen. Tämän menettelyn mukaisesti asiasta vastaavan valiokunnan esittelijällä, jolle nämä tapaukset on uskottu, on oikeus käsitellä välittömästi asianmukaisesti tehdyt ilmoitukset edustajantoimesta luopumisesta ja, mikäli ilmoituksen käsittelyn viivästymisellä on vahingollisia seurauksia, lähettää asia valiokunnan puheenjohtajalle ja pyytää häntä 3 kohdan mukaisesti: - joko antamaan valiokunnan puolesta puhemiehelle tiedon, että edustajantoimen voidaan katsoa vapautuneen, - tai kutsumaan koolle valiokunnan ylimääräisen kokouksen, jossa tarkastellaan esittelijän ilmoittamia erityisiä vaikeuksia. 4. Kansallisesta lainsäädännöstä johtuvista yhteensopimattomuuksista on ilmoitettava parlamentille, joka merkitsee ilmoituksen tietoonsa. Jos jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat puhemiehelle sellaisesta virkanimityksestä, joka on yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien kanssa, puhemies antaa asiasta tiedon parlamentille, joka toteaa edustajantoimen vapautuneen. 5. Toimikauden päättymisajankohdaksi ja edustajantoimen vapautumisajankohdaksi katsotaan - edustajantoimesta luopumisen yhteydessä: se päivä, jona parlamentti toteaa toimen vapautuneen, tai se päivä, jona puhemies vastaanottaa luopumisilmoituksen, tai toimestaan luopuvan jäsenen sanotussa ilmoituksessa mainitsema myöhäisempi (mutta ei aikaisempi) päivämäärä; - kun jäsen on nimitetty virkaan, joka on joko kansallisten vaalilakien tai 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan perusteella yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien kanssa: jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaisten viranomaisten ilmoittama päivä. 6. Kun parlamentti on todennut edustajantoimen vapautuneen, se antaa siitä tiedon asianomaiselle jäsenvaltiolle. 7. Kaikki valtakirjan tarkastamisen jälkeen esitetyt muistutukset jäsenen kelpoisuudesta lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan, joka antaa parlamentille mietintönsä asiasta viipymättä ja viimeistään seuraavan istuntojakson alussa. 8. Parlamentti varaa itselleen oikeuden julistaa pätemättömäksi jo tarkastetun valtakirjan tai kieltäytyä toteamasta edustajantoimen vapautuneen, jos toimen vastaanottamiseen tai toimesta luopumiseen liittyy virheellisyyttä tai tahdonpuutetta. 9 artikla Menettelysäännöt 1. Parlamentti voi määrätä jäsenilleen menettelysäännöt. Säännöistä päätetään 163 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ne otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi (2). Säännöillä ei voi estää tai rajoittaa jäsentä edustajantoimen hoitamisessa tai siihen liittyvässä poliittisessa tai muussa toiminnassa. 2. Kvestorit antavat korkeintaan vuoden ajan voimassa olevia nimellä varustettuja kulkulupia henkilöille, jotka haluavat toistuvasti päästä parlamentin tiloihin toimittaakseen jäsenille näiden edustajantoimeen liittyviä tietoja oman tai kolmannen osapuolen edun mukaisesti. Vastineeksi näiden henkilöiden on: - noudatettava työjärjestyksen liitteenä olevia menettelysääntöjä (3) ja - ilmoittauduttava kvestorien ylläpitämään luetteloon. Kyseinen luettelo on pyynnöstä yleisön nähtävillä parlamentin toimipaikoissa ja kvestorien määräämällä tavalla jäsenvaltioissa sijaitsevissa tiedotustoimistoissa. Tämän kohdan soveltamista koskevat määräykset ovat tämän työjärjestyksen liitteessä (4). II LUKU PARLAMENTIN ISTUNNOT 10 artikla Parlamentin koollekutsuminen 1. Parlamentin vaalikausi on sama kuin 20 päivänä syyskuuta 1976 annetussa säädöksessä määrätty jäsenten toimikausi. Istuntokausi on mainitussa säädöksessä ja perustamissopimuksissa määrätty yhden vuoden ajanjakso. Istuntojakso on parlamentin yleensä kuukausittain pidettävä kokous ja se jakaantuu päivittäisiin istuntoihin. Samana päivänä pidettävät parlamentin täysistunnot katsotaan yhdeksi istunnoksi. 2. Parlamentti kokoontuu ilman eri kutsua jokaisen vuoden maaliskuun toisena tiistaina ja määrää itse istuntokauden keskeytysten keston. 3. Parlamentti kokoontuu lisäksi ilman erillistä kutsua ensimmäisenä tiistaina sen jälkeen kun 20 päivänä syyskuuta 1976 annetun säädöksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymisestä on kulunut kuukausi. 4. Puhemieskonferenssi voi perustellulla päätöksellä, joka on tehtävä vähintään kaksi viikkoa ennen parlamentin aikaisemmin päättämää istuntokauden aloituspäivää, muuttaa 2 kohdan mukaisesti päätettyjen istuntokauden keskeytysten pituutta voimatta kuitenkaan lykätä istuntokauden aloituspäivää enempää kuin kahdella viikolla. 5. Kuultuaan ensin puhemieskonferenssia puhemies kutsuu parlamentin poikkeuksellisesti koolle jäsenten enemmistön, komission tai neuvoston pyynnöstä. Puhemiehellä on valta puhemieskonferenssin suostumuksella kutsua parlamentti poikkeuksellisesti koolle yhden kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä. 11 artikla Kokoontumispaikat 1. Parlamentin täysistunnot ja valiokuntien kokoukset pidetään perustamissopimusten määräysten mukaisessa kotipaikassa. 2. Parlamentti voi kuitenkin poikkeuksellisesti jäsenten enemmistön hyväksymällä päätöslauselmalla päättää yhden tai useamman täysistunnon pitämisestä muualla kuin kotipaikassaan. Ehdotukset ylimääräisten istuntojaksojen pitämisestä Brysselissä ja näitä koskevat muutokset voidaan hyväksyä yksinkertaisella äänten enemmistöllä. 3. Valiokunta voi päättää esittää, että yksi tai useampi kokous pidetään muualla kuin kotipaikassa. Perusteltu pyyntö toimitetaan puhemiehelle, joka toimittaa sen puhemiehistön käsiteltäväksi. Kiireellisessä tapauksessa puhemies voi itse ratkaista asian. Puhemiehistön tai puhemiehen hylkäävä päätös on perusteltava. III LUKU PARLAMENTIN VIRANHALTIJAT 12 artikla Ikäpuhemies 1. Kun parlamentti kokoontuu 10 artiklan 3 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon, iältään vanhin läsnä oleva jäsen hoitaa puhemiehen tehtäviä, kunnes puhemies on valittu. 2. Vanhimman jäsenen toimiessa puhemiehenä käsitellään vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta. Jos valtakirjojen tarkastusta koskeva asia otetaan esille ikäpuhemiehen toimiessa puhemiehenä, tämä lähettää sen asiasta vastaavaan valtakirjojen tarkastusta käsittelevään valiokuntaan. 13 artikla Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset määräykset 1. Puhemies, varapuhemiehet ja kvestorit valitaan suljetussa lippuäänestyksessä. Ehdokkaaksi asetettavan henkilön on täytynyt antaa suostumuksensa. Ehdokkaita voivat nimetä ainoastaan poliittiset ryhmät tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä. Jos ehdokkaita on kuitenkin yhtä monta tai vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, ehdokkaat voidaan valita esim. käsiä taputtamalla. 2. Neljä arvalla valittua jäsentä laskee suljetussa lippuäänestyksessä annetut äänet. Ehdokkaat eivät voi toimia ääntenlaskijoina. 3. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien vaaleissa on pidettävä huolta jäsenvaltioiden ja poliittisten kantojen tasapuolisesta edustuksesta. 14 artikla Puhemiehen vaali - avajaispuhe 1. Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskierrosta annettava ikäpuhemiehelle, joka ilmoittaa ne parlamentille. Jos kolmen äänestyskierroksen jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, neljännellä äänestyskierroksella voivat olla ehdokkaina ainoastaan ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskierroksella. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi. 2. Kun puhemies on valittu, ikäpuhemies luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Vain valittu puhemies voi pitää avajaispuheen. 15 artikla Varapuhemiesten vaali 1. Seuraavaksi valitaan varapuhemiehet yhdellä äänestyslipulla. Ensimmäisellä äänestyskierroksella tulevat valituiksi neljäntoista täytettävän paikan rajoissa ja äänten lukumäärän mukaisessa järjestyksessä ne ehdokkaat, jotka saavat ehdottoman enemmistön annetuista äänistä. Jos valittuja ehdokkaita on vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, toimitetaan toinen äänestyskierros samoin ehdoin jäljelle jäävien paikkojen täyttämiseksi. Jos tarvitaan kolmas äänestyskierros, jäljelle jääneiden paikkojen täyttämiseksi riittää suhteellinen enemmistö. Äänten mennessä tasan iältään vanhimmat ehdokkaat julistetaan valituiksi. Vaikka tässä artiklassa, toisin kuin 14 artiklan 1 kohdassa, ei erikseen mainita uusien ehdokkaiden nimeämisen mahdollisuutta äänestyskierrosten välillä varapuhemiehiä valittaessa, se on kuitenkin sallittua, koska parlamentin on täysivaltaisena elimenä voitava ottaa huomioon kaikki mahdolliset ehdokkaat, etenkin siitä syystä, että tämän mahdollisuuden puuttuminen saattaisi muodostaa esteen vaalin joustavalle toimittamiselle. 2. Jollei 18 artiklan 1 kohdan määräyksistä muuta johdu, varapuhemiesten arvojärjestys määräytyy heidän valitsemisjärjestyksensä mukaan ja äänten mennessä tasan iän perusteella. Jos varapuhemiehiä ei valita suljetussa lippuäänestyksessä, arvojärjestys vastaa sitä järjestystä, jossa puhemies julistaa heidän nimensä. 16 artikla Kvestorien vaali Varapuhemiesten vaalin jälkeen parlamentti valitsee viisi kvestoria. Kvestorit valitaan samaa menettelyä noudattaen kuin varapuhemiehet. 17 artikla Viranhaltijoiden toimikausi 1. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien toimikausi on kaksi ja puoli vuotta. Jos jäsen vaihtaa poliittista ryhmää, hän säilyttää mahdollisen paikkansa puhemiehistössä tai kvestorikollegiossa kaksi ja puoli vuotta kestävän toimikautensa loppuun saakka. 2. Jos paikka vapautuu ennen toimikauden päättymistä, tilalle valittu jäsen hoitaa tehtävää vain edeltäjänsä toimikaudesta jäljellä olevan ajan. 18 artikla Vapautuvat toimet 1. Jos puhemiehen, varapuhemiehen tai kvestorin tilalle on valittava uusi jäsen, vaali suoritetaan edellä esitettyjen määräysten mukaisesti. Vastavalittu varapuhemies ottaa edeltäjänsä paikan arvojärjestyksessä. 2. Jos puhemiehen paikka vapautuu, ensimmäinen varapuhemies toimii puhemiehenä, kunnes uusi puhemies on valittu. 19 artikla Puhemiehen tehtävät 1. Puhemies ohjaa kaikkia parlamentin ja sen elinten toimintoja tässä työjärjestyksessä määrätyin ehdoin. Hänellä on kaikki toimivalta parlamenttikäsittelyn johtamiseksi ja sen asianmukaisen kulun varmistamiseksi. Puhemiehelle kuuluvaan toimivaltaan kuuluu myös mahdollisuus toimituttaa äänestys eri järjestyksessä kuin äänestyksen kohteena olevassa asiakirjassa on esitetty. Samoin kuin 115 artiklan 5 ja 6 kohdassa on vahvistettu, puhemies voi pyytää parlamentin suostumuksen tähän etukäteen. 2. Puhemies avaa, keskeyttää ja päättää istunnot. Hän valvoo, että työjärjestystä noudatetaan, ylläpitää järjestystä, myöntää puheenvuorot, julistaa keskustelut päättyneiksi, äänestyttää asioista ja julistaa äänestystulokset. Hän lähettää valiokuntiin niiden toimialaan kuuluvat ilmoitukset. 3. Puhemies saa käyttää keskustelussa puheenvuoron vain tehdäkseen yhteenvedon tai palauttaakseen keskustelun käsiteltävään asiaan. Jos puhemies haluaa osallistua keskusteluun, hän poistuu puhemiehen paikalta, ja hän saa palata sinne vasta asiaa koskevan keskustelun päätyttyä. 4. Puhemies tai hänen valtuuttamansa henkilö edustaa parlamenttia kansainvälisissä yhteyksissä, juhlatilaisuuksissa ja hallinnollisissa, oikeudellisissa tai taloudellisissa asioissa. 20 artikla Varapuhemiesten tehtävät Jos puhemies on poissa tai estynyt tai jos hän haluaa ottaa osaa keskusteluun 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti, yksi varapuhemiehistä asettuu puhemiehen paikalle 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti. IV LUKU PARLAMENTIN ELIMET 21 artikla Puhemiehistön kokoonpano 1. Parlamentin puhemies ja neljätoista varapuhemiestä muodostavat puhemiehistön. 2. Kvestorit ovat puhemiehistön neuvoa-antavia jäseniä. 3. Puhemiehistön äänten mennessä tasan puhemiehen ääni ratkaisee. 22 artikla Puhemiehistön tehtävät 1. Puhemiehistö huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. 2. Puhemiehistö ratkaisee parlamentin jäseniä, parlamentin sisäistä organisaatiota, sihteeristöä ja elimiä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset. 3. Puhemiehistö ratkaisee istuntojen toimittamista koskevat asiat. 4. Puhemiehistö antaa 30 artiklassa tarkoitetut sitoutumattomia jäseniä koskevat määräykset. 5. Puhemiehistö päättää pääsihteeristön hallintokaaviosta ja antaa virkamiesten ja muun henkilöstön hallinnollista ja taloudellista asemaa koskevia määräyksiä. 6. Puhemiehistö laatii parlamentin alustavan ennakkoarvion tuloista ja menoista. 7. Puhemiehistö antaa 25 artiklan mukaiset ohjeet kvestoreille. 8. Puhemiehistö on toimivaltainen hyväksymään valiokuntien kokoukset tavanomaisten toimipaikkojen ulkopuolella, kuulemiset sekä esittelijöiden tutkimus- ja tiedonhankintamatkat. 9. Puhemiehistö nimittää pääsihteerin 164 artiklan mukaisesti. 10. Puhemies ja/tai puhemiehistö voi uskoa yhdelle tai useammalle puhemiehistön jäsenelle puhemiehen ja/tai puhemiehistön toimivaltaan kuuluvia yleisiä tai erityisiä tehtäviä. Samalla määrätään näiden tehtävien toteuttamistavasta. 11. Uutta parlamenttia valittaessa toimikautensa päättävä puhemiehistö pysyy virassaan uuden parlamentin ensimmäiseen istuntoon asti. 23 artikla Puhemieskonferenssin kokoonpano 1. Puhemieskonferenssi muodostuu parlamentin puhemiehestä ja poliittisten ryhmien puheenjohtajista. Poliittisen ryhmän puheenjohtaja voi nimetä edustajakseen poliittisen ryhmän jäsenen. 2. Sitoutumattomat jäsenet valtuuttavat joukostaan kaksi jäsentä osallistumaan puhemieskonferenssin kokouksiin ilman äänioikeutta. 3. Puhemieskonferenssi pyrkii yksimielisyyteen sen käsiteltäväksi annetuissa asioissa. Jos yksimielisyyteen ei päästä, asiasta äänestetään siten, että äänet painotetaan ryhmän jäsenten lukumäärän mukaisesti. 24 artikla Puhemieskonferenssin tehtävät 1. Puhemieskonferenssi huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. 2. Puhemieskonferenssi päättää parlamentin työn järjestämisestä ja lainsäädäntötyön suunnitteluun liittyvistä asioista. 3. Puhemieskonferenssilla on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin Euroopan unionin muihin toimielimiin ja laitoksiin sekä jäsenvaltioiden kansallisiin parlamentteihin. 4. Puhemieskonferenssilla on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin kolmansiin maihin sekä unionin ulkopuolisiin toimielimiin ja järjestöihin. 5. Puhemieskonferenssi laatii parlamentin istuntojaksojen esityslistaluonnoksen. 6. Puhemieskonferenssilla on toimivalta asioissa, jotka koskevat valiokuntien, väliaikaisten tutkintavaliokuntien, parlamentaaristen sekavaliokuntien, pysyvien valtuuskuntien ja erikoisvaltuuskuntien kokoonpanoa ja toimivaltaa. 7. Puhemieskonferenssi päättää istuntosalin paikkajaosta 31 artiklan mukaisesti. 8. Puhemieskonferenssilla on toimivalta antaa lupa valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimiseen. 9. Puhemieskonferenssi tekee puhemiehistölle ehdotuksia poliittisia ryhmiä koskevissa hallinto- ja talousarviokysymyksissä. 25 artikla Kvestorien tehtävät Kvestorien tehtäviin kuuluvat jäseniä välittömästi koskevat hallinnolliset ja taloudelliset kysymykset puhemiehistön määräämien ohjeiden mukaisesti. 26 artikla Valiokuntien puheenjohtajien konferenssi 1. Valiokuntien puheenjohtajien konferenssi muodostuu kaikkien pysyvien tai väliaikaisten valiokuntien puheenjohtajista ja valitsee itse puheenjohtajansa. 2. Valiokuntien puheenjohtajien konferenssi voi antaa puhemieskonferenssille valiokuntatyötä sekä istuntojakson esityslistaluonnoksen laatimista koskevia suosituksia. 3. Puhemiehistö ja puhemieskonferenssi voivat uskoa valiokuntien puheenjohtajien konferenssille tiettyjä tehtäviä. 27 artikla Valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssi 1. Valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssi muodostuu parlamenttien välisistä suhteista vastaavien pysyvien valtuuskuntien puheenjohtajista ja valitsee itse puheenjohtajansa. 2. Valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssi voi antaa puhemieskonferenssille valtuuskuntien työskentelyä koskevia suosituksia. 3. Puhemiehistö ja puhemieskonferenssi voivat uskoa valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssille tiettyjä tehtäviä. 28 artikla Puhemiehistön, puhemieskonferenssin ja kvestoreiden päätösten julkisuus 1. Puhemiehistön ja puhemieskonferenssin pöytäkirjat käännetään virallisille kielille, painetaan ja jaetaan kaikille parlamentin jäsenille, jollei puhemiehistö tai puhemieskonferenssi poikkeuksellisesti toisin päätä luottamuksellisuussyistä. 2. Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puhemieskonferenssin ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Tällaiset kysymykset esitetään puhemiehelle kirjallisina ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin tiedotteessa (Bulletin) kolmenkymmenen päivän kuluessa niiden käsiteltäväksi jättämisestä. V LUKU POLIITTISET RYHMÄT 29 artikla Poliittisten ryhmien muodostaminen 1. Jäsenet voivat ryhmittyä poliittisten kantojensa mukaisiin ryhmiin. 2. Poliittisen ryhmän muodostamiseen tarvitaan vähintään 29 jäsentä jäsenten ollessa samasta jäsenvaltiosta, 23 jäsentä jäsenten ollessa kahdesta eri jäsenvaltiosta, 18 jäsentä jäsenten ollessa kolmesta eri jäsenvaltiosta ja 14 jäsentä jäsenten ollessa neljästä tai useammasta eri jäsenvaltiosta. 3. Jäsen voi kuulua vain yhteen poliittiseen ryhmään. 4. Poliittisen ryhmän muodostamisesta ilmoitetaan puhemiehelle. Ilmoituksessa täsmennetään ryhmän nimi, sen jäsenten nimet ja sen puheenjohtajiston kokoonpano. 5. Ilmoitus poliittisen ryhmän muodostamisesta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 30 artikla Sitoutumattomat jäsenet 1. Poliittisiin ryhmiin kuulumattomien jäsenten käytössä on sihteeristö. Puhemiehistö antaa siitä tarkemmat määräykset pääsihteerin ehdotuksesta. 2. Puhemiehistö määrää lisäksi näiden jäsenten aseman ja parlamentaariset oikeudet. 31 artikla Paikkojen jako istuntosalissa Puhemieskonferenssi päättää istuntosalin paikkojen jaosta poliittisille ryhmille, sitoutumattomille jäsenille ja Euroopan unionin toimielimille. VI LUKU SUHTEET MUIHIN TOIMIELIMIIN NIMITYKSET 32 artikla Komission puheenjohtajan nimeäminen 1. Jäsenvaltioiden hallitusten nimettyä yksimielisesti komission puheenjohtajaehdokkaan, puhemies pyytää nimettyä ehdokasta antamaan lausuman parlamentille. Lausumaa seuraa keskustelu. Neuvosto kutsutaan ottamaan osaa keskusteluun. 2. Parlamentti hyväksyy tai hylkää ehdotetun nimityksen annettujen äänten enemmistöllä. Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan. 3. Puhemies toimittaa äänestystuloksen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle ja jäsenvaltioiden hallituksille parlamentin lausuntona. 4. Jos parlamentti äänestää ehdotetun komission puheenjohtajan nimitystä vastaan, puhemies pyytää jäsenvaltioiden hallituksia peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen. 33 artikla Komission hyväksymistä koskeva äänestys 1. Kun jäsenvaltioiden hallitukset ovat päässeet yksimielisyyteen muista henkilöistä, jotka ne aikovat nimittää komission jäseniksi, puhemies pyytää, komission puheenjohtajaehdokasta kuultuaan, jäsenehdokkaita saapumaan eri valiokuntiin sen mukaan, mitä tehtäviä ehdokkaiden oletetaan saavan hoitaakseen. 2. Valiokunta voi pyytää nimettyä ehdokasta antamaan lausuman ja vastaamaan kysymyksiin. Valiokunta toimittaa puhemiehelle johtopäätöksensä. 3. Puheenjohtajaehdokas esittelee ehdolle asetetun komission ohjelman parlamentin istunnossa, johon kutsutaan kaikki neuvoston jäsenet. Lausumaa seuraa keskustelu. 4. Keskustelun päätteeksi jokainen poliittinen ryhmä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, joka sisältää lausuman a) ehdolle asetetun komission hyväksymisestä tai b) ehdolle asetetun komission hylkäämisestä tai c) äänestyksen lykkäämisestä seuraavaan istuntoon, jotta parlamentti voi käsitellä keskustelussa esille tulleita varaumia. 5. Parlamentti hyväksyy komission annettujen äänten enemmistöllä. Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan. 6. Jos parlamentti hyväksyy ehdolle asetetun komission, puhemies ilmoittaa jäsenvaltioiden hallituksille, että komissio voidaan nimittää. 34 artikla Epäluottamuslause komissiolle 1. Yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä voi antaa puhemiehelle komissiota koskevan epäluottamuslauseen. 2. Esitykseen on merkittävä "epäluottamuslause", ja se on perusteltava. Epäluottamuslause toimitetaan komissiolle. 3. Kun puhemies on vastaanottanut epäluottamuslauseen, hän ilmoittaa siitä jäsenille välittömästi. 4. Epäluottamuslauseesta käydään keskustelu aikaisintaan 24 tunnin kuluttua siitä, kun sen vastaanotosta on ilmoitettu jäsenille. 5. Epäluottamuslauseesta toimitetaan äänestys nimenhuudon mukaan. Äänestys voidaan toimittaa aikaisintaan 48 tunnin kuluttua keskustelun alkamisesta. 6. Keskustelu ja äänestys toimitetaan viimeistään epäluottamuslauseen esittämistä seuraavan istuntojakson aikana. 7. Epäluottamuslause hyväksytään kahdella kolmasosalla annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistöllä. Äänestyksen tulos annetaan tiedoksi neuvoston puheenjohtajalle ja komission puheenjohtajalle. 35 artikla Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten nimittäminen 1. Tilintarkastustuomioistuimen jäseniksi nimettyjä henkilöitä pyydetään antamaan lausuma asiasta vastaavalle valiokunnalle ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin. 2. Asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suosituksen ehdokkaiden nimittämisestä. 3. Äänestys toimitetaan kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, jollei parlamentti asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen pyynnöstä toisin päätä. 4. Jos parlamentin lausunto on nimitystä vastaan, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen. 36 artikla Euroopan keskuspankki (Euroopan rahapoliittinen instituutti) 1. Euroopan keskuspankin puheenjohtajaksi nimettyä ehdokasta pyydetään antamaan lausuma asiasta vastaavalle valiokunnalle ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin. 2. Asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suosituksen nimityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. 3. Äänestys toimitetaan kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, jollei parlamentti asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen pyynnöstä toisin päätä. 4. Jos parlamentin lausunto on nimitystä vastaan, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen. 5. Samaa menettelyä sovelletaan Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajan ja johtokunnan jäsenten sekä Euroopan rahapoliittisen instituutin puheenjohtajan nimittämisen yhteydessä. JULKILAUSUMAT 37 artikla Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston julkilausumat 1. Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää puhemieheltä luvan julkilausuman antamiseen. Puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta. Julkilausumaa seuraa mahdollisesti keskustelu. 2. Valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi jättää päätöslauselmaesityksen käsiteltäväksi. 3. Päätöslauselmaesityksistä äänestetään samana päivänä. Puhemies päättää mahdollisista poikkeuksista. Äänestysselitykset ovat sallittuja. 4. Yhteinen päätöslauselmaesitys korvaa sen allekirjoittajien aikaisemmin käsiteltäväksi jättämät päätöslauselmaesitykset, mutta se ei korvaa esityksiä, joita muut valiokunnat, poliittiset ryhmät tai jäsenet ovat jättäneet käsiteltäväksi. 5. Kun yksi päätöslauselmaesityksistä on hyväksytty, muista päätöslauselmaesityksistä ei äänestetä, ellei puhemies poikkeuksellisesti toisin päätä. 6. Jos keskustelua ei käydä, jäsenet saavat enintään 30 minuutin ajan esittää lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä. 38 artikla Tilintarkastustuomioistuimen julkilausuma 1. Vastuuvapausmenettelyn tai talousarvion valvontaan liittyvän parlamentin toiminnan yhteydessä voidaan tilintarkastustuomioistuimen presidenttiä pyytää käyttämään puheenvuoro esitelläkseen tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen, erityiskertomuksiin tai lausuntoihin sisältyvät huomautukset tai selostaakseen tilintarkastustuomioistuimen työohjelmaa. 2. Parlamentti voi päättää järjestää jokaisesta tällaisessa julkilausumassa esille tuodusta kysymyksestä erillisen keskustelun, johon myös komissio ja neuvosto osallistuvat. 39 artikla Euroopan keskuspankin julkilausumat (Euroopan rahapoliittinen instituutti) 1. Euroopan keskuspankin puheenjohtaja esittelee parlamentille pankin vuosikertomuksen. 2. Parlamentti voi päättää, että esittelyä seuraa keskustelu. 3. Euroopan keskuspankin puheenjohtaja ja muut johtokunnan jäsenet voidaan kutsua asiasta vastaavan valiokunnan kokoukseen antamaan selvitys ja vastaamaan kysymyksiin. Pankin puheenjohtaja osallistuu näihin kokouksiin kahdesti vuodessa. Hänet voidaan kutsua osallistumaan muihinkin kokouksiin, jos asiasta vastaavan valiokunnan mukaan olosuhteet sitä vaativat ja puhemieskonferenssi tämän vahvistaa. 4. Samaa menettelyä sovelletaan Euroopan rahapoliittisen instituutin puheenjohtajaan instituutin olemassaolon ajan. NEUVOSTOLLE JA KOMISSIOLLE OSOITETUT KYSYMYKSET 40 artikla Suulliset kysymykset 1. Valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi esittää neuvostolle tai komissiolle kysymyksiä ja pyytää ottamaan ne parlamentin esityslistalle. Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka toimittaa ne viipymättä puhemieskonferenssille. Puhemieskonferenssi päättää kysymysten ottamisesta esityslistalle sekä niiden käsittelyjärjestyksestä. 2. Komissiolle osoitetut kysymykset on toimitettava asianomaiselle toimielimelle vähintään viikkoa ennen ja neuvostolle osoitetut kysymykset vähintään kolmea viikkoa ennen sitä istuntoa, jonka esityslistalle ne otetaan. 3. Tämän artiklan 2 kohdan mukaisia määräaikoja ei sovelleta kysymyksiin, jotka koskevat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.7 ja K.6 artiklassa tarkoitettuja asioita. Neuvoston on vastattava kysymyksiin kohtuullisessa ajassa, jotta parlamentin asianmukainen tiedonsaanti turvataan. 4. Yhdellä kysymyksen laatijoista on käytössään viisi minuuttia puheaikaa kysymyksen esittelyyn. Yksi asianomaisen toimielimen jäsenistä vastaa kysymykseen. Kysymyksen esittäjällä on oikeus käyttää mainittu puheaika kokonaisuudessaan. 5. Muutoin noudatetaan 37 artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohdan määräyksiä soveltuvin osin. 41 artikla Kyselytunti 1. Neuvoston ja komission kyselytunti pidetään kullakin istuntojaksolla ajankohtana, jonka parlamentti päättää puhemieskonferenssin ehdotuksesta. Tietty aika voidaan varata komission puheenjohtajalle ja yksittäisille komission jäsenille osoitetuille kysymyksille. 2. Jäsen saa esittää ainoastaan yhden kysymyksen neuvostolle ja komissiolle saman istuntojakson aikana. 3. Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka päättää siitä, otetaanko ne käsiteltäväksi, sekä niiden käsittelyjärjestyksestä. Päätös annetaan viipymättä tiedoksi kysymysten laatijoille. 4. Kyselytunnin yhteydessä noudatettavan menettelyn yksityiskohdista määrätään ohjeissa (5). 42 artikla Kirjalliset kysymykset 1. Jäsenet voivat esittää neuvostolle tai komissiolle kirjallisesti vastattavia kysymyksiä. 2. Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka toimittaa ne asianomaiselle toimielimelle. 3. Kysymykset ja vastaukset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4. Jos kysymykseen ei pystytä vastaamaan asetetussa määräajassa, se otetaan kysymyksen laatijan sitä pyytäessä asiasta vastaavan valiokunnan seuraavan kokouksen esityslistalle. Työjärjestyksen 41 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin. 5. Kysymyksiin, jotka vaativat välitöntä vastausta (etuoikeutetut kysymykset) mutta jotka eivät vaadi yksityiskohtaista selvitystä, vastataan kolmen viikon kuluessa. Jokainen jäsen voi antaa käsiteltäväksi yhden etuoikeutetun kysymyksen kuukaudessa. 6. Muihin kysymyksiin (muut kuin etuoikeutetut kysymykset) vastataan kuuden viikon kuluessa. 7. Jäsenet ilmoittavat esittämänsä kysymyksen laadun. Lopullisen päätöksen tekee puhemies. KERTOMUKSET 43 artikla Komission vuotuinen yleiskertomus Komission vuotuinen yleiskertomus Euroopan unionin toiminnasta lähetetään valiokuntiin, jotka voivat jättää yksityiskohtiin liittyviä tai yleisluonteisia kysymyksiä täysistunnon käsiteltäväksi voimassa olevien menettelyjen mukaisesti. 44 artikla Komission vuosikertomus yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta 1. Komission vuosikertomus yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa lähetetään kaikkiin asianomaisiin valiokuntiin. Kukin valiokunta voi antaa lausuntonsa oikeusasioista vastaavalle valiokunnalle, joka antaa mietinnön täysistunnolle. 2. Täysistunnon hyväksymä päätöslauselma ja asiasta vastaavan valiokunnan mietintö toimitetaan neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. PÄÄTÖSLAUSELMAT JA SUOSITUKSET 45 artikla Päätöslauselmaesitykset 1. Jäsen voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen Euroopan unionin toimialaan liittyvästä asiasta. Esitys saa olla enintään 200 sanan pituinen. 2. Asiasta vastaava valiokunta päättää sovellettavasta menettelystä. Valiokunta voi käsitellä päätöslauselmaesitystä yhdessä muiden päätöslauselmaesitysten tai mietintöjen kanssa. Valiokunta voi päättää antaa lausunnon, joka voi olla kirjeen muodossa. Valiokunta voi päättää laatia asiasta mietinnön. Tähän on saatava puhemieskonferenssin lupa. 3. Päätöslauselmaesityksen laatijoille annetaan tieto valiokunnan ja puhemieskonferenssin päätöksistä. 4. Päätöslauselmaesitys sisällytetään mietintöön. 5. Puhemies toimittaa muille Euroopan unionin toimielimille niille osoitetut, kirjeen muodossa laaditut lausunnot. 6. Tämän työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan, 40 artiklan 5 kohdan tai 47 artiklan 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen laatijalla tai laatijoilla on oikeus peruuttaa se ennen lopullista äänestystä. 7. Päätöslauselmaesityksen laatija tai laatijat tai sen ensimmäinen allekirjoittaja saa/saavat peruuttaa 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jättämänsä päätöslauselmaesityksen, ennen kuin asiasta vastaava valiokunta on 2 kohdan mukaisesti päättänyt laatia siitä mietinnön. Sen jälkeen kun valiokunta on ottanut esityksen käsiteltäväkseen, valiokunnalla yksin on valta peruuttaa esitys ennen sitä koskevaa lopullista äänestystä. 8. Poliittinen ryhmä, valiokunta tai esityksen käsiteltäväksi jättämiseen tarvittava määrä jäseniä voi ottaa peruutetun päätöslauselmaesityksen nimiinsä ja jättää sen välittömästi uudelleen käsiteltäväksi. Valiokuntien on varmistettava, että päätöslauselmaesitykset, jotka on jätetty käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisesti ja jotka täyttävät asetetut vaatimukset, johtavat toimenpiteisiin ja että esityksiin viitataan asianmukaisesti niiden johdosta laadituissa asiakirjoissa. 46 artikla Suositukset neuvostolle 1. Vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä tai poliittinen ryhmä voi jättää käsiteltäväksi neuvostolle osoitetun ehdotuksen suositukseksi, joka koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osastossa tarkoitettuja aiheita. 2. Kyseiset ehdotukset lähetään asiasta vastaavaan valiokuntaan käsiteltäväksi. Valiokunta antaa asian tarvittaessa parlamentin käsiteltäväksi tässä työjärjestyksessä määrättyjen menettelyjen mukaisesti. 3. Kun asiasta vastaava valiokunta laatii mietinnön, siihen sisältyy parlamentille osoitettu ehdotus suositukseksi neuvostolle, lyhyet perustelut sekä tarvittaessa niiden valiokuntien lausunnot, joita asiassa on kuultu. 4. Kiireellisissä tapauksissa sovelletaan 92 ja 94 artiklan määräyksiä. 47 artikla Keskustelut tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista 1. Poliittinen ryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi esittää puhemiehelle kirjallisen pyynnön keskustelun järjestämiseksi tärkeästä, ajankohtaisesta ja kiireellisestä aiheesta (95 artiklan 3 kohta). Tällainen pyyntö on esitettävä yhdessä päätöslauselmaesityksen kanssa. Puhemies ilmoittaa tällaisesta pyynnöstä välittömästi parlamentille. 2. Puhemieskonferenssi laatii 1 kohdassa tarkoitettujen pyyntöjen ja liitteen III määräysten mukaisesti luettelon niistä aiheista, jotka otetaan seuraavan tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävän keskustelun esityslistalle. Esityslistalle otettavia aiheita saa olla enintään viisi. Puhemies antaa kyseisen luettelon tiedoksi parlamentille viimeistään samana iltapäivänä pidettävän istunnon alussa. Saman päivän istunnon päättymiseen saakka poliittinen ryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi esittää perustellun ja kirjallisen vastalauseensa päätöksestä ja ehdottaa, että parlamentti hylkäisi keskusteltavaksi aiotun aiheen ja/tai ottaisi keskusteltavaksi uuden aiheen, ylittämättä kuitenkaan tässä artiklassa määrättyä aiheiden enimmäismäärää. Puhemies päättää, voidaanko esitetty vastalause ottaa käsiteltäväksi. Vastalauseesta äänestetään ilman keskustelua seuraavan päivän istunnon alussa. 3. Poliittisille ryhmille ja sitoutumattomille jäsenille myönnettävä kokonaispuheaika jaetaan 106 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti istuntojaksokohtaisen enintään kolmen tunnin keskusteluajan rajoissa. Jos puheaikaa on vielä käytettävissä päätöslauselmaesitysten ja äänestysten sekä komission ja neuvoston mahdollisille puheenvuoroille varatun ajan jälkeen, se jaetaan poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten kesken. 4. Äänestys toimitetaan välittömästi keskustelun päätyttyä. Työjärjestyksen 122 artiklaa ei sovelleta. Tämän artiklan mukaisesti toimitettavat äänestykset voidaan järjestää yhteisesti puhemiehen ja puhemieskonferenssin vastuun alaisina. 5. Jos samaa aihetta koskevia päätöslauselmaesityksiä on jätetty käsiteltäväksi kaksi tai useampia, sovelletaan 37 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä. 6. Puhemies ja poliittisten ryhmien puheenjohtajat voivat päättää, että päätöslauselmaesityksestä äänestetään ilman keskustelua. Tällainen päätös vaatii kaikkien poliittisten ryhmien puheenjohtajien yksimielisen hyväksynnän. Tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävän keskustelun esityslistalle otettuihin päätöslauselmaesityksiin ei sovelleta 128, 129 ja 131 artiklan määräyksiä. Tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävää keskustelua varten 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyt päätöslauselmaesitykset raukeavat, jos niitä ei ole otettu 2 kohdan mukaisesti laaditulle kyseisen keskustelun esityslistalle tai jos ne ovat esityslistalla, mutta niitä ei ehditä käsitellä keskustelulle varattuna aikana. Samoin menetellään, jos 112 artiklan 3 kohdan mukaisesti esitetyn pyynnön perusteella todetaan, ettei parlamentti ole päätösvaltainen. Jäsenillä on luonnollisesti oikeus jättää kyseiset päätöslauselmaesitykset uudelleen käsiteltäväksi 45 artiklan mukaisesti tai jotta ne otetaan seuraavalla istuntojaksolla tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävään keskusteluun. Tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä ei voida ottaa tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävän keskustelun esityslistalle, jos esityksen aihe on jo kyseisen istuntojakson esityslistalla. Työjärjestyksen määräykset eivät salli yhteiskeskustelua 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetystä päätöslauselmaesityksestä ja samaa aihetta koskevasta valiokunnan mietinnöstä. *** Kun päätösvaltaisuuden toteamista pyydetään 112 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tämä pyyntö koskee ainoastaan äänestyksen kohteena olevaa päätöslauselmaesitystä, mutta ei sitä seuraavia päätöslauselmaesityksiä. 48 artikla Kirjalliset kannanotot 1. Jäsen voi jättää käsiteltäväksi korkeintaan 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton Euroopan unionin toimialaa koskevasta asiasta. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä, jaetaan ja kirjataan luetteloon. 2. Jäsen voi allekirjoittaa luetteloon kirjatun kannanoton. 3. Jokaisen istuntojakson lopussa puhemies ilmoittaa, montako jäsentä on allekirjoittanut luetteloon kirjatut kannanotot. 4. Heti kun vähintään puolet parlamentin jäsenistä on allekirjoittanut luetteloon kirjatun kannanoton, kannanotto sekä allekirjoittajien nimet toimitetaan kirjoittajan nimeämille toimielimille. Puhemies ilmoittaa asiasta seuraavassa istunnossa, ja kannanotto sekä allekirjoittajien nimet sisällytetään liitteenä kyseisen istunnon pöytäkirjaan. Kyseisen ilmoituksen jälkeen luetteloon ei voida enää tehdä merkintöjä. 5. Yli kaksi kuukautta luettelossa ollut kirjallinen kannanotto raukeaa, jollei vähintään puolet parlamentin jäsenistä ole sitä allekirjoittanut. VII LUKU LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYT YLEISET MÄÄRÄYKSET 49 artikla Vuotuinen lainsäädäntöohjelma 1. Parlamentti sopii komission ja neuvoston kanssa Euroopan unionin lainsäädäntöohjelman laatimisesta. 2. Komissio esittää lokakuussa vuotuisen lainsäädäntöohjelmansa sekä arvion edellisen vuoden lainsäädäntöohjelmasta. 3. Vuotuisessa lainsäädäntöohjelmassa mainitaan a) kaikki lainsäädännön alaan liittyvät ehdotukset, b) sopimukset kolmansien maiden kanssa. Ohjelmassa viitataan myös parlamentin tai neuvoston pyytämiin lainsäädäntöehdotuksiin ja -asiakirjoihin, jotka komissio on luvannut antaa. Kaikissa ohjelmaan sisällytettävissä säädöksissä on mainittava niiden oikeudellinen perusta ja hyväksymisaikataulu. 4. Ennen kunkin vuoden päättymistä parlamentti hyväksyy päätöslauselman, jossa vahvistetaan lainsäädäntöohjelman ensisijaiset poliittiset tavoitteet. 5. Kiireellisissä ja ennalta arvaamattomissa tapauksissa toimielin voi oma-aloitteisesti ja perustamissopimuksissa määrättyjen menettelyjen mukaisesti ehdottaa lainsäädäntötoimenpiteen lisäämistä vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan. 6. Puhemies välittää parlamentin hyväksymän päätöslauselman muille lainsäädäntömenettelyyn osallistuville Euroopan unionin toimielimille sekä jäsenvaltioiden parlamenteille. Puhemies pyytää neuvostoa esittämään kantansa komission vuotuisesta lainsäädäntöohjelmasta ja parlamentin päätöslauselmasta. 7. Jos toimielin ei kykene noudattamaan annettua aikataulua, sen tulee ilmoittaa viivästymisen syyt toiselle toimielimelle ja ehdottaa uutta aikataulua. 8. Parlamentti tarkastelee vuotuisen lainsäädäntöohjelman täytäntöönpanon edistymistä joka kuudes kuukausi. Ohjelmaa voidaan tarkistaa vuoden toisen puoliskon alussa. 50 artikla Lainsäädäntöaloitteet 1. Parlamentti voi pyytää komissiota EY:n perustamissopimuksen 138 b artiklan toisen kohdan mukaisesti antamaan sille lainsäädäntöehdotuksen hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on asiasta vastaavan valiokunnan 148 artiklan mukainen oma-aloitteinen mietintö. Parlamentti hyväksyy päätöslauselman jäsentensä enemmistöllä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen esittämiselle. 2. Ennen 148 artiklan mukaisen menettelyn aloittamista asiasta vastaavan valiokunnan on varmistettava, ettei tällaista ehdotusta ole valmisteltavana, toisin sanoen a) että vuotuinen lainsäädäntöohjelma ei sisällä tällaista ehdotusta, b) että tällaisen ehdotuksen valmistelua ei ole aloitettu tai se on kohtuuttomasti viivästynyt, c) että komissio ei ole vastannut myöntävästi aikaisempiin joko asiasta vastaavan valiokunnan esittämiin pyyntöihin tai pyyntöihin, jotka sisältyvät parlamentin yksinkertaisella enemmistöllä hyväksymiin päätöslauselmiin. 3. Parlamentin päätöslauselmassa ilmaistaan asianmukainen oikeudellinen perusta. Lisäksi päätöslauselma sisältää yksityiskohtaiset suositukset vaaditun ehdotuksen sisällön suhteen, jonka on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja kunnioitettava kansalaisten perusoikeuksia. 4. Jos ehdotuksella on taloudellisia vaikutuksia, parlamentti ilmoittaa, kuinka tarvittavat taloudelliset varat voidaan järjestää. 5. Asiasta vastaava valiokunta valvoo kaikkien parlamentin nimenomaisesta pyynnöstä laadittujen lainsäädäntöehdotusten valmistelun etenemistä. 6. Tämän artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin tapauksissa, joissa parlamentilla on perustamissopimusten mukaisesti aloiteoikeus. Vaadittava enemmistö tarkoittaa kyseisen perustamissopimuksen asianomaisen artiklan mukaista enemmistöä. 51 artikla Lainsäädännöllisten asiakirjojen käsittely 1. Puhemies lähettää komission ehdotukset ja muut lainsäädännön alaan liittyvät asiakirjat asiasta vastaavaan valiokuntaan käsiteltäväksi. Jos ehdotus sisältyy vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan, asiasta vastaava valiokunta voi päättää nimittää esittelijän seuraamaan ehdotuksen valmistelua. Puhemies lähettää neuvoston esittämät kuulemispyynnöt tai komission esittämät kyseistä ehdotusta koskevat lausuntopyynnöt asiasta vastaavaan valiokuntaan. Ensimmäistä käsittelyä koskevia 53-63 artiklan määräyksiä sovelletaan kaikkiin lainsäädäntöehdotuksiin riippumatta siitä, vaativatko ne yhden, kaksi vai kolme käsittelyä. 2. Neuvoston yhteinen kanta lähetetään ensimmäisessä käsittelyssä asiasta vastaavaksi nimitettyyn valiokuntaan. Yhteiseen kantaan sovelletaan toista käsittelyä koskevia 64-73 artiklan määräyksiä. 3. Toista käsittelyä seuraavan parlamentin ja neuvoston välisen sovittelumenettelyn aikana asiaa ei voida palauttaa valiokuntakäsittelyyn. Sovittelumenettelyyn sovelletaan kolmatta käsittelyä koskevia 74-78 artiklan määräyksiä. 4. Toisessa ja kolmannessa käsittelyssä ei sovelleta 52 artiklaa, 58 artiklan 1 ja 3 kohtaa eikä 59, 60, 129, 143, 144 ja 147 artiklaa. 5. Jos toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä työjärjestyksen määräys on ristiriidassa minkä tahansa muun työjärjestyksen määräyksen kanssa, on toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä määräys etusijalla. 52 artikla Päätösvallan siirto valiokunnille 1. Puhemieskonferenssi voi lähettää kuulemispyynnön, lausuntopyynnön, valiokunta-aloitteisen mietinnön (148 artikla) tai 45 artiklan 1-5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyyn päätöslauselmaesitykseen perustuvan mietinnön asiasta vastaavan valiokunnan päätettäväksi. 2. Jos 1 kohdan mukaisen valiokuntaan lähettämisen jälkeen kolmasosa valiokunnan varsinaisista jäsenistä pyytää päätösvallan siirtämistä takaisin täysistunnolle, sovelletaan keskusteluihin ja tarkistuksiin menettelyjä, joita noudatetaan täysistunnossa valiokuntien mietintöjen käsittelyssä. 3. Kokous, jossa valiokunta tekee päätöksensä, on avoin yleisölle. 4. Määräaika tarkistusten jättämiselle julkaistaan Euroopan parlamentin tiedotteessa (Bulletin). 5. Kun valiokunta on hyväksynyt mietintönsä ja jollei 102 artiklan 1 kohdasta ja 103 artiklasta muuta johdu, puhemies merkitsee mietinnön seuraavan istuntojakson esityslistalle. Valiokunnan päätöslauselma ja mahdolliset tarkistukset katsotaan hyväksytyiksi ja merkitään pöytäkirjaan, jollei yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä, jotka edustavat vähintään kolmea eri poliittista ryhmää, ole kirjallisesti ilmaissut eriävää mielipidettään ennen istuntojakson toisen päivän alkua. Puhemies antaa kyseiset eriävät mielipiteet tiedoksi istuntojakson toisen istunnon alussa; tässä tapauksessa valiokunnan mietintö otetaan kyseisen tai seuraavan istuntojakson esityslistalle ja se käsitellään tavanomaisen menettelyn mukaisesti. Puhemies ilmoittaa määräajan tarkistusten jättämiselle. Kolmasosa valiokunnan varsinaisista jäsenistä voi pyytää valiokunnan kokousten ulkopuolella kirjallisesti päätösvallan palauttamista täysistunnolle. Pyyntö on esitettävä ennen sitä valiokunnan kokousta, jossa nimitetään esittelijä asialle, jota pyyntö päätösvallan palauttamisesta täysistunnolle koskee. *** Tarkistusten käsiteltäväksi jättämistä koskevia määräyksiä annetaan 124 artiklan 1 kohdassa ja siihen viittaavassa 150 artiklan 4 kohdassa sekä 52 artiklassa ja erityisesti sen 4 kohdassa, jonka mukaan tarkistusten käsiteltäväksi jättämistä koskevat määräajat on julkaistava Euroopan parlamentin tiedotteessa (Bulletin). Jäsenet voivat jättää tarkistuksia minkä tahansa valiokunnan käsiteltäväksi 124 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämän periaatteen soveltaminen on erityisen tärkeää silloin, kun valiokunta käsittelee sille 52 artiklan mukaisesti siirrettyjä asioita. ENSIMMÄINEN KÄSITTELY - VALIOKUNTAVAIHE 53 artikla Oikeudellisen perustan tarkistaminen 1. Asiasta vastaava valiokunta tarkistaa ensin, että kaikille komission ehdotuksille ja muille lainsäädäntöalaan liittyville asiakirjoille on valittu pätevä ja asianmukainen oikeudellinen perusta. 2. Jos asiasta vastaava valiokunta asettaa oikeudellisen perustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se pyytää oikeusasioista vastaavalta valiokunnalta lausunnon asiasta. 3. Oikeusasioista vastaava valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat komission antamien ehdotusten oikeudellista perustaa. Tällöin se antaa asiasta vastaavalle valiokunnalle tiedon siitä aiheellisella tavalla. 4. Jos oikeusasioista vastaava valiokunta päättää asettaa oikeudellisen perustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille. 5. Jos täysistunnossa jätetään käsiteltäväksi tarkistuksia komission ehdotuksen oikeudellisen perustan muuttamiseksi, ilman että asiasta vastaava valiokunta on asettanut oikeudellisen perustan pätevyyden tai aiheellisuuden kyseenalaiseksi, on oikeusasioista vastaavan valiokunnan ilmoitettava kantansa käsiteltäväksi jätettyihin tarkistuksiin ennen kuin niistä äänestetään. 54 artikla Toissijaisuusperiaate, perusoikeudet, taloudelliset varat 1. Lainsäädäntöehdotusta käsitellessään parlamentti kiinnittää erityistä huomiota siihen, että ehdotuksessa otetaan huomioon sekä toissijaisuusperiaate että kansalaisten perusoikeudet. Jos ehdotuksella on taloudellisia vaikutuksia, parlamentti tarkistaa taloudellisten varojen riittävyyden. 2. Jos parlamentti toteaa, että toissijaisuusperiaatetta ei asianmukaisesti noudateta tai että kansalaisten perusoikeuksia ei kunnioiteta riittävästi tai että taloudelliset varat ovat riittämättömät, se pyytää komissiota tekemään tarvittavat muutokset ehdotukseensa. 55 artikla Lainsäädäntömenettelyn avoimuus 1. Koko lainsäädäntömenettelyn ajan parlamentilla ja sen valiokunnilla on oltava oikeus saada kaikki komission ehdotuksiin liittyvät asiakirjat samoin ehdoin kuin neuvosto ja sen työryhmät. 2. Komission ehdotusta käsitellessään asiasta vastaava valiokunta pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan sille tietoja kyseisen ehdotuksen etenemisestä neuvostossa ja sen työryhmissä ja erityisesti mahdollisista kompromisseista, jotka merkittävästi muuttaisivat komission alkuperäistä ehdotusta, tai komission aikomuksesta peruuttaa ehdotuksensa. 56 artikla Komission ehdotuksen muuttaminen 1. Jos asiasta vastaava valiokunta komission ehdotusta käsitellessään saa tietoonsa, että neuvosto aikoo muuttaa ehdotusta merkittävästi, se kysyy virallisesti komissiolta, aikooko se muuttaa ehdotustaan. 2. Jos komissio ilmoittaa, että se aikoo muuttaa ehdotustaan, asiasta vastaava valiokunta lykkää kyseisen ehdotuksen käsittelyä, kunnes komissio on antanut sille tiedoksi uuden ehdotuksensa tai tekemänsä muutokset. 3. Kun komission ehdotusta käsitellään asiasta vastaavassa valiokunnassa, komissio voi myös oma-aloitteisesti antaa ehdotustaan koskevia tarkistuksia suoraan valiokunnan käsiteltäväksi. 4. Jos komissio vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun kysymykseen, että sillä ei ole aikomusta muuttaa ehdotustaan, asiasta vastaava valiokunta jatkaa ehdotuksen käsittelyä. Komission ilmoitus liitetään mietintöön ja parlamentti katsoo sen sitovan komissiota myös ensimmäisen käsittelyn päättämisen jälkeen. 5. Jos neuvosto, 4 kohdan mukaisen komission tiedonannon jälkeen, tekee komission kannasta huolimatta päätöksen, jolla huomattavasti muutetaan alkuperäistä komission ehdotusta, parlamentin puhemies muistuttaa neuvostoa sen velvollisuudesta kuulla parlamenttia uudelleen. 57 artikla Komission kanta tarkistuksiin 1. Ennen kuin asiasta vastaava valiokunta toimittaa lopullisen äänestyksen komission ehdotuksesta, se pyytää komissiota ilmoittamaan kantansa kaikkiin valiokunnan hyväksymiin ehdotusta koskeviin tarkistuksiin. 2. Jos komissio ei pysty ilmoittamaan kantaansa tai jos komissio antaa tiedoksi, että se ei ole valmis hyväksymään kaikkia valiokunnan hyväksymiä tarkistuksia, valiokunta voi lykätä lopullista äänestystä. 3. Komission kanta liitetään mietintöön. ENSIMMÄINEN KÄSITTELY - TÄYSISTUNTOVAIHE 58 artikla Ensimmäisen käsittelyn päättäminen 1. Parlamentti käsittelee lainsäädäntöehdotusta asiasta vastaavan valiokunnan 144 artiklan mukaisesti laatiman mietinnön pohjalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 52 ja 99 artiklan sekä 143 artiklan 1 kohdan soveltamista. 2. Parlamentti äänestää ensin tarkistuksista ehdotukseen, joka on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjana, sen jälkeen mahdollisesti muutetusta ehdotuksesta, sen jälkeen tarkistuksista luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja sen jälkeen luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi kokonaisuudessaan, joka sisältää ainoastaan lausuman siitä, hyväksyykö vai hylkääkö parlamentti komission ehdotuksen vai esittääkö parlamentti siihen tarkistuksia, sekä menettelyä koskevat pyynnöt. Kuulemismenettely päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Kaikkien lainsäädäntömenettelyn puitteissa käsiteltäväksi jätettyjen mietintöjen on oltava 51, 53 ja 144 artiklan määräysten mukaisia. Jos valiokunta jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, joka ei liity lainsäädäntöön, sen on tapahduttava 139 tai 148 artiklassa tarkoitetun erityisen, asioiden lähettämistä valiokuntaan koskevan menettelyn mukaisesti. 3. Puhemies toimittaa neuvostolle ja komissiolle parlamentin lausuntona ehdotuksen siinä sanamuodossa, kuin parlamentti on sen hyväksynyt, sekä siihen liittyvän päätöslauselman. 59 artikla Komission ehdotuksen hylkääminen 1. Jos komission ehdotus ei saa puolelleen enemmistöä annetuista äänistä, puhemies pyytää, ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. 2. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa ehdotusta koskevan kuulemismenettelyn käyneen aiheettomaksi ja antaa tästä tiedon neuvostolle. 3. Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti palauttaa asian asiasta vastaavaan valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Tässä tapauksessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta. Tätä menettelyä voidaan soveltaa vain kerran. Äänestettäessä toisesta mietinnöstä parlamentin on myös äänestettävä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. 4. Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, se pyytää asian palauttamista valiokuntaan 129 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Parlamentti voi tarvittaessa asettaa uuden määräajan 129 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Jos valiokunnan pyyntöä ei hyväksytä, parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. 60 artikla Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen 1. Kun komission ehdotus hyväksytään kokonaisuudessaan, siihen tehdyin tarkistuksin, äänestystä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi lykätään, kunnes komissio on ilmaissut kantansa jokaiseen parlamentin tarkistuksista. Jos komissiolla ei ole mahdollisuutta ilmaista kantaansa parlamentin äänestettyä sen ehdotuksesta, komissio ilmoittaa puhemiehelle tai asiasta vastaavalle valiokunnalle ajankohdan, jolloin se voi ilmaista kantansa. Ehdotus otetaan komission ilmoittamaa ajankohtaa seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen. 2. Jos komissio ilmoittaa, ettei se aio hyväksyä kaikkia parlamentin tarkistuksia, asiasta vastaavan valiokunnan esittelijä tai hänen ollessaan estynyt kyseisen valiokunnan puheenjohtaja tekee parlamentille virallisen ehdotuksen siitä, äänestetäänkö luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Ennen tämän ehdotuksen antamista esittelijä tai asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää puhemiestä keskeyttämään asian käsittelyn. Jos parlamentti päättää lykätä äänestystä, asia katsotaan palautetuksi asiasta vastaavaan valiokuntaan uudelleenkäsittelyä varten. Tässä tapauksessa asiasta vastaava valiokunta antaa parlamentille suullisen tai kirjallisen selvityksen asiasta parlamentin asettamassa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta. Jos asiasta vastaava valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, sovelletaan 59 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä. Tässä vaiheessa otetaan käsiteltäväksi ainoastaan asiasta vastaavan valiokunnan esittämät ja komission kanssa sovitteluratkaisuun pyrkivät tarkistukset. 3. Tämän artiklan 2 kohdan soveltaminen ei sulje pois muiden jäsenten 129 artiklan mukaisesti käsiteltäväksi jättämää pyyntöä asian palauttamisesta valiokuntakäsittelyyn. Jos asia palautetaan valiokuntaan 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti, asiasta vastaavan valiokunnan on kyseisten määräysten mukaan ensisijaisesti annettava asiasta selvitys asetetussa määräajassa ja tarvittaessa jätettävä käsiteltäväksi komission kanssa sovitteluratkaisuun pyrkiviä tarkistuksia. Sen ei kuitenkaan tarvitse käsitellä uudestaan kaikkia parlamentin hyväksymiä säännöksiä. Valiokuntakäsittelyyn palauttamisen lykkäävän vaikutuksen vuoksi valiokunnalla on suurempi toimintavapaus ja se voi sovitteluratkaisun saavuttamiseksi ehdottaa täysistunnon hyväksymien säännösten käsittelemistä uudelleen. Koska tällöin otetaan käsiteltäväksi vain sovitteluratkaisuun pyrkivät valiokunnan tarkistukset, parlamentin riippumattomuuden säilyttämiseksi on 60 artiklan 2 kohdan mukaisessa selvityksessä selvästi ilmaistava, mitkä jo hyväksytytyistä säännöksistä raukeavat, jos ehdotetut tarkistukset hyväksytään. ENSIMMÄINEN KÄSITTELY - SEURANTAMENETTELY 61 artikla Parlamentin lausunnon seuranta 1. Parlamentin hyväksyttyä komission ehdotusta koskevan lausunnon asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä valvovat ehdotuksen käsittelyä menettelyn eri vaiheissa, kunnes neuvosto hyväksyy ehdotuksen, varmistaakseen, että komissio noudattaa parlamentille antamiaan sitoumuksia parlamentin hyväksymien tarkistusten suhteen. 2. Tänä aikana ja vähintään kerran kolmessa kuukaudessa neuvosto tai tarvittaessa komissio antaa asiasta vastaavalle valiokunnalle kaikki tarvittavat tiedot. 3. Asiasta vastaavan valiokunnan on erityisesti saatettava parlamentin tietoon kaikki ne mahdolliset ja tosiasialliset tapaukset, joissa komissio ei ole noudattanut parlamentille antamiaan sitoumuksia. 4. Jos asiasta vastaava valiokunta katsoo tarpeelliseksi, se voi missä tahansa seurantamenettelyn vaiheessa jättää käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisen päätöslauselmaesityksen, jossa parlamenttia pyydetään - vetoamaan komissioon, jotta se peruuttaisi ehdotuksensa, tai - vetoamaan neuvostoon, jotta se aloittaisi 63 artiklan mukaisen neuvottelumenettelyn parlamentin kanssa, tai - vetoamaan neuvostoon, jotta se kuulisi parlamenttia uudelleen 62 artiklan mukaisesti, tai - päättämään muista aiheellisiksi katsomistaan toimista. Tämä päätöslauselmaesitys otetaan valiokunnan päätöstä seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen. 62 artikla Uudelleen kuuleminen Asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä puhemies pyytää neuvostoa kuulemaan parlamenttia uudelleen, - jos komissio peruuttaa alkuperäisen ehdotuksensa korvatakseen sen toisella ehdotuksella parlamentin annettua lausuntonsa, tai - jos komissio tai neuvosto huomattavasti muuttaa tai aikoo muuttaa alkuperäistä ehdotusta, josta parlamentti on antanut lausuntonsa, tai - jos ajan myötä tai olosuhteiden muuttuessa ehdotuksen käsittelemän ongelman luonteen katsotaan muuttuneen merkittävästi. Puhemies pyytää myös, että parlamenttia kuullaan uudelleen tämän artiklan määräysten perusteella, jos parlamentti poliittisen ryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen ehdotuksesta niin päättää. 63 artikla Neuvottelumenettely 1. Jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin lausunnosta tietyissä tärkeissä yhteisön lainsäädäntöä koskevissa päätöksissä, parlamentti voi lausuntonsa antaessaan aloittaa neuvoston kanssa neuvottelumenettelyn, johon komissio osallistuu aktiivisesti. 2. Parlamentti aloittaa neuvottelumenettelyn omasta tai neuvoston aloitteesta. 3. Neuvottelukomiteavaltuuskunnan kokoonpanoon ja menettelytapoihin sovelletaan 75 artiklan 1-7 kohdan määräyksiä. 4. Asiasta vastaava valiokunta laatii neuvottelun tuloksista mietinnön, josta parlamentti keskustelee ja äänestää. TOINEN KÄSITTELY - VALIOKUNTAVAIHE 64 artikla Neuvoston yhteisen kannan ilmoittaminen 1. EY:n perustamissopimuksen 189 b ja 189 c artiklassa tarkoitetun neuvoston yhteisen kannan ilmoittaminen tapahtuu siten, että puhemies antaa sen tiedoksi täysistunnossa. Tiedoksiantopäivänä puhemiehellä on oltava hallussaan Euroopan unionin virallisille kielille asianmukaisesti käännetyt asiakirjat, joissa ilmaistaan yhteinen kanta, perusteet, jotka ovat johtaneet neuvoston yhteisen kannan vahvistamiseen, sekä komission kanta. Puhemies antaa ilmoituksen kyseisten asiakirjojen vastaanottoa seuraavan istuntojakson aikana. Ennen ilmoituksen antamista puhemies varmistaa yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan kanssa, että hänen vastaanottamansa asiakirja todella on yhteinen kanta ja että kyseeseen ei tule yksikään 62 artiklassa tarkoitetuista tapauksista. Muussa tapauksessa puhemies yrittää yhdessä asiasta vastaavan valiokunnan sekä mahdollisuuksien mukaan yhteisymmärryksessä neuvoston kanssa saavuttaa asianmukaiset ratkaisut. 2. Luettelo näistä ilmoituksista sekä asiasta vastaavan valiokunnan nimi julkaistaan istunnon pöytäkirjassa. 65 artikla Määräajat 1. Puhemies pyytää asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajan tai esittelijän pyynnöstä neuvostoa pidentämään enintään yhdellä kuukaudella sitä kolmen kuukauden määräaikaa, joka seuraa joko yhteisen kannan ilmoittamista parlamentille tai komission uudelleen käsitellyn ehdotuksen esittämistä. 2. Kuultuaan asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa ja esittelijää puhemies voi parlamentin puolesta pidentää neuvoston pyynnöstä enintään yhdellä kuukaudella sitä kolmen kuukauden määräaikaa, joka seuraa joko yhteisen kannan ilmoittamista parlamentille tai komission uudelleen käsitellyn ehdotuksen esittämistä. 66 artikla Asiasta vastaavaan valiokuntaan lähettäminen ja käsittely asiasta vastaavassa valiokunnassa 1. Sinä päivänä, kun yhteinen kanta on ilmoitettu parlamentille 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti, se katsotaan ilman eri toimenpiteitä lähetetyksi asiasta vastaavaan valiokuntaan sekä valiokuntiin, joilta on pyydetty siitä lausunto ensimmäisessä käsittelyssä. 2. Neuvoston yhteinen kanta otetaan ensimmäisenä kohtana sen ilmoittamista seuraavan asiasta vastaavan valiokunnan kokouksen esityslistalle. 3. Jollei toisin päätetä, toisen käsittelyn esittelijä on sama kuin ensimmäisen käsittelyn esittelijä. 4. Parlamentin toista käsittelyä koskevia 69 artiklan 1 kohdassa, 71 artiklan 1 kohdassa ja 72 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuja määräyksiä sovelletaan myös asiasta vastaavan valiokunnan käsittelyyn. Ainoastaan kyseisen valiokunnan jäsenet tai pysyvät varajäsenet saavat jättää käsiteltäväksi hylkäysehdotuksia tai tarkistuksia. Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä. 5. Asiasta vastaava valiokunta voi pyytää keskustelua neuvoston kanssa sovitteluratkaisun (6) saavuttamiseksi. 6. Asiasta vastaava valiokunta antaa suosituksen toiseen käsittelyyn, jossa se esittää parlamentille päätösehdotuksen neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta. Suositus sisältää päätösehdotusta koskevat lyhyet perustelut. 7. Jos yhteinen kanta hyväksytään sellaisenaan, suositus voidaan antaa kirjeen muodossa. TOINEN KÄSITTELY - TÄYSISTUNTOVAIHE 67 artikla Toisen käsittelyn päättäminen 1. Neuvoston yhteinen kanta sekä asiasta vastaavan valiokunnan mahdollinen suositus toiseen käsittelyyn otetaan ilman eri toimenpiteitä sen istuntojakson esityslistaluonnokseen, jonka keskiviikko on ennen ja lähimpänä kolmen kuukauden tai, jos määräaikaa on jatkettu 65 artiklan mukaisesti, neljän kuukauden ajanjakson päättymistä, jollei asiaa ole jo käsitelty aikaisemman istuntojakson aikana. Koska parlamentin valiokuntien antamat suositukset toiseen käsittelyyn vastaavat perusteluja, joissa valiokunta selvittää kantaansa neuvoston yhteiseen kantaan, niistä ei äänestetä. 2. Toinen käsittely julistetaan päättyneeksi, kun parlamentti hyväksyy tai hylkää yhteisen kannan tai tarkistaa sitä EY:n perustamissopimuksen 189 b ja 189 c artiklan määräysten mukaisesti ja asetetussa määräajassa. 68 artikla Neuvoston yhteisen kannan hyväksyminen sellaisenaan Jos 71 ja 72 artiklan mukaista ehdotusta yhteisen kannan hylkäämiseksi tai yhteistä kantaa koskevia tarkistuksia ei ole hyväksytty EY:n perustamissopimuksen 189 b ja 189 c artiklan mukaisessa määräajassa, puhemies julistaa yhteisen kannan hyväksytyksi ilman äänestystä, jollei parlamentti ole hyväksynyt yhteistä kantaa annettujen äänten enemmistöllä. 69 artikla Aikomus hylätä neuvoston yhteinen kanta 1. Valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklan soveltamisalaan kuuluvien lainsäädäntöehdotusten osalta jättää kirjallisena ja puhemiehen asettamassa määräajassa käsiteltäväksi ehdotuksen siitä, että parlamentti ilmoittaa aikomuksestaan hylätä neuvoston yhteinen kanta. Ehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö. Ehdotuksesta äänestetään ennen mahdollisia tarkistuksia. 2. Jos ehdotus hyväksytään, puhemies tiedustelee neuvostolta, aikooko se kutsua sovittelukomitean koolle. Jos neuvosto ei aio kutsua sovittelukomiteaa koolle, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että menettely on saatettu päätökseen, jolloin katsotaan, ettei ehdotettua säädöstä ole hyväksytty. 3. Sovittelukomitean valtuuskunnan kokoonpanoon ja menettelytapoihin sovelletaan 75 artiklan määräyksiä. 70 artikla Sovittelu toisen käsittelyn aikana 1. Parlamentin valtuuskunta voi suositella 69 artiklan 2 kohdan mukaisesti koolle kutsutun sovittelukomitean johtopäätösten perusteella parlamentille yhteisen kannan hylkäämisen vahvistamista parlamentin jäsenten enemmistöllä erikseen toimitettavassa äänestyksessä. Jos parlamentti vahvistaa hylkäämisen, puhemies julistaa lainsäädäntömenettelyn päättyneeksi. Jos parlamentti ei vahvista hylkäämistä vaaditulla enemmistöllä, se jatkaa yhteisen kannan ja siihen mahdollisesti esitettyjen tarkistusten käsittelyä. 2. Sovittelukomitean johtopäätösten perusteella parlamentin valtuuskunta voi suositella yhteisen kannan tai mahdollisten tarkistusten käsittelyn jatkamista tai se voi asiasta vastaavaa valiokuntaa kuultuaan jättää uusia tarkistuksia parlamentin käsiteltäväksi 72 artiklan mukaisesti. Valtuuskunta voi suositella 115 artiklan 5 kohdan soveltamista tarkistuksista toimitettavaan äänestykseen. 71 artikla Neuvoston yhteisen kannan hylkääminen 1. Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi puhemiehen asettamassa määräajassa jättää kirjallisena käsiteltäväksi ehdotuksen neuvoston yhteisen kannan hylkäämiseksi. Ehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö. Ehdotuksesta yhteisen kannan hylkäämiseksi äänestetään ennen mahdollisia tarkistuksia. 2. Vaikka parlamentti äänestää yhteisen kannan hylkäämistä vastaan, se voi esittelijän suosituksesta tarkistuksista äänestettyään ja kuultuaan komission kannan 72 artiklan 4 kohdan mukaisesti käsitellä uutta hylkäämisehdotusta. 3. Jos neuvoston yhteinen kanta hylätään, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. 4. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies toteaa ehdotusta koskevan yhteistoimintamenettelyn käyneen aiheettomaksi ja antaa tästä tiedon neuvostolle. 72 artikla Tarkistukset neuvoston yhteiseen kantaan 1. Asiasta vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi jättää täysistunnon käsiteltäväksi tarkistuksia neuvoston yhteiseen kantaan. 2. Tarkistus yhteiseen kantaan otetaan käsiteltäväksi ainoastaan, jos se on 124 ja 125 artiklan määräysten mukainen ja (a) sillä pyritään joko kokonaan tai osittain palauttamaan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymä kanta, tai (b) jos kyseessä on kompromissitarkistus, josta neuvosto ja parlamentti ovat sopineet, tai (c) jos sillä pyritään tarkistamaan yhteisen kannan osaa, joka ei sisälly ensimmäisessä käsittelyssä esitettyyn ehdotukseen tai joka eroaa sisällöltään ja joka ei huomattavasti muuta ehdotusta 62 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. Puhemiehen päätös siitä, otetaanko tarkistus käsiteltäväksi, on lopullinen. 3. Tarkistus hyväksytään ainoastaan parlamentin jäsenten enemmistöllä. 4. Jos hyväksytään yksi tai useampi tarkistus, asiasta vastaavan valiokunnan esittelijä tai tämän ollessa estynyt kyseisen valiokunnan puheenjohtaja pyytää komissiota ilmaisemaan kantansa. 73 artikla Seuraukset komission hylätessä parlamentin tarkistukset uudelleen käsitellyssä ehdotuksessaan 1. Kun on kyse EY:n perustamissopimuksen 189 c artiklan mukaisista lainsäädäntöehdotuksista, puhemieskonferenssi ottaa komission uudelleen käsitellyn ehdotuksen sen hyväksymistä seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen, ja puhemies pyytää komissiota antamaan parlamentille tiedon perusteista, jotka ovat johtaneet parlamentin tarkistusten hylkäämiseen. 2. Parlamentti voi jäsentensä enemmistöllä pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. KOLMAS KÄSITTELY - SOVITTELU 74 artikla Sovittelukomitean koollekutsuminen Jos neuvosto ei voi hyväksyä kaikkia parlamentin ehdottamia tarkistuksia yhteiseen kantaan, puhemies voi poliittisten ryhmien puheenjohtajia ja asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtajaa ja esittelijää kuultuaan sopia sovittelukomitean ensimmäisen kokouksen ajankohdasta ja paikasta. Sovittelukomitealle asetettu kuuden viikon määräaika päästä sopimukseen yhteisestä ehdotuksesta alkaa komitean ensimmäisestä kokoontumisajankohdasta. 75 artikla Sovittelukomiteavaltuuskunta 1. Parlamentin valtuuskunnan jäsenten määrä sovittelukomiteassa on yhtä suuri kuin neuvoston valtuuskunnan jäsenten määrä. 2. Valtuuskunnan poliittinen kokoonpano vastaa parlamentin jakoa poliittisiin ryhmiin. Puhemieskonferenssi määrää jäsenten tarkan lukumäärän kustakin poliittisesta ryhmästä. 3. Poliittiset ryhmät nimittävät valtuuskunnan jäsenet jokaiseen sovittelutapaukseen erikseen mielellään niistä valiokunnista, joita asia koskee, lukuun ottamatta kolmea jäsentä, jotka nimitetään vakituisiksi jäseniksi kahdeksitoista kuukaudeksi peräkkäisiin valtuuskuntiin. Poliittiset ryhmät nimittävät varapuhemiesten keskuudesta nämä kolme vakituista jäsentä, jotka edustavat vähintään kahta eri poliittista ryhmää. Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä ovat kaikissa tapauksissa valtuuskunnan jäseniä. 4. Valtuuskunnissa edustettuina olevat poliittiset ryhmät saavat nimittää varajäseniä, jotka saavat osallistua sovittelukomitean työhön ainoastaan silloin, jos varsinainen jäsen on poissa koko kokouksen ajan. 5. Poliittiset ryhmät, jotka eivät ole edustettuina valtuuskunnassa, voivat lähettää yhden edustajan valtuuskunnan sisäisiin valmisteleviin kokouksiin. 6. Puhemies tai yksi kolmesta pysyvästä jäsenestä johtaa valtuuskuntaa. 7. Valtuuskunta tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Valtuuskunnan kokoukset pidetään suljettujen ovien takana. Puhemieskonferenssi voi vahvistaa menettelyä koskevia lisäohjeita sovittelukomiteavaltuuskunnan työlle. 8. Valtuuskunta saattaa parlamentin tietoon sovittelun tulokset sekä mahdollisesti ehdotetut tarkistukset tai kompromissit hyvissä ajoin, jotta parlamentti voi viedä päätökseen EY:n perustamissopimuksen määräysten mukaiset muut menettelyvaiheet. 76 artikla Määräajat 1. Valtuuskunnan pyynnöstä puhemies pyytää neuvostoa pidentämään enintään kahdella viikolla sovittelukomitean työhön ja yhteisen ehdotuksen hyväksymisen tai neuvoston ehdotuksen hylkäämiseen varattuja kuuden viikon määräaikoja. 2. Kuultuaan valtuuskuntaa puhemies voi parlamentin puolesta pidentää neuvoston pyynnöstä 1 kohdassa mainittuja kuuden viikon määräaikoja enintään kahdella viikolla. KOLMAS KÄSITTELY - TÄYSISTUNTOVAIHE 77 artikla Yhteinen ehdotus 1. Jos sovittelukomiteassa päästään sopimukseen yhteisestä ehdotuksesta, asia otetaan ilman eri toimenpiteitä viimeisen istuntojakson esityslistalle, joka pidetään kuuden, tai jos määräaikaa on jatkettu, kahdeksan viikon kuluessa siitä päivästä, jolloin sovittelukomitea hyväksyi yhteisen ehdotuksen, jollei asiaa ole aikaisemmin käsitelty. 2. Parlamentti käsittelee yhteistä ehdotusta sovittelukomiteavaltuuskuntansa antaman mietinnön pohjalta. 3. Yhteiseen ehdotukseen ei voida esittää tarkistuksia. 4. Yhteisestä ehdotuksesta kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Yhteinen ehdotus hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä. 78 artikla Neuvoston ehdotus 1. Jos sovittelukomiteassa ei päästä sopimukseen yhteisestä ehdotuksesta, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa sekä pyytää neuvostolta, ettei se missään tapauksessa hyväksy kantaa EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklan 6 kohdan mukaisesti. Jos neuvosto tästä huolimatta vahvistaa yhteisen kantansa, neuvoston puheenjohtaja kutsutaan parlamentin täysistuntoon perustelemaan neuvoston päätös. Asia otetaan ilman eri toimenpiteitä viimeisen istuntojakson esityslistalle, joka pidetään kuuden, tai jos määräaikaa on jatkettu, kahdeksan viikon kuluessa neuvoston vahvistuksesta, jollei asiaa ole jo käsitelty aikaisemmin. 2. Parlamentti käsittelee neuvoston ehdotusta sovittelukomitea-valtuuskuntansa antaman mietinnön pohjalta. 3. Neuvoston ehdotukseen ei voida esittää tarkistuksia. 4. Neuvoston ehdotuksesta kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Parlamentti äänestää esityksestä neuvoston ehdotuksen hylkäämiseksi. Jos kyseinen esitys hyväksytään parlamentin jäsenten enemmistöllä, puhemies julistaa säädösehdotuksen hylätyksi. 79 artikla Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen Tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on asianmukaisesti viety päätökseen, puhemies allekirjoittaa EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklan menettelyn mukaisesti hyväksytyt säädökset yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtii niiden julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. HYVÄKSYNTÄMENETTELY 80 artikla Hyväksyntämenettelyn päättäminen 1. Jos parlamenttia pyydetään antamaan hyväksyntänsä kansainväliselle sopimukselle tai lainsäädäntöehdotukselle, se käsittelee asiaa asiasta vastaavan valiokuntansa suosituksen pohjalta, jossa ehdotetaan joko kuulemispyynnön kohteena olevan asiakirjan hyväksymistä tai hylkäämistä. Tämän jälkeen parlamentti ilmaisee kantansa yhdessä kyseistä asiakirjaa koskevassa äänestyksessä. Tarkistuksia ei voida jättää käsiteltäväksi. Hyväksymiseen tarvitaan EY:n perustamissopimuksen asianomaisen artiklan mukainen enemmistö. 2. Liittymissopimuksiin sovelletaan 89 artiklaa ja kansainvälisiin sopimuksiin 90 artiklaa. 3. Lainsäädäntöehdotuksia käsiteltäessä asiasta vastaava valiokunta voi menettelyn saattamiseksi myönteiseen tulokseen esittää parlamentille väliaikamietinnön ja siihen sisältyvän päätöslauselmaesityksen, jossa tehdään suosituksia ehdotuksen muuttamisesta tai täytäntöönpanosta. Jos parlamentti hyväksyy vähintään yhden suosituksen lopulliseen hyväksyntään vaadittavalla enemmistöllä, puhemies pyytää neuvottelumenettelyn aloittamista neuvoston kanssa. Asiasta vastaava valiokunta antaa lopullisen suosituksensa parlamentin hyväksynnästä sovittelussa neuvoston kanssa saavutetun lopputuloksen perusteella. VALVONTAVALTA 81 artikla Täytäntöönpanomääräykset Kun komissio antaa parlamentin käsiteltäväksi hallintokomitealle antamansa täytäntöönpanotoimenpiteen tai neuvoa-antavalle komitealle tai sääntelykomitealle antamansa esityksen täytäntöönpanotoimenpiteeksi, puhemies lähettää kyseisen asiakirjan valiokuntaan, joka on asiasta vastaava sen ehdotuksen suhteen, jonka pohjalta täytäntöönpanomääräykset on annettu. 82 artikla Yhteisön lainsäädännön virallinen kodifiointi 1. Kun komission ehdotus yhteisön lainsäädännön kodifioimiseksi on annettu parlamentille, se lähetetään oikeusasioista vastaavaan valiokuntaan käsiteltäväksi. Jos todetaan, että ehdotus ei aiheuta sisällöllisiä muutoksia voimassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön, noudatetaan 143 artiklassa määrättyä menettelyä. 2. Asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja tai kyseisen valiokunnan nimeämä esittelijä voi osallistua kodifioimista koskevan ehdotuksen käsittelyyn ja tarkastamiseen. Tarvittaessa asiasta vastaava valiokunta antaa lausuntonsa etukäteen. 3. Sen estämättä mitä 143 artiklan 3 kohdassa määrätään, menettelyä ilman mietintöä ei sovelleta virallista kodifioimista koskevaan ehdotukseen, jos oikeusasioita käsittelevän valiokunnan tai asiasta vastaavan valiokunnan jäsenten enemmistö vastustaa kyseistä menettelyä. 83 artikla Seuraukset neuvoston laiminlyödessä ratkaisun tekeminen yhteisen kannan hyväksymisen jälkeen Jos kolmen tai neuvoston suostumuksella neljän kuukauden kuluessa yhteisen kannan ilmoittamisesta parlamentti ei ole hylännyt yhteistä kantaa eikä tehnyt siihen tarkistuksia ja neuvosto ei ole hyväksynyt yhteisen kannan mukaisesti ehdotettua lainsäädäntöä, puhemies voi oikeusasioita käsittelevää valiokuntaa kuultuaan parlamentin puolesta nostaa neuvostoa vastaan kanteen tuomioistuimessa EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan mukaisesti. 84 artikla Menettely tuomioistuimessa 1. Sopimuksissa ja tuomioistuimen perussäännössä unionin toimielinten sekä luonnollisten ja oikeushenkilöiden kanteille asetettujen määräaikojen rajoissa parlamentti tarkistaa yhteisön lainsäädännön varmistaakseen, että sen oikeudet on otettu huomioon täysipainoisesti. 2. Asiasta vastaava valiokunta ilmoittaa parlamentille tarvittaessa suullisesti, jos se epäilee parlamentin oikeuksia loukatun. VIII LUKU TALOUSARVIOMENETTELYT 85 artikla Yleinen talousarvio Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja 22 päivänä heinäkuuta 1975 tehdyn sopimuksen talousarviota koskevien määräysten mukaiset Euroopan unionin yleisen talousarvion ja lisätalousarvioiden käsittelyssä noudatettavat menettelyt hyväksytään parlamentin päätöslauselmalla, ja ne ovat tämän työjärjestyksen liitteenä (7). 86 artikla Talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen komissiolle Määräykset menettelyistä, joita noudatetaan tehtäessä päätöstä talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle 22 päivänä heinäkuuta 1975 tehdyn sopimuksen ja varainhoitoasetuksen mukaisesti, ovat tämän työjärjestyksen liitteenä (8). Tämä liite hyväksytään 163 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 87 artikla Parlamentin harjoittama talousarvion toteuttamisen parlamentaarinen valvonta 1. Parlamentti valvoo kuluvan vuoden talousarvion toteuttamista. Parlamentti antaa tehtävän talousarvion valvonnasta vastaavalle valiokunnalle ja muille valiokunnille, joita asia koskee. 2. Joka vuosi ennen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioesityksen ensimmäistä käsittelyä parlamentti käsittelee kuluvan vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyviä ongelmia, tarvittaessa asiasta vastaavan valiokunnan päätöslauselmaesityksen pohjalta. IX LUKU PERUSTAMISSOPIMUKSET JA KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET 88 artikla EHTY:n perustamissopimuksen muuttaminen 1. EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaiset komission ja neuvoston tekemät muutosehdotukset painetaan yhtä aikaa tuomioistuimen niistä antaman puoltavan lausunnon kanssa. Kyseiset asiakirjat jaetaan ja lähetetään asianomaiseen valiokuntaan. Valiokunta voi mietinnössään ainoastaan suositella koko muutosehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä. 2. Tarkistuksia ei voida esittää eikä asiasta voida äänestää kohta kohdalta. Koko muutosehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan annettujen äänten kolmen neljäsosan enemmistö ja parlamentin jäsenten kahden kolmasosan enemmistö. 3. Jäsen voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa komissiolle ja neuvostolle ehdotetaan muutoksia EHTY:n perustamissopimukseen, kyseisen sopimuksen 95 artiklan mukaisesti. Tällaiset esitykset painetaan, jaetaan ja lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan käsiteltäväksi. Esitysten hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten enemmistö. 89 artikla Liittymissopimukset 1. Euroopan valtion hakemus liittyä Euroopan unionin jäseneksi lähetetään asiasta vastaavaan valiokuntaan käsiteltäväksi. 2. Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen ehdotuksesta päättää pyytää komissiota ja neuvostoa osallistumaan asiasta käytävään keskusteluun, ennen kuin neuvottelut hakijavaltion kanssa aloitetaan. 3. Neuvottelujen aikana komissio ja neuvosto antavat asiasta vastaavalle valiokunnalle säännöllisesti perusteellista sekä tarvittaessa luottamuksellista tietoa neuvottelujen etenemisestä. 4. Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ja pyytää, että ne otetaan huomioon ennen Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen tekemistä hakijavaltion kanssa. Tällaisiin suosituksiin tarvitaan sama enemmistö kuin lopulliseen hyväksyntään. 5. Kun neuvottelut on päätetty, mutta sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, sopimusluonnos lähetetään parlamentin hyväksyttäväksi. 6. Parlamentti hyväksyy Euroopan valtion hakemuksen Euroopan unioniin liittymisestä jäsentensä enemmistöllä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta. 90 artikla Kansainväliset sopimukset 1. Kun aiotaan aloittaa neuvottelut kansainvälisen sopimuksen tekemisestä, uusimisesta tai tarkistamisesta, mukaan lukien erityisaloja kuten raha-asioita tai kauppaa koskevat sopimukset, asiasta vastaava valiokunta varmistaa, että komissio antaa parlamentille täydellisen selvityksen, tarvittaessa luottamuksellisesti, suosituksistaan neuvotteluvaltuuksiksi. 2. Parlamentti voi asiasta vastaavan valiokunnan, poliittisen ryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen ehdotuksesta pyytää neuvostolta, että se ei anna valtuuksia neuvottelujen aloittamiseen ennen kuin parlamentti on asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ilmoittanut kantansa ehdotettuihin neuvotteluvaltuuksiin. 3. Asiasta vastaava valiokunta tarkastaa kansainvälisille sopimuksille valitun oikeudellisen perustan 53 artiklan mukaisesti. 4. Neuvottelujen aikana komissio ja neuvosto tiedottavat asiasta vastaavalle valiokunnalle säännöllisesti perusteellista sekä tarvittaessa luottamuksellista tietoa neuvottelujen etenemisestä. 5. Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön pohjalta ja pyytää, että ne otetaan huomioon ennen käsiteltävänä olevan kansainvälisen sopimuksen tekemistä. 6. Kun neuvottelut on päätetty, mutta sopimusta ei vielä ole allekirjoitettu, sopimusluonnos lähetetään parlamenttiin lausunnon tai hyväksynnän saamiseksi. Hyväksyntämenettelyssä sovelletaan 80 artiklaa. 7. Parlamentti antaa Euroopan yhteisön tekemän kansainvälisen sopimuksen tai rahoituspöytäkirjan tekemistä, jatkamista tai muuttamista koskevan lausuntonsa tai hyväksyntänsä annettujen äänten enemmistöllä. 8. Jos parlamentin antama lausunto on kielteinen, puhemies pyytää, että neuvosto ei tee kyseistä sopimusta. 9. Jos parlamentti annettujen äänten enemmistöllä ilmaisee vastustavansa hyväksynnän antamista kansainväliselle sopimukselle, puhemies lähettää kyseisen sopimuksen takaisin neuvostolle uudelleenkäsittelyä varten. X LUKU YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA 91 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa 1. Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevista asioista vastaava valiokunta varmistaa, että parlamenttia kuullaan ulko- ja turvallisuusasioissa ja että sen antamat lausunnot otetaan aiheellisella tavalla huomioon, erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklassa tarkoitetun yhteisen toiminnan ja EY:n perustamissopimuksen 228 a artiklassa tarkoitettujen toimien yhteydessä. 2. Valiokunta antaa tarvittaessa parlamentille tietoa tämän työjärjestyksen määräysten mukaisesti. 3. Neuvosto ja komissio antavat asiasta vastaavalle valiokunnalle säännöllisin väliajoin ajanmukaisia ja perusteellisia tietoja unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kehityksestä. 4. Valiokunta voi komission tai neuvoston pyynnöstä päättää pitää kokouksensa suljettujen ovien takana. 92 artikla Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat suositukset 1. Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevista asioista vastaava valiokunta voi laatia vastuualuettaan koskevia suosituksia neuvostolle saatuaan valtuudet puhemieskonferenssilta tai 46 artiklan muka