ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että vakausohjelman julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Erityisesti vuosia 2012 ja 2013 koskeva vakausohjelman skenaario on hyvin lähellä komission yksiköiden kevään 2012 talousennustetta. Keskipitkän aikavälin alijäämäennusteet on tehty jonkin verran optimistisen kasvuskenaarion perusteella siten, että ne ovat potentiaalista kasvua suuremmat mutta silti selvästi alle aiemman keskimääräisen tason. Vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on saada alijäämä vuosien 2012 ja 2014 välillä 1,5 prosentista 0,9 prosenttiin vakauttamistoimenpidepaketilla, jonka osuus BKT:stä on 1,2 prosenttia, ja tarjota enemmän liikkumavaraa häiriöiden varalta. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiemmin asetettu julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite eli 0,5 prosentin rakenteellinen ylijäämä. Tätä keskipitkän aikavälin tavoitetta ei kuitenkaan voida pitää asianmukaisena vakaus- ja kasvusopimuksen määräysten nojalla, sillä nykyisten politiikkojen ja ennusteiden perusteella vaikuttaa siltä, ettei siinä oteta riittävästi huomioon ikääntymisestä johtuvia epäsuoria vastuita, vaikka velkaa onkin perussopimuksessa määrättyä viitearvoa vähemmän. Lisäksi sekä komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen että vakausohjelman (uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman perusteella Luxemburg poikkeaa omista keskipitkän aikavälin tavoitteistaan merkittävästi vuodesta 2012 alkaen. Valtion menojen, joista on vähennetty harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, kasvuvauhdin odotetaan ylittävän merkittävästi vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyn menojen viitearvon. Julkisen talouden bruttovelka on 20 prosenttia suhteessa BKT:hen eli alle perussopimuksessa asetetun viitearvon.
22.

Ennakkoratkaisupyyntöä koskevien tosiseikkojen ja oikeudellisten seikkojen asianmukaiseksi selostamiseksi riittää usein, että ennakkoratkaisupyyntö on pituudeltaan enintään noin kymmenen sivua. Lyhyydestään huolimatta ennakkoratkaisupyynnön on kuitenkin oltava riittävän kattava, ja siinä on oltava kaikki sellaiset merkitykselliset tiedot, joiden avulla unionin tuomioistuin sekä ne, joita asia koskee ja joilla on oikeus esittää huomautuksia, voivat ymmärtää pääasian oikeudenkäyntiä koskevat tosiseikat ja oikeudelliset seikat. Työjärjestyksen 94 artiklan mukaisesti ennakkoratkaisupyyntöön on sisällytettävä unionin tuomioistuimelle esitettävien kysymysten lisäksi — yhteenveto oikeudenkäynnin kohteesta ja asiaa koskevista tosiseikoista, siten kuin ennakkoratkaisua pyytävä tuomioistuin on ne todennut, tai ainakin selostus niistä tosiseikoista, joihin ennakkoratkaisukysymykset perustuvat — asiassa mahdollisesti sovellettaviksi tulevien kansallisten säännösten sisältö ja tarvittaessa asiaan liittyvä kansallinen oikeuskäytäntö (2) — selostus niistä syistä, joiden vuoksi ennakkoratkaisua pyytävä tuomioistuin on ryhtynyt tarkastelemaan kysymystä unionin oikeuden tiettyjen säännösten tulkinnasta tai pätevyydestä, sekä ennakkoratkaisua pyytävän tuomioistuimen toteama yhteys kyseisten säännösten ja pääasian oikeudenkäynnissä sovellettavien kansallisen oikeuden säännösten välillä.
(9)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että lähentymisohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen vuoden 2012 osalta ja optimistinen vuosien 2013–2015 osalta, jolloin BKT:n kasvun odotetaan olevan keskimäärin 3,5 prosenttia. Komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukaan BKT:n kasvu on 2,1 prosenttia vuonna 2013. Lähentymisohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa pitkän aikavälin kestävyys noudattamalla Ruotsin julkisen talouden kehyksen sääntöjä, muun muassa saavuttaa suhdannekierron aikana julkisyhteisöjen rahoitusylijäämä, joka on 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Strategian tavoitteena on myös täyttää vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset, erityisesti noudattaa viitearvoa, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lähentymisohjelmassa on muutettu julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden 1,0 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 1,0 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen. Uusi keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Muutoksen ansiosta on todennäköistä, että (uudelleenlasketun) julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman perusteella ohjelmakauden aikana päästään keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, vaikka otettaisiin huomioon se, että vuonna 2013 tai 2014 jouduttaisiin toteuttamaan uusia harkinnanvaraisia elvytystoimia. Tietyt julkisen talouden kehitysarvioiden heikkenemisriskit liittyvät vuodesta 2013 alkaen suotuisiin makrotalouden odotuksiin. Julkisten menojen suunniteltu kasvuvauhti, jossa on otettu huomioon harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, vastaisi vakaus- ja kasvusopimuksessa menojen kasvulle asetettua viitearvoa. Velkasuhde on alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja lähentymisohjelman mukaan sen ennakoidaan supistuvan edelleen ohjelmakauden aikana.
(10)

Portugali on edistynyt hyvin eräillä osa-alueilla, mutta merkittäviä haasteita on vielä jäljellä. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen on olennaista, jos hallitus haluaa talouden sopeutusohjelman ohjelmakaudella saada markkinoilta jälleen normaalisti rahoitusta. Jotta vuoden 2012 julkisen talouden tavoitteisiin liittyviä riskejä voidaan rajoittaa, on keskeistä panna talouden sopeutusohjelman rakenteelliset finanssipoliittiset toimenpiteet nopeasti ja määrätietoisesti täytäntöön. Samalla hallituksen on jatkettava uudistuksia, joilla puututaan Portugalin kilpailukyvyn haasteisiin. Vuoden 2012 talousarviossa ei noudateta fiskaalista devalvaatiota koskevia aikaisempia suunnitelmia. Tämän vuoksi on entistäkin tärkeämpää toteuttaa nopeasti lisää työ- ja hyödykemarkkinoiden rakenneuudistuksia, jotta voidaan supistaa yksikkötyökustannuksia, lisätä joustavuutta ja madaltaa markkinoillepääsyn esteitä. Hallitukselta vaaditaan pitkäjänteisyyttä ja määrätietoisuutta, jotta saavutettujen etujen vahva puolustaminen ei estä uudistuksia.
(10)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on optimistinen. Vuodeksi 2013 vakausohjelmassa ennustetaan 1¼ prosentin talouskasvua ottamatta huomioon uusien kasvua koskevien vakautustoimenpiteiden negatiivista vaikutusta, kun taas komissio ennustaa saman, muuttumattomaan politiikkaan perustuvan skenaarion nojalla hitaampaa 0,7 prosentin kasvua. Vakausohjelman ilmoitettuna tavoitteena on toteuttaa neuvoston suositukset liiallisen alijäämän korjaamisesta ja parantaa edelleen julkisen talouden rahoitusasemaa kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, johon pyritään toteuttamalla rakenteellisia toimia, jotka ovat vuositasolla vähintään 0,5 prosenttia. Vakausohjelmassa julkisen talouden alijäämätavoitteeksi asetetaan vuoden 2013 osalta 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vahvistetaan rakenteellisen alijäämän osalta edellinen keskipitkän aikavälin tavoite eli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kauden 2010–2013 finanssipoliittisten toimien keskimääräinen vuosivaikutus eli 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka perustuu (uudelleenlaskettuun) julkisen talouden rakenteelliseen rahoitusasemaan (4), vastaa neuvoston suosituksessa edellytettyä rakenteellisten toimien tasoa, joka on ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska vakausohjelmassa ei aseteta julkisen talouden tavoitteita vuoden 2013 jälkeiselle ajalle, julkisen talouden korjaustoimien kestävyyttä vuonna 2013 samoin kuin edistymistä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa ohjelmakauden loppuvuosina, mukaan lukien menojen kasvulle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetun viitearvon noudattaminen, ei voida arvioida. Ohjelmakauden julkisen talouden kasvuarvioihin kohdistuu täytäntöönpanoriskejä. Ne eivät liity ainoastaan äskettäin ilmoitettuihin vakauttamistoimiin vaan myös eräiden väistyvän hallituksen aiemmin sopimien toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Hallituksen huhtikuussa 2012 vuodelle 2013 ehdottamia lisätoimenpiteitä ja niiden vaikutusta julkiseen talouteen on edelleen tarkennettu ja kvantifioitu 25 päivänä toukokuuta arvioinnin erottavan aikarajan jälkeen. Julkisen talouden sopeuttaminen on toistaiseksi perustunut lähinnä menojen leikkaamiseen, mikä vaikuttaa myös kasvua edistäviin menoihin. Vuoden 2012 vakausohjelman mukaan velan osuuden BKT:stä odotetaan nousevan edelleen: vuonna 2012 se nousee suhteellisen paljon 70,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2013 vielä hieman 70,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen uusien vakauttamistoimenpiteiden vaikutus huomioon ottaen. Velkasuhteen ennakoidaan siis pysyvän reilusti yli perussopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. Vakausohjelmassa ei määritetä velkatavoitteita vuosille 2014 ja 2015, joten arviota vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetun velanvähennystavoitteen noudattamisesta vuoden 2013 jälkeen ei voida esittää.
Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että ohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana oleva makrotalouden skenaario vaikuttaa vuosien 2012–2014 osalta optimistiselta. Vaikka kasvunäkymiä on tarkistettu huomattavasti alaspäin, vakausohjelman julkisen talouden kehitysarvion perustana olevaan makrotalouden skenaarioon kohdistuu yhä riskejä, jotka liittyvät erityisesti kotimaisen kysynnän kehittymiseen vuosina 2012–2013. Vakausohjelman mukaisen julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2012 mennessä ja saavuttaa julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite vuoteen 2014 mennessä ja pysyä siinä vuonna 2015. Vakausohjelmassa vahvistetaan aiempi julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, mikä vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Suunniteltu liiallisen alijäämän korjaus on liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä 13 päivänä heinäkuuta 2010 annetussa neuvoston suosituksessa asetetun määräajan mukainen. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (5), keskimääräisten vuotuisten julkisen talouden toimien suunnitellaan vuosina 2011–2012 olevan keskimäärin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa neuvoston suositusta. Kaavailtu edistyminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on riittävää vuonna 2013, koska se on suurempi kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettu viitearvo, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, niin komission yksiköiden vuoden 2012 kevään talousennusteen kuin vakausohjelman mukaisesti.

Julkisten menojen kasvuvauhti, jossa on otettu huomioon harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, vastaa menojen kasvulle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettua viitearvoa vuosina 2013–2014 mutta ei vuonna 2015. Vakausohjelman julkisen talouden tavoitteisiin sisältyy riskejä, jotka liittyvät optimistiselta vaikuttavaan makrotalouden skenaarioon vuosien 2012–2014 osalta ja vuodeksi 2013 suunniteltuihin vakauttamistoimiin, jotka ovat osittain sellaisten toimenpiteiden varassa, jotka on määritelty puutteellisesti. Vakausohjelman mukaan julkisen velan suhde BKT:hen, joka oli 71,6 prosenttia vuonna 2011, nousee 72,1 prosenttiin vuonna 2012 ennen kuin se laskee asteittain 65,4 prosenttiin vuonna 2015. Kun tarkastellaan vakaus- ja kasvusopimuksessa velan supistamiselle asetettua viitearvoa, Kypros on vuosina 2013–2015 siirtymävaiheessa, ja vakausohjelmassa esitettyjen suunnitelmien avulla varmistettaisiin riittävä edistys kohti velan supistamiselle asetetun viitearvon noudattamista. Tähän arvioon sisältyy kuitenkin riskejä, jotka liittyvät rahoituslaitosten mahdollisiin pelastustoimenpiteisiin.
(11)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että ohjelman käsittämien julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on melko optimistinen. Unkarin viranomaisten vuosien 2012 ja 2013 kasvuennusteet ovat noin puoli prosenttiyksikköä suuremmat kuin komission yksikköjen kevään 2012 talousennusteessa. Tämä johtuu siitä, että kotimaista kysyntää koskevat viralliset oletukset ovat optimistisemmat erityisesti vuoden 2013 osalta. Lähentymisohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen kestävällä tavalla neuvoston asettamaan määräaikaan eli vuoteen 2012 mennessä 13 päivänä maaliskuuta 2012 liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä annetun neuvoston suosituksen mukaisesti. Viralliset alijäämätavoitteet ja suunnitellut julkisen talouden sopeuttamistoimet ovat tuon suosituksen mukaisia. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeksi jo aiemmin asetettu 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, jonka Unkari aikoo saavuttaa vuoteen 2013 mennessä. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kun tarkastellaan (uudelleenlaskettua) julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (5), kehitys kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta ei vuonna 2013 vaikuta riittävältä komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteessa esitetyn arvion perusteella. Tuossa arviossa on otettu huomioon valittuihin säästötoimenpiteisiin liittyvät täytäntöönpanoriskit ja vähemmän optimistinen makrotalouden skenaario. Julkisten menojen kasvuvauhti, jossa on otettu huomioon harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa menojen kasvulle asetettua viitearvoa vuonna 2013, mutta ei vuosina 2014 ja 2015. Hallituksen suunnitelmien mukaisesti julkista velkaa supistetaan koko ohjelmakauden ajan, ja sen on tarkoitus supistua alle 73 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Velka ylittää kuitenkin edelleen viitearvoksi asetetun 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velan supistamiselle asetetun viitearvon osalta Unkari on vuosina 2013–2014 siirtymäkaudella ja lähentymisohjelmalla voidaan varmistaa riittävä edistyminen kohti viitearvoa. Velan supistamiselle asetettu viitearvo voidaan lähentymisohjelman mukaan saavuttaa siirtymäkauden lopussa eli vuonna 2015, millä voidaan osaltaan vähentää kertynyttä ulkoista ja sisäistä velkaantuneisuutta.
(11)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen vuoden 2012 lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario vuodeksi 2012 on varovainen, kun otetaan huomioon kaikki käytettävissä olevat tiedot, ja vuodeksi 2013 uskottava. Ohjelman mukaisessa skenaariossa makrotalouden ennusteet vuodeksi 2012 ovat hyvin lähellä komission yksiköiden kevään 2012 talousennustetta (kokonaistuotannon kasvuennusteet ovat ohjelman skenaariossa 2,0 prosenttia ja komission yksiköiden ennusteessa 2,2 prosenttia). Viimeaikaiset taloudelliset tiedot kuitenkin viittaavat siihen, että toteutuma voi ylittää ennusteet. Lähentymisohjelmassa esitetyllä julkisen talouden strategialla pyritään korjaamaan liiallinen alijäämä vuoteen 2012 mennessä ja lähentymään julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta lähentymisohjelman kauden loppuun mennessä. Vuoden 2012–2015 lähentymisohjelmassa keskipitkän aikavälin tavoite on muutettu –1,0 prosentista –0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin uusi tavoite vastaa asianmukaisesti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Suunniteltu kokonaisalijäämä vuonna 2012 on liiallisen alijäämän korjaamiselle 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa neuvoston suosituksessa asetetun määräajan mukainen. Vuoden 2013 osalta ohjelman tavoitteena on kokonaisalijäämä, joka on 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, mutta suunniteltuja menoleikkauksia ei vielä täysimääräisesti tueta toimenpiteillä. (Uudelleenlasketun) rakenteellisen rahoitusaseman (6) perusteella Latvia lähestyy keskipitkän aikavälin tavoitettaan lähentymisohjelman kauden loppuun mennessä vuonna 2015. Vaikka uudelleenlasketut tiedot viittaavat siihen, että lähentymisohjelman kauden loppuvuosina keskipitkän aikavälin rakenteellisen tavoitteen savuttamisessa edistytään alle 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, suunnitellulla menojen hillitsemisellä varmistettaisiin, että valtion menojen kasvu olisi päätösperusteiset tulopuolen toimenpiteet huomioon ottaen vakaus- ja kasvusopimuksen menoja koskevan viitearvon mukaiset. Samanaikaisesti sellaiset parlamentin 24 päivänä toukokuuta hyväksymät veromuutokset vuoden 2012 toiselta vuosipuoliskolta, jotka eivät vielä käy ilmi lähentymisohjelman mukaisesta skenaariosta mutta jotka esitetään lähentymisohjelman toimittamisen yhteydessä jätetyssä kirjeessä, saattavat vaarantaa tavoitteiden saavuttamisen vuonna 2013 ja sen jälkeen. Yleinen julkisen talouden velkasuhde on alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Se kasvaa 42,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2011 46,7 prosenttiin vuonna 2014, kun viranomaiset ennakkorahoittavat vuosina 2014–2015 erääntyviä kansainväliseen rahoitustukeen liittyviä suuria takaisinmaksuja, ja laskee 38,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2015, kun takaisinmaksut on suoritettu.
(10)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan mukaisen vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että mainitun ohjelman perustana oleva makrotalouden skenaario on realistinen vuoden 2012 osalta, jos oletetaan, ettei rahoitusmarkkinoiden tilanne heikkene edelleen. Komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukaisesti odotetaan, että kokonaistuotanto supistuu jyrkästi vuonna 2012 ja elpyy vähitellen vuonna 2013. Liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisesti vakausohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian tavoitteena on supistaa julkisen talouden alijäämä alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2012 mennessä. Tavoite on tarkoitus saavuttaa hillitsemällä edelleen menoja ja lisäämällä tuloja. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen vakausohjelmassa vahvistetaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite, joka on rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema suhteessa BKT:hen, mikä vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Italia pyrkii saavuttamaan tämän vuonna 2013, eli vuotta ennen edellisessä vakausohjelmassa asetettua tavoiteaikaa, jo vuosina 2010–2011 hyväksytyillä toimilla. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (5), vuosiksi 2010–2012 suunnitellut keskimääräiset vuotuiset julkisen talouden toimet ovat reilusti yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen eli ne ylittävät liiallista alijäämää koskevan menettelyn puitteissa esitetyn neuvoston suosituksen. Suunniteltu rakenteellinen sopeutusvauhti vuonna 2013 riittää Italian keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseen kyseisenä vuonna, ja julkisten menojen suunniteltu kasvu vastaa menojen kasvulle vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettua viitearvoa, kun otetaan huomioon harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet. Vakausohjelmassa ennustetaan, että julkisen talouden velkasuhde saavuttaa huippunsa vuonna 2012 ja alkaa supistua sen jälkeen kiihtyvää vauhtia perusylijäämän kasvaessa. Italia on vuosina 2013 ja 2014 siirtymävaiheessa. Sen julkista taloutta koskevien suunnitelmien avulla varmistettaisiin riittävä edistys kohti velan supistamiselle asetetun viitearvon saavuttamista, mikä on vahvistettu myös komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteessa. Suunnitelmien mukaisesti velan supistumiselle asetettu tavoite saavutetaan siirtymäkauden lopussa (vuonna 2015). Edellä mainitun alijäämän ja velan toteutuman saavuttaminen edellyttää, että vuosina 2010–2011 hyväksytyt korjaustoimenpiteet pannaan tiukasti ja täysimääräisesti täytäntöön.
Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Se on yleisesti ottaen komission yksiköiden vuosia 2012 ja 2013 koskevan kevään 2012 talousennusteen mukainen. Lähentymisohjelmassa kaavaillun julkisen talouden strategian tavoitteena on korjata liiallinen alijäämä vuoteen 2012 mennessä neuvoston suosituksen mukaisesti ja edistyä sen jälkeen keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteen saavuttamisessa. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan julkisen talouden rakenteellisen ylijäämän keskipitkän aikavälin tavoitteeksi jo aiemmin asetettu 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa riittävästi vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Lisäksi sen mukaan vakauttaminen etenee vähintään 1 prosenttiyksikön vuodessa niin, että talousarvio on tasapainossa vuoteen 2015 mennessä. Julkista taloutta koskevat suunnitelmat ovat liiallisen alijäämän oikea-aikaista korjaamista koskevan tavoitteen mukaiset, ja finanssipoliittisten toimien keskimääräisen vuositason odotetaan olevan vuosina 2010–2012 (uudelleenlasketun) julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman (5) perusteella alle 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen eli alle neuvoston 16 päivänä helmikuuta 2010 antaman suosituksen. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeen suunniteltu eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta on vuositasolla hieman yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (rakenteellisesti mitattuna), mikä ylittää vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetun viitearvon.

Julkisten menojen suunniteltu kasvuvauhti, jossa on otettu huomioon harkinnanvaraiset tulopuolen toimenpiteet, vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa menojen kasvulle asetettua viitearvoa vuosina 2013–2014, mutta ei vuonna 2015. Komission yksiköiden kevään 2012 talousennusteen mukaan julkisen velan odotetaan olevan edelleen alle 60 prosenttia suhteessa BKT:hen koko lähentymisohjelman kauden ajan ja kasvavan lähes 41 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Sen sijaan lähentymisohjelmassa tavoitteena on vähentää velka noin 35 prosenttiin vuoteen 2015 mennessä. Talousarvion suunnittelun ja toteuttamisen uudistus etenee, mutta hallituksen on vielä hyväksyttävä ehdotetut lait. Nämä lait parantaisivat julkisen talouden kehykseen liittyvää vastuuvelvollisuutta siten, että perustetaan riippumaton elin, ne tiukentaisivat valtionkassan varantoja koskevia sääntöjä.
(12)

Neuvosto on asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisen lähentymisohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkisen talouden ennusteiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategian tavoite on saavuttaa vuonna 2012 alijäämä, joka on neuvoston Romanialle liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä antamien suositusten mukaisesti alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän jälkeen keskipitkän aikavälin julkisen talouden rakenteelliseksi tavoitteeksi on määritelty 0,7 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoite vastaa asianmukaisesti vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia. Kun liiallista alijäämää on korjattu suunnitellusti vuonna 2012, alijäämän odotetaan pienenevän edelleen siten, että se on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 ja 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2015. Kun otetaan huomioon (uudelleenlaskettu) rakenteellinen rahoitusasema (7), alijäämän pitäisi parantua 1,5 prosenttia vuonna 2012, 0,5 prosenttia vuonna 2013 ja 0,7 prosenttia vuonna 2014 vakaus- ja kasvusopimuksessa asetetun 0,5 prosentin viitearvon mukaisesti. Julkisen talouden menojen kasvuvauhti vastaa vakaus- ja kasvusopimuksessa vuosille 2012–2015 vahvistettua menojen kasvun viitearvoa. Lähentymisohjelman mukaan keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoite saavutetaan vuonna 2014. Suurimmat julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit ovat valtionyhtiöiden maksurästit sekä mahdollinen paikallishallinnon ja terveydenhuollon maksurästien uudelleen kasautuminen, eräistä terveydenhuollon alalla toteutetuista toimista huolimatta. Julkista velkaa oli vuoden 2011 lopussa 34 prosenttia suhteessa BKT:hen eli edelleen merkittävästi alle viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.