”LIITE X a

SIMULOINTIVÄLINEEN KÄYTÖN SEKÄ KOMPONENTTIEN, ERILLISTEN TEKNISTEN YKSIKÖIDEN JA JÄRJESTELMIEN HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖIHIN JA POLTTOAINEENKULUTUKSEEN LIITTYVIEN OMINAISUUKSIEN SERTIFIOINNIN VAATIMUSTENMUKAISUUS: TARKASTUSTESTAUSMENETTELY

1. Johdanto

Tässä liitteessä vahvistetaan vaatimukset tarkastustestausmenettelylle, joka on uusien keskiraskaiden ja raskaiden kuorma-autojen hiilidioksidipäästöjen tarkastamisessa käytettävä testausmenettely.

Tarkastustestausmenettely käsittää ajonaikaisen testin, jolla tarkastetaan uusien ajoneuvojen hiilidioksidipäästöt niiden valmistuksen jälkeen. Menettelyn suorittaa ajoneuvonvalmistaja, ja sitä valvoo tyyppihyväksyntäviranomainen, joka on myöntänyt luvan simulointivälineen käyttöön.

Tarkastustestausmenettelyssä mitataan ajoneuvon vetävien pyörien vääntömomentti ja nopeus, moottorin pyörimisnopeus, polttoaineenkulutus, kytketty vaihde ja muut 6.1.6 kohdassa luetellut asiaan liittyvät parametrit. Mitattuja tietoja käytetään simulointivälineen syöttötietoina. Väline käyttää ajoneuvoon liittyviä varsinaisia syöttötietoja ja oheissyöttötietoja, jotka saadaan ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen määrittämisestä. Tarkastustestausmenettelyn yhteydessä tehtävässä simuloinnissa käytetään syöttötietoina hetkellisesti mitattua pyörien vääntömomenttia ja pyörimisnopeutta ja moottorin pyörimisnopeutta. Tarkastustestausmenettelyn läpäisemiseksi on mitatun polttoaineenkulutuksen perusteella laskettujen hiilidioksidipäästöjen oltava 7 kohdassa annettujen toleranssien rajoissa verrattuina tarkastustestausmenettelyssä tehdyssä simuloinnissa saatuihin hiilidioksidipäästöihin. Kuvassa 1 on kaavakuva tarkastustestausmenettelystä. Tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvataan arviointivaiheet, jotka simulointiväline suorittaa tarkastustestausmenettelyn yhteydessä tehtävässä simuloinnissa.

Tarkastustestausmenettelyn yhteydessä on lisäksi tarkasteltava komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifioinnista saatujen ajoneuvon syöttötietojen oikeellisuutta tietojen ja niiden käsittelyn tarkastamiseksi. Ajoneuvon ilmanvastuksen ja vierintävastuksen kannalta merkityksellisiin komponentteihin, erillisiin teknisiin yksiköihin ja järjestelmiin liittyvät varsinaiset syöttötiedot on tarkastettava 6.1.1 kohdan mukaisesti.

Kuva 1

Tarkastustestausmenettelyn kaavakuva

2. Määritelmät

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

(1) ”Tarkastustestin kannalta merkityksellisillä tiedoilla” tarkoitetaan komponentteja, erillisiä teknisiä yksiköitä ja järjestelmiä koskevien varsinaisten syöttötietojen ja oheissyöttötietojen muodostamaa tietojoukkoa, jota käytetään tarkastustestausmenettelyllä testattavan ajoneuvon hiilidioksidipäästöjen määrittämiseen.

(2) ”Tarkastustestausmenettelyn kannalta merkityksellisellä ajoneuvolla” tarkoitetaan uutta ajoneuvoa, jonka hiilidioksidipäästö- ja polttoaineenkulutusarvot on määritetty ja ilmoitettu 9 artiklan mukaisesti.

(3) ”Ajoneuvon korjatulla todellisella massalla” tarkoitetaan liitteessä III olevan 2 kohdan 4 alakohdassa annetun määritelmän mukaista ajoneuvon korjattua todellista massaa.

(4) ”Ajoneuvon todellisella massalla tarkastustestausmenettelyssä” tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 1230/2012 2 artiklan 6 kohdan määritelmän mukaista ajoneuvon todellista massaa, kuitenkin niin, että ajoneuvon polttoainesäiliö on täysi ja massaan lisätään 5 kohdassa (mittauslaitteet) tarkoitettujen lisämittauslaitteiden massa sekä 6.1.4.1 kohdassa edellytetyissä tapauksissa varsinaisen tai puoliperävaunun todellinen massa.

(5) ”Ajoneuvon todellisella massalla tarkastustestausmenettelyssä hyötykuormineen” tarkoitetaan tarkastustestausmenettelyssä sovellettavaa ajoneuvon todellista massaa, johon luetaan tarkastustestausmenettelyssä 6.1.4.2 kohdan mukaisesti sovellettava hyötykuorma.

(6) ”Pyöräteholla” tarkoitetaan sitä kokonaistehoa ajoneuvon vetävillä pyörillä, jolla voitetaan kaikki pyörään vaikuttavat ajovastukset ja joka lasketaan simulointivälineellä käyttäen perustana vetävillä pyörillä mitattua vääntömomenttia ja pyörimisnopeutta.

(7) ”CAN-signaalilla” tarkoitetaan signaalia, jonka tuottaa asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 2.1.5 kohdassa tarkoitettu liitäntä ajoneuvon sähköiseen ohjausyksikköön.

(8) ”Kaupunkiajolla” tarkoitetaan kokonaismatkaa, joka ajetaan polttoaineenkulutusta mitattaessa nopeuksilla, jotka eivät ylitä arvoa 50 km/h.

(9) ”Maantieajolla” tarkoitetaan kokonaismatkaa, joka ajetaan polttoaineenkulutusta mitattaessa nopeuksilla 50–70 km/h.

(10) ”Moottoritieajolla” tarkoitetaan kokonaismatkaa, joka ajetaan polttoaineenkulutusta mitattaessa arvoa 70 km/h suuremmilla nopeuksilla.

(11) ”Ylikuulumisella” tarkoitetaan anturin (My) pääulostulosta mitattua anturiin vaikuttavan mittaussuureen (Fz) tuottamaa signaalia, joka poikkeaa ulostulolle määritellystä mittaussuureesta. Koordinaatisto määritellään standardin ISO 4130 mukaisesti.

3. Ajoneuvon valinta

Valmistusvuosittain valitaan testattavaksi sellainen määrä uusia ajoneuvoja, jolla varmistetaan, että tarkastustestausmenettely kattaa komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien merkitykselliset variaatiot. Tarkastustestiin otettavat ajoneuvot on valittava seuraavien vaatimusten perusteella:

(a) Tarkastustestiin otettavat ajoneuvot valitaan tuotantolinjan ajoneuvoista, joiden hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineenkulutuksen arvot on määritetty ja ilmoitettu 9 artiklan mukaisesti. Ajoneuvoon asennettujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden ja järjestelmien on oltava sarjatuotantoa ja vastattava niitä, jotka ajoneuvoon oli asennettu sen valmistumispäivänä.

(b) Ajoneuvot valitsee ajoneuvonvalmistajan ehdotusten perusteella se hyväksyntäviranomainen, joka on myöntänyt luvan simulointivälineen käyttöön.

(c) Tarkastustestiin valitaan vain ajoneuvoja, joissa on yksi vetävä akseli.

(d) Kuhunkin tarkastustestin kannalta merkityksellisten tietojen joukkoon on hyvä sisällyttää merkittävät tiedot komponenteista, joiden valmistajakohtaiset myyntiluvut ovat suurimmat. Komponentit, erilliset tekniset yksiköt ja järjestelmät voidaan testata kaikki samaan ajoneuvoon taikka eri ajoneuvoihin asennettuina. Suurimpien myyntilukujen tarkastelun lisäksi b alakohdassa tarkoitetun hyväksyntäviranomaisen on päätettävä, olisiko tarkastustestiin otettava myös muita ajoneuvoja ja niiden moottoria, akselia ja vaihteistoa koskevat merkittävät tiedot.

(e) Tarkastustestiin ei valita ajoneuvoja, joiden komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidisertifioinnissa käytetään vaihteiston ja akselien momenttihäviöiden osalta mitattujen arvojen asemesta kiinteitä arvoja, kunhan tuotannossa on ajoneuvoja, jotka täyttävät a–c alakohdan vaatimukset ja joissa näiden komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidisertifioinnissa käytetään mittauksiin perustuvia momenttihäviökarttoja.

(f) Vuosittain tarkastustestattavaksi otettavien erilaisten ajoneuvojen, joiden tarkastustestin kannalta merkitykselliset tiedot ovat erilaisia, vähimmäismäärä määräytyy taulukossa 1 esitettyjen ajoneuvonvalmistajan myyntilukujen perusteella. Taulukko 1 Ajoneuvonvalmistajan testattavaksi otettavien ajoneuvojen vähimmäismäärän määrittäminen Testattavien ajoneuvojen määrä Aikataulu Tarkastustestausmenettelyn kannalta merkityksellisten ajoneuvojen vuosituotanto (*2) 0 — ≤ 25 1 3 vuoden välein (*1) 26 – 250 1 2 vuoden välein 251 – 5 000 1 vuosittain* 5 001 – 25 000 2 vuosittain* 25 001 – 50 000 3 vuosittain* 50 001 – 75 000 4 vuosittain* 75 001 – 100 000 5 vuosittain* yli 100 000

(g) Ajoneuvonvalmistajan on saatettava tarkastustestaus päätökseen 10 kuukauden kuluessa siitä, kun ajoneuvo valittiin tarkastustestiin.

4. Ajoneuvon testauskunto

Kunkin tarkastustestaukseen otettavan ajoneuvon on oltava sellaisessa kunnossa, jossa se on tarkoitus saattaa markkinoille. Laitteistoihin (esimerkiksi voiteluaineisiin) tai ohjelmistoihin (kuten apuhallintalaitteisiin) ei saa tehdä muutoksia. Renkaina voidaan käyttää samankokoisia (± 10 %) mittausrenkaita.

Asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteessä II olevien 3.3–3.6 kohdan säännöksiä on sovellettava.

4.1 Ajoneuvon sisäänajo

Ajoneuvoa ei ole pakko ajaa sisään. Jos testiajoneuvolla on ajettu yhteensä alle 15 000 km, simulointiväline soveltaa testitulokseen lisäyksessä 1 määriteltyä muutoskerrointa. Testiajoneuvon kokonaisajokilometrimäärä on ajoneuvon matkamittarin lukema polttoaineenkulutusmittauksen alussa. Ajoneuvon suurin sallittu ajokilometrimäärä lämmittämisen alussa on 20 000 km.

4.2 Polttoaineet ja voiteluaineet

Kaikkien voiteluaineiden on oltava samoja kuin ajoneuvoa markkinoille saatettaessa käytetyt.

Jäljempänä 6.1.5 kohdassa kuvatussa polttoaineenkulutusmittauksessa on käytettävä markkinoilla saatavilla olevaa polttoainetta. Kiistatapauksissa polttoaineena on käytettävä asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteessä IX määriteltyä asianomaista vertailupolttoainetta.

Polttoainesäiliön on ajoneuvon lämmittämisen alussa oltava täynnä. Polttoainetta ei saa täydentää lämmittämisen alun ja polttoaineenkulutusmittauksen lopun välillä.

Tarkastustestissä käytettävän polttoaineen tehollinen lämpöarvo (NCV-arvo) määritetään liitteessä V olevan 3.2 kohdan mukaisesti.. Polttoaine-erä otetaan säiliöstä ajoneuvon lämmittämisen jälkeen. Kaksipolttoainemoottorien tapauksessa menettelyä sovelletaan molempiin polttoaineisiin.

5. Mittalaitteet

Kalibrointilaboratorion tilojen ja laitteiden on täytettävä standardin IATF 16949, ISO 9000-sarja tai ISO/IEC 17025 vaatimukset. Kaikkien laboratorion vertailumittalaitteiden, joita käytetään kalibrointiin ja/tai todentamiseen, on oltava kansallisten tai kansainvälisten standardien mukaisia.

5.1 Pyörän vääntömomentti

Suora vääntömomentti kaikilla vetävillä akseleilla mitataan jollakin seuraavista taulukossa 2 luetellut vaatimukset täyttävästä järjestelmästä:

a) napavääntömomenttimittari

b) vannevääntömomenttimittari

c) puoliakselivääntömomenttimittari.

Momentinmittausjärjestelmän poikkeama on mitattava tarkastustestin aikana nollaamalla järjestelmä 6.1.5.4 kohdan mukaisesti 6.1.5.3 kohdan mukaisesti tehdyn ajoneuvon lämmittämisen jälkeen siten, että akselia nostetaan ja vääntömomentti nostetulla akselilla mitataan uudelleen välittömästi tarkastustestin jälkeen 6.1.5.6 kohdan mukaisesti.

Jotta testitulos olisi pätevä, on osoitettava, että momentinmittausjärjestelmän suurin poikkeama tarkastustestausmenettelyssä on enintään 1,5 prosenttia kalibroidusta mittausalueesta (molempien pyörien arvojen summa).

5.2 Ajoneuvon nopeus

Ajoneuvon kirjattavan nopeuden on perustuttava CAN-signaaliin.

5.3 Kytketty vaihde

SMT- ja AMT-vaihteistoilla varustettujen ajoneuvojen tapauksessa kytketty vaihde lasketaan simulointivälineellä käyttäen perustana mitattua moottorin pyörimisnopeutta, ajoneuvon nopeutta sekä ajoneuvon rengasmittoja ja välityssuhteita lisäyksen 1 mukaisesti. Simulointivälineeseen syötettävä moottorin pyörimisnopeus otetaan 5.4 kohdassa määritellyistä varsinaisista syöttötiedoista.

APT-vaihteistolla varustettujen ajoneuvojen tapauksessa kytketty vaihde ja momentinmuuntimen tila (aktiivinen tai ei-aktiivinen) määritetään CAN-signaaleista.

5.4 Moottorin pyörimisnopeus

Moottorin pyörimisnopeuden kirjaamiseen käytetään CAN-signaalia, OBD-järjestelmää tai muuta mittausjärjestelmää, joka täyttää taulukossa 2 asetetut vaatimukset.

5.5 Vetävän akselin pyörien pyörimisnopeus

Vetävän akselin vasemman ja oikean pyörän pyörimisnopeuden kirjaamiseen käytetään CAN-signaalia tai muuta mittausjärjestelmää, joka täyttää taulukossa 2 asetetut vaatimukset.

5.6 Tuulettimen pyörimisnopeus

Muiden kuin sähkökäyttöisten moottorin jäähdytystuulettimien pyörimisnopeus on kirjattava. Siihen voidaan käyttää joko CAN-signaalia tai ulkoista anturia, joka täyttää taulukossa 2 asetetut vaatimukset.

Sähkökäyttöisten moottorin jäähdytystuulettimien tapauksessa kirjataan tasavirtasyötön virta ja jännite sähkömoottorin tai vaihtosuuntaajan navassa. Kertomalla näiden signaalien antamat arvot keskenään saadaan napateho, joka on voitava syöttää simulointivälineeseen aikaerotteisena signaalina. Jos sähkökäyttöisiä moottorin jäähdytystuulettimia on useita, käyttöön on asetettava napatehojen summa.

5.7 Polttoaineenmittausjärjestelmä

Kulutetun polttoaineen määrä on mitattava ajoneuvossa olevalla mittalaitteella käyttäen perusteena jotakin seuraavista mittausmenetelmistä:

— Polttoaineen massan mittaaminen. Polttoaineenmittauslaitteen on täytettävä taulukossa 2 polttoaineen massan mittausjärjestelmälle asetetut tarkkuusvaatimukset.

— Polttoaineen tilavuuden mittaaminen ja korjaaminen polttoaineen lämpölaajenemisen suhteen. Polttoaineen tilavuuden mittauslaitteen ja polttoaineen lämpötilan mittauslaitteen on täytettävä taulukossa 2 polttoaineen tilavuuden mittausjärjestelmälle asetetut tarkkuusvaatimukset. Polttoaineen tilavuusvirran mitatut arvot muunnetaan polttoaineen massavirraksi seuraavien yhtälöiden mukaisesti:

m fuel,i = V fuel,i ·ρi

joissa:

mfuel, i = polttoaineen massavirta näytteessä i [g/h] ρ0 = tarkastustestissä käytetyn polttoaineen tiheys [g/dm3]. Tiheys määritetään asetuksen (EY) N:o 582/2011 liitteen IX mukaisesti. Jos tarkastustestissä käytetään dieselpolttoainetta, voidaan käyttää myös asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen IX mukaisten vertailupolttoaineiden B7 tiheyden keskimääräistä vaihteluväliä. t0 = polttoaineen lämpötila, joka vastaa vertailupolttoaineen tiheyttä ρ0 [°C] ρi = testipolttoaineen tiheys näytteessä i [g/dm3] Vfuel, i = polttoaineen tilavuusvirta näytteessä i [dm3/h] ti = mitattu polttoaineen lämpötila näytteessä i [°C] β = lämpötilan korjauskerroin (0,001 K–1).

Kaksipolttoaineajoneuvojen tapauksessa polttoainevirta lasketaan erikseen kummankin polttoaineen osalta.

5.8 Ajoneuvon massa

Mitataan ajoneuvon seuraavat massat laitteilla, jotka täyttävät taulukossa 2 asetetut vaatimukset:

(a) ajoneuvon todellinen massa tarkastustestausmenettelyssä

(b) ajoneuvon todellinen massa tarkastustestausmenettelyssä hyötykuormineen.

5.9 Ajoneuvossa tehtäviä 5.1–5.8 kohdassa tarkoitettuja mittauksia koskevat yleiset vaatimukset

Mittauksista on tuotettava 6.1.6 kohdassa olevassa taulukossa 4 esitetyt varsinaiset syöttötiedot. Kaikki tiedot on kirjattava vähintään 2 hertsin taajuudella tai laitteen valmistajan suosittelemalla taajuudella sen mukaan, kumpi arvo on suurempi.

Simulointivälineen varsinaiset syöttötiedot voidaan koostaa eri tallennuslaitteista. Vääntömomentti ja pyörimisnopeus pyörillä on kirjattava yhdellä tiedonkeruujärjestelmällä. Jos muiden signaalien kirjaamiseen käytetään eri tiedonkeruujärjestelmiä, on kirjattava yksi yhteinen signaali, esimerkiksi ajoneuvon nopeus, jotta voidaan varmistaa signaalien oikea ajallinen yhdenmukaistaminen. Signaalien ajallisen yhdenmukaistamisen tuloksena on saatava suurin korrelaatiokerroin eri tiedonkeruujärjestelmillä kirjatulle yhteiselle signaalille.

Kaikkien käytettävien mittauslaitteiden on täytettävä taulukossa 2 asetetut tarkkuusvaatimukset. Sellaisten laitteiden, joita ei luetella taulukossa 2, on täytettävä liitteen V taulukossa 2 asetetut tarkkuusvaatimukset.

Taulukko 2

Mittausjärjestelmiä koskevat vaatimukset

Mittausjärjestelmä Tarkkuus Nousuaika (1) Ajoneuvon punnituksessa käytettävä vaaka 50 kg tai < 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan, kumpi on pienempi — Pyörien pyörimisnopeus < 0,5 % lukemasta nopeudella 80 km/h ≤ 1 s Nestemäisten polttoaineiden massavirta (2) < 1,0 % lukemasta tai < 0,2 % suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi — Kaasumaisten polttoaineiden massavirta (2) < 1,0 % lukemasta tai < 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi — Polttoaineen tilavuuden mittausjärjestelmä (2) < 1,0 % lukemasta tai < 0,5 % suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi — Polttoaineen lämpötila ± 1 °C ≤ 2 s Jäähdytystuulettimen pyörimisnopeuden mittausanturi < 0,4 % lukemasta tai < 0,2 % nopeuden suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi ≤ 1 s Jännite < 2 % lukemasta tai < 1 % nopeuden suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi ≤ 1 s Virta < 2 % lukemasta tai < 1 % nopeuden suurimmasta kalibrointiarvosta sen mukaan, kumpi on suurempi ≤ 1 s Moottorin pyörimisnopeus liitteen V mukaisesti. Moottorin sammutus-käynnistystoiminnolla varustettujen ajoneuvojen tapauksessa tarkastetaan lisäksi, että moottorin pyörimisnopeus kirjataan oikein myös joutokäyntinopeutta pienemmillä nopeuksilla. Pyörän vääntömomentti 10 kNm:n kalibrointi (koko kalibrointialueella): i. Epälineaarisuus (3): < ± 40 Nm, raskaat kuorma-autot < ± 30 Nm, keskiraskaat kuorma-autot ii. Toistettavuus (4): < ± 20 Nm, raskaat kuorma-autot < ± 15 Nm, keskiraskaat kuorma-autot iii. Ylikuuluminen: < ± 20 Nm, raskaat kuorma-autot < ± 15 Nm, keskiraskaat kuorma-autot (koskee vain vannevääntömomenttimittareita) iv. Mittaustaajuus: ≥ 20 Hz < 0,1 s

Suurimpina kalibrointiarvoina on käytettävä suurimpia mittausjärjestelmän kaikkien testien aikana odotettavissa olevia arvoja kerrottuina satunnaisella kertoimella, jonka arvo on yli 1 mutta enintään 2. Momentinmittausjärjestelmän suurin kalibrointiarvo voidaan rajoittaa 10 Nm:iin.

Kaksipolttoainemoottorien tapauksessa polttoaineen massavirran tai tilavuuden mittaamiseen käytettävän järjestelmän suurin kalibrointiarvo on määritettävä liitteessä V olevassa 3.5 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. Polttoaineen tilavuuden tapauksessa suurin kalibrointiarvo määritetään jakamalla polttoaineen massavirran suurin kalibrointiarvo 5.7 kohdan mukaisesti määritellyllä tiheysarvolla ρ0.

Jos käytetään useampia asteikkoja, kaikkien yksittäisten tarkkuusarvojen summan on vastattava annettua tarkkuutta.

5.10. Moottorin vääntömomentti

Moottorin vääntömomentti on epäpuhtauspäästöjen arvioimiseksi kirjattava tarkastustestausmenettelyn aikana. Moottorin vääntömomentista annettavan signaalin on oltava sille asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen II lisäyksen 1 taulukossa 1 olevassa 2.2 kohdassa asetettujen vaatimusten mukainen.

5.11. Epäpuhtauspäästöt

Epäpuhtauspäästömittauksissa on käytettävä asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen II lisäyksissä 1–4 mainittuja laitteita ja menettelyitä. Tietojen arvioinnin tuloksena on saatava simulointivälineen syöttötiedoiksi 6.1.6 kohdassa olevassa taulukossa 4 esitetyt hetkelliset päästöjen massavirrat.

Näiden syöttösignaalien perusteella simulointiväline laskee automaattisesti tarkastustestissä mitatut epäpuhtauksien ominaispäästöt tämän liitteen lisäyksessä 1 olevan B osan mukaisesti. Tulokset kirjataan automaattisesti simulointivälineen tulostiedostoon 8.13.14 kohdan mukaisesti. Asetuksessa (EU) N:o 582/2011 vahvistettuja lisävaatimuksia, jotka koskevat tietojen arviointia (esim. työhön perustuvat määritysjaksot ja liikkuvat keskiarvon määritysjaksot), testin alkua ja ajomatkaa, ei sovelleta.

Tarkastustestausmenettelyssä ei sovelleta hyväksymis-/hylkäämisperusteita epäpuhtauspäästöjen osalta.

6. Testausmenettely

6.1 Ajoneuvon valmistelu

Ajoneuvo on otettava sarjatuotannosta ja valittava 3 kohdan mukaisesti.

6.1.1 Varsinaisten ja oheissyöttötietojen sekä tietojen käsittelyn tarkastaminen

Varsinaisten syöttötietojen tarkastamisen perustana on käytettävä valittua ajoneuvoa koskevaa valmistajan kirjanpitotiedostoa ja asiakkaan tiedotuslomaketta. Valitun ajoneuvon valmistenumeron on oltava sama valmistajan kirjanpitotiedostossa ja asiakkaan tiedotuslomakkeessa.

Ajoneuvonvalmistajan on simulointivälineen käyttöluvan myöntäneen hyväksyntäviranomaisen pyynnöstä toimitettava 15 päivän kuluessa valmistajan kirjanpitotiedosto, simulointivälineen käyttämiseksi tarvittavat varsinaiset ja oheissyöttötiedot sekä kaikkien merkityksellisten komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyviä ominaisuuksia koskeva sertifikaatti.

6.1.1.1 Komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien sekä varsinaisten ja oheissyöttötietojen tarkastaminen

Ajoneuvoon asennetuille komponenteille, erillisille teknisille yksiköille ja järjestelmille on tehtävä seuraavat tarkastukset:

(a) Simulointivälineen tietojen eheys: tarkastetaan 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen valmistajan kirjanpitotiedoston ja asiakkaan tiedotuslomakkeen kryptografisten hash-tunnisteiden, jotka on laskettu tarkastustestausmenettelyssä uudelleen tiivistämisvälineellä, eheys vertaamalla niitä vaatimustenmukaisuustodistuksessa annettuun kryptografiseen hash-tunnisteeseen.

(b) Ajoneuvoa koskevat tiedot: ajoneuvon valmistenumeron, akselikonfiguraation, valittujen apulaitteiden ja voimanottoteknologian, liitteessä III olevan 6.2 kohdan mukaisesti käytöstä pois otettujen vaihteiden sekä liitteessä VIII olevassa 3.3.1.5 kohdassa olevien aktiivisten aerodynaamisten laitteiden on vastattava valittua ajoneuvoa.

(c) Simulointivälineen syöttötiedoissa ilmoitetut moottorin vääntömomentin rajoitukset on tarkastettava tarkastustestausmenettelyssä, jos ne on ilmoitettu jonkin sellaisen vaihteen osalta, joka kuuluu vaihteiston ylempään puoliskoon (esim. jokin 12-vaihteisen vaihteiston vaihteista 7–12), ja jos jokin seuraavista toteutuu: i) Vääntömomentin raja-arvo on ilmoitettu liitteessä III olevan 6.1 kohdan mukaisesti koko ajoneuvon tasolla. ii) Vääntömomentin raja-arvo on ilmoitettu vaihteistokomponenttia koskevana syöttötietona liitteen VI lisäyksessä 12 olevan taulukon 2 parametrin P157 mukaisesti, ja ilmoitettu arvo on enintään 90 prosenttia moottorin suurimmasta vääntömomentista. Kaikkien tarkastuksen kohteena olevien vääntömomentin raja-arvojen osalta on osoitettava, että polttoaineenkulutusmittauksen aikana kirjatun 99. prosenttipistettä edustava moottorin vääntömomentin arvo asianomaisella vaihteella on enintään 5 prosenttia suurempi kuin ilmoitettu vääntömomentti. Tätä varten tarkastustestissä on oltava vaiheita, jossa käytetään täyskaasua asianomaisilla vaihteilla. Tarkastus tehdään 5.10 kohdan mukaisesti kirjatun moottorin vääntömomentin perusteella. Moottorin vääntömomentin raja-arvot voidaan tarkastaa myös pelkästään erillisenä testinä, joka koostuu täyden kuormituksen kiihdytyksistä ja jonka arvioinnissa ei ole muita vaatimuksia.

(d) Komponentteja, erillisiä teknisiä yksiköitä tai järjestelmiä koskevat tiedot: hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifikaattiin merkityn sertifiointinumeron ja mallityypin on vastattava valittuun ajoneuvoon asennettua komponenttia, erillistä teknistä yksikköä tai järjestelmää.

(e) Simulointivälineen varsinaisten ja oheissyöttötietojen hash-tunnisteen on vastattava hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen liittyvien ominaisuuksien sertifikaattiin merkittyä hash-tunnistetta seuraavien komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien osalta: (i) moottorit (ii) vaihteistot (iii) momentinmuuntimet (iv) muut momenttia siirtävät komponentit (v) voimansiirron lisäkomponentit (vi) akselit (vii) korin tai perävaunun ilmanvastus (viii) renkaat.

6.1.1.2 Ajoneuvon massan tarkastaminen

Jos simulointivälineen käyttöluvan myöntänyt hyväksyntäviranomainen sitä pyytää, valmistajien tekemät massan määritykset on tarkastettava asetuksen (EU) N:o 1230/2012 liitteen I lisäyksessä 2 olevan 2 kohdan mukaisesti. Jos massa ei tarkastuksessa täsmää, on määritettävä tämän asetuksen liitteessä III olevan 2 kohdan 4 alakohdan mukainen korjattu todellinen massa.

6.1.1.3 Toteutettavat toimet

Jos 6.1.1.1 kohdan e alakohdan 1–8 alakohdassa lueteltujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien sertifiointinumeroon tai yhden tai useamman niihin liittyvän tiedoston kryptografiseen hash-tunnisteeseen liittyy ristiriitaisuuksia, virheelliset tiedot korvataan jatkotoimissa paikkansapitävällä varsinaisten syöttötietojen tiedostolla, joka on läpäissyt 6.1.1.1 ja 6.1.1.2 kohdan mukaiset tarkastukset. Sama koskee kaikkia muita virheellisiä 6.1.1.1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja tietoja.

Jos valmistajan kirjanpitotiedostossa ja asiakkaan tiedotuslomakkeessa olevien tietojen tarkastuksessa ilmenee vääriä tietoja tai jos 6.1.1.1 kohdan e alakohdan 1–8 alakohdassa lueteltujen komponenttien, erillisten teknisten yksiköiden tai järjestelmien osalta ei ole käytettävissä täydellistä varsinaisten syöttötietojen joukkoa ja paikkansapitäviä hiilidioksidipäästöihin ja polttoaineenkulutukseen vaikuttavien ominaisuuksien sertifikaatteja, tarkastustesti lopetetaan ja ajoneuvo hylätään tarkastustestausmenettelyssä.

6.1.2 Sisäänajovaihe

Ajoneuvolle voidaan tehdä sisäänajo enintään matkamittarilukemaan 15 000 km asti. Jos jokin 6.1.1.1 kohdassa lueteltu komponentti, erillinen tekninen yksikkö tai järjestelmä on vaurioitunut, se voidaan korvata vastaavalla komponentilla, erillisellä teknisellä yksiköllä tai järjestelmällä, jolla on sama sertifiointinumero. Korvaaminen on dokumentoitava testausselosteessa.

Kaikki asiaan liittyvät komponentit, erilliset tekniset yksiköt ja järjestelmät on tarkastettava ennen mittauksia, jotta voidaan sulkea pois epätavalliset tapaukset, kuten väärä öljytaso, tukkeutuneet ilmansuodattimet tai OBD-järjestelmän antamat varoitukset.

6.1.3 Mittalaitteita koskevat järjestelyt

Kaikki mittausjärjestelmät on kalibroitava niiden valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos ohjeita ei ole annettu, kalibroinnissa on noudatettava valmistajan antamia suosituksia.

Sisäänajovaiheen jälkeen ajoneuvo on varustettava 5 kohdassa mainituilla mittausjärjestelmillä.

6.1.4 Testiajoneuvoa koskevat järjestelyt polttoaineenkulutusmittauksessa

6.1.4.1 Ajoneuvokonfiguraatio:

Liitteen I taulukoissa 1 ja 2 määriteltyihin ajoneuvoryhmiin kuuluvat vetoajoneuvot voidaan testata minkä tahansa tyyppisen puoliperävaunun kanssa, kunhan jäljempänä esitetyt hyötykuormavaatimukset voidaan täyttää.

Liitteen I taulukoissa 1 ja 2 määriteltyihin ajoneuvoryhmiin kuuluvat jäykät kuorma-autot on testattava perävaunun kanssa, jos niihin on asennettu perävaunun vetämiseen tarkoitettu kytkentä. Jäljempänä 6.1.4.2 kohdassa esitettävän hyötykuorman kantamiseen voidaan käyttää mitä tahansa korityyppiä tai muuta laitetta. Jäykkien kuorma-autojen korit voivat poiketa liitteen VIII lisäyksessä 4 olevassa 2 kohdassa määritellyistä vakiokoreista.

Liitteen I taulukossa 2 määriteltyihin ajoneuvoryhmiin kuuluvat pakettiautot on testattava siten, että niiden kori vastaa valmiin tai valmistuneen ajoneuvon lopullista koria.

6.1.4.2 Ajoneuvon hyötykuorma

Ryhmään 4 ja sitä suuremmalla numerolla varustettuihin ryhmiin kuuluvien raskaiden kuorma-autojen hyötykuorma on asetettava sellaiseksi, että testauspainoksi saadaan 90 prosenttia direktiivin 96/53/EY (*) mukaisesta kyseisen ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän suurimmasta sallitusta painosta.

Ryhmiin 1s, 1, 2 ja 3 kuuluvien raskaiden kuorma-autojen ja keskiraskaiden kuorma-autojen hyötykuorma on asetettava 55–75 prosenttiin direktiivin 96/53/EY mukaisesta kyseisen ajoneuvon tai ajoneuvoyhdistelmän suurimmasta sallitusta painosta.

6.1.4.3 Rengaspaine

Rengaspaine on asetettava valmistajan suosituksen mukaisesti alle 10 prosentin tarkkuudella. Puoliperävaunun renkaat voivat poiketa niistä vakiorenkaista, jotka esitetään asetuksen (EY) N:o 661/2009 liitteessä II olevan B osan taulukossa 2 renkaiden hiilidioksidisertifiointia varten.

6.1.4.4 Apulaitteiden asetukset

Kaikki apulaitteiden energiantarpeeseen vaikuttavat asetukset on tapauksen mukaan säädettävä siten, että kohtuudella odotettava energiankulutus on pienin. Ilmastointi on kytkettävä pois toiminnasta ja ohjaamon tuuletus säädettävä keskitason massavirtaa pienemmäksi. Sellaiset energiaa kuluttavat apulaitteet, joita ei tarvita ajoneuvon ajamiseen, on kytkettävä pois toiminnasta. Ajoneuvossa energian tuottamiseen käytettävät ulkoiset laitteet, kuten ulkoiset akut, sallitaan vain taulukossa 2 lueteltujen tarkastustestausmenettelyssä käytettävien lisämittauslaitteiden käyttämiseen, mutta ne eivät saa syöttää energiaa markkinoille saatettavassa kunnossa olevan ajoneuvon laitteistoille.

6.1.4.5 Hiukkassuodattimen regenerointi

Hiukkassuodattimen regenerointi on tapauksen mukaan käynnistettävä ennen tarkastustestiä. Sovelletaan asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteessä II olevaa 4.6.10 kohtaa.

6.1.5 Tarkastustesti

6.1.5.1 Reitin valinta

Tarkastustestiin valitun reitin on täytettävä taulukossa 3 asetetut vaatimukset. Reitteihin voi sisältyä sekä yleisiä että yksityisiä teitä.

6.1.5.2 Ajoneuvon esivakauttaminen

Ainoastaan 6.1.5.3 kohdan mukainen esivakautus on sallittu.

6.1.5.3 Ajoneuvon lämmittäminen

Ajoneuvolla on ennen polttoaineenkulutusmittauksen aloittamista ajettava lämmitysajo taulukossa 3 esitetyn mukaisesti. Lämmitysvaihetta ei oteta huomioon tarkastustestiä arvioitaessa.

PEMS-analysaattorit on ennen lämmitystä tarkastettava ja kalibroitava asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen II lisäyksessä 1 vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

6.1.5.4 Momentinmittauslaitteiden nollaaminen

Momenttimittarit nollataan seuraavasti:

— Pysäytetään ajoneuvo paikoilleen.

— Nostetaan laitteilla varustetut pyörät irti maasta siten, että pyörät voivat pyöriä vapaasti eikä momenttianturiin kohdistu ulkoista vääntömomenttia.

— Nollataan momenttimittarien vahvistimen lukema. Nollaaminen on saatettava päätökseen alle 20 minuutissa.

6.1.5.5 Polttoaineenkulutuksen mittaaminen ja epäpuhtauspäästösignaalien kirjaaminen

Polttoaineenkulutuksen mittaaminen on aloitettava välittömästi pyörän vääntömomentin mittauslaitteiden nollaamisen jälkeen siten, että ajoneuvo on paikoillaan. Ajoneuvolla ajetaan mittauksen aikana siten, että vältetään tarpeettomat jarrutukset, kaasupolkimen pumppaaminen ja rajut käännökset. On käytettävä niitä kuljettajaa avustavien edistyneiden järjestelmien asetuksia, jotka aktivoituvat virran kytkemisen yhteydessä. Vaihteenvaihto on jätettävä automaattisen järjestelmän tehtäväksi (kun kyse on AMT- tai APT-vaihteistosta), ja mahdollisen vakionopeussäätimen on oltava toiminnassa. Polttoaineenkulutuksen mittaamisen kestossa on noudatettava taulukossa 3 esitettyjä toleransseja. Polttoaineenkulutuksen mittaamisen lopussa ajoneuvon on oltava paikoillaan, ja mittaaminen on lopetettava välittömästi ennen momentinmittauslaitteiden poikkeaman mittaamista.

Epäpuhtauspäästöjen arviointiin liittyvien signaalien kirjaaminen on aloitettava viimeistään silloin, kun polttoaineenkulutuksen mittaus on aloitettu, ja lopetettava mittauksen päättyessä.

Simulointivälineen käyttöön on toimitettava koko testauksen kattavat tiedot, joiden kirjaaminen aloitetaan momenttimittarien nollauksen jälkeisen seisontavaiheen viimeisestä 0,5 sekunnin jaksosta ja lopetetaan viimeisen seisontavaiheen ensimmäisen 0,5 sekunnin jakson kohdalla.

6.1.5.6 Momentinmittauslaitteiden poikkeaman mittaaminen

Momentinmittauslaitteiden poikkeama on mitattava välittömästi polttoaineenkulutuksen mittaamisen jälkeen mittaamalla vääntömomentti ajoneuvon ollessa samassa kunnossa kuin nollaamisen aikana. Jos polttoaineenkulutuksen mittaus päättyy ennen poikkeaman mittaamisen päättymistä, ajoneuvo on pysäytettävä poikkeaman mittaamista varten viiden minuutin kuluessa. Kunkin momenttimittarin poikkeama on laskettava vähintään 10 sekunnin sekvenssin keskiarvosta.

Välittömästi sen jälkeen on tarkastettava päästömittaukset asetuksen (EU) N:o 582/2011 liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 2.7 kohdassa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti.

6.1.5.7 Tarkastustestin reunaehdot

Taulukoissa 3–3b esitetään reunaehdot, joiden on validissa tarkastustestissä täytyttävä.

Jos ajoneuvo läpäisee tarkastustestin 7.3 kohdan mukaisesti, testiä pidetään validina myös seuraavissa tapauksissa:

— parametrin 1, 2, 6 tai 9 vähimmäisarvo alittuu

— parametrin 3, 4, 5, 7, 8, 10 tai 12 enimmäisarvo ylittyy

— parametrin 7 enimmäisarvo ylittyy, kun testin kokonaiskesto seisottaminen pois luettuna on yli 80 minuuttia.

Taulukko 3

Validin tarkastustestin parametrit kaikille ajoneuvoryhmille

Nro Parametri Alaraja Yläraja 1 Lämmitys [minuuttia] 60 2 Keskinopeus lämmityksen aikana [km/h] 70 (5) 100 3 Polttoaineenkulutuksen mittaamisen kesto [minuuttia] 80 120 8 Ympäristön keskilämpötila 5 °C 30 °C 9 Tienpinta kuiva 100 % 10 Tienpinta luminen tai jäinen 0 % 11 Tien korkeus merenpinnasta [m] 800 12 Jatkuvan joutokäynnin kesto ajoneuvo paikallaan [minuuttia] 3





Taulukko 3 a

Validin tarkastustestin parametrit ajoneuvoryhmille 4, 5, 9 ja 10

Nro Parametri Alaraja Yläraja 4 Kaupunkiajon osuus ajomatkasta 2 % 8 % 5 Maantieajon osuus ajomatkasta 7 % 13 % 6 Moottoritieajon osuus ajomatkasta 79 % — 7 Joutokäynnin aikaosuus ajoneuvo paikallaan 5 %





Taulukko 3 b

Validin tarkastustestin parametrit muille raskaille ja keskiraskaille kuorma-autoille

Nro Parametri Alaraja Yläraja 4 Kaupunkiajon osuus ajomatkasta 10 % 50 % 5 Maantieajon osuus ajomatkasta 15 % 25 % 6 Moottoritieajon osuus ajomatkasta 25 % — 7 Joutokäynnin aikaosuus ajoneuvo paikallaan 10 %

Jos liikenneolot ovat poikkeukselliset, tarkastustesti on toistettava.

6.1.6 Tietojen ilmoittaminen

Tarkastustestausmenetelmän aikana kirjatut tiedot on ilmoitettava simulointivälineen käyttöluvan myöntäneelle hyväksyntäviranomaiselle seuraavasti:

Kirjatut tiedot on ilmoitettava tasaisina 2 hertsin signaaleina taulukon 4 mukaisesti. Suuremmalla taajuudella kuin 2 Hz kirjatut tiedot on muunnettava 2 hertsin signaaleiksi keskiarvottamalla aikavälit 2 hertsin noodien ympärillä. Esimerkiksi 10 hertsin näytteenottotaajuuden tapauksessa ensimmäisen 2 hertsin noodin määrittää keskiarvo sekunnista 0,1 sekuntiin 0,5 ja toisen noodin keskiarvo sekunnista 0,6 sekuntiin 1,0. Kunkin noodin aikaleima on noodin viimeinen aikaleima eli 0,5, 1,0, 1,5 jne.

Taulukko 4

Simulointivälineeseen tarkastustestissä syötettävien mitattujen tietojen ilmoittamismuoto

Suure Yksikkö Varsinaisten syöttötietojen ylätunniste Huomautukset Aikanoodi [s] <t> Ajoneuvon nopeus [km/h] <v> Moottorin pyörimisnopeus [rpm] <n_eng> Moottorin jäähdytystuulettimen nopeus [rpm] <n_fan> Muut kuin sähkökäyttöiset moottorin jäähdytystuulettimet Moottorin jäähdytystuulettimen sähköteho [W] <Pel_fan> Sähkökäyttöiset moottorin jäähdytystuulettimet Vääntömomentti (vasen pyörä) [Nm] <tq_wh_left> Vääntömomentti (oikea pyörä) [Nm] <tq_wh_right> Vasemman pyörän pyörimisnopeus [rpm] <n_wh_left> Oikean pyörän pyörimisnopeus [rpm] <n_wh_right> Vaihde [-] <gear> Pakollinen, jos APT-vaihteisto Momentinmuunnin käytössä [-] <TC_active> 0 = ei käytössä (lukittu) 1 = käytössä (ei lukittu) Pakollinen, jos automaattivaihteisto, ei koske muita vaihteistoja Polttoainevirta [g/h] <fc_X> Polttoaineen massavirta 5.7 kohdan mukaisesti (6). Ylätunnisteessa ”X” on tämän asetuksen liitteen V lisäyksessä 7 olevan taulukon 2 mukainen polttoainetyyppi, esim. ”<fc_Diesel CI>”. Kaksipolttoainemoottorien tapauksessa varataan kummallekin polttoaineelle oma sarake. Moottorin vääntömomentti [Nm] <tq_eng> Moottorin vääntömomentti 5.10 kohdan mukaisesti CH4-massavirta [g/s] <CH4> Vain jos komponentille on tehtävä asetuksen (EU) 582/2011 liitteen II lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan mukainen mittaus. CO-massavirta [g/s] <CO> NMHC-massavirta [g/s] <NMHC> Vain jos komponentille on tehtävä asetuksen (EU) 582/2011 liitteen II lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan mukainen mittaus. NOx-massavirta [g/s] <NOx> THC-massavirta [g/s] <THC> Vain jos komponentille on tehtävä asetuksen (EU) 582/2011 liitteen II lisäyksessä 1 olevan 1 kohdan mukainen mittaus. Hiukkasmassavirta [#/s] <PN> CO2-massavirta [g/s]

Lisäksi on ilmoitettava taulukossa 4 a esitetyt tiedot. Tiedot syötetään suoraan simulointivälineen graafiseen käyttöliittymään tarkastustestausmenettelyn arvioinnin yhteydessä.

Taulukko 4 a

Simulointivälineeseen tarkastustestissä syötettävien lisätietojen ilmoittamismuoto

Suure Yksikkö Huomautukset Mitattu tehollinen lämpöarvo [MJ/kg] Liitteessä V olevan 3.2 kohdan mukaisesti määritetty tarkastustestissä käytettävän polttoaineen tehollinen lämpöarvo (NCV-arvo). Tieto on annettava kaikista polttoainetyypeistä eli myös dieselkäyttöisten puristussytytysmoottorien tapauksessa (7). Kaksoispolttoainemoottorien tapauksessa arvot on ilmoitettava kummastakin polttoaineesta. Sisäänajomatka [km] 6.1.2 kohdan mukaisesti Simulointiväline korjaa mitatun polttoaineenkulutuksen tämän tiedon perusteella lisäyksen 1 mukaisesti. Tuulettimen halkaisija [mm] Moottorin jäähdytystuulettimen halkaisija. Syöttötieto ei koske sähkökäyttöisiä moottorin jäähdytystuulettimia. Momenttimittarin poikkeama (vasen pyörä) [Nm] 6.1.5.6 kohdan mukaiset keskimääräiset momenttimittarilukemat. Momenttimittarin poikkeama (oikea pyörä) [Nm]

7. Testin arviointi

7.1. Simulointivälineen syöttötieto

(1) Simulointivälineelle on toimitettava seuraavat syöttötiedot: varsinaiset syöttötiedot ja oheissyöttötiedot

(2) valmistajan kirjanpitotiedosto

(3) asiakkaan tiedotuslomake

(4) käsitellyt mittaustiedot taulukon 4 mukaisesti

(5) lisätiedot taulukon 4 a mukaisesti.

7.2. Simulointivälineen suorittamat arviointivaiheet

7.2.1. Tietojenkäsittelyprosessin tarkastaminen

Simulointiväline simuloi hiilidioksidipäästöt ja polttoaineenkulutuksen uudelleen 7.1 kohdassa tarkoitettujen varsinaisten ja oheissyöttötietojen perusteella ja tarkastaa, että vastaavat tulokset valmistajan kirjanpitotiedostossa ja asiakkaan tiedotuslomakkeessa täsmäävät.

Poikkeamien tapauksessa sovelletaan 23 artiklassa tarkoitettuja korjaavia toimenpiteitä.

7.2.2. CVTP-suhteen määrittäminen

Testin arvioinnissa verrataan mitattuja hiilidioksidipäästöjä simuloituihin päästöihin. Vertaamista varten simulointiväline laskee koko tarkastustestin kannalta merkityksellistä ajomatkaa koskevien mitattujen ja simuloitujen hiilidioksidin ominaispäästöjen suhteen (CVTP) seuraavalla yhtälöllä:

jossa

CVTP = tarkastustestausmenettelyssä mitattujen ja simuloitujen hiilidioksidipäästöjen suhde (CVTP-suhde) n = polttoaineiden lukumäärä (kaksipolttoainemoottorien tapauksessa 2, muutoin 1) CO2i = geneerinen hiilidioksidipäästökerroin (hiilidioksidi grammoina polttoainegrammaa kohti), jota simulointiväline käyttää asianomaisen polttoainetyypin tapauksessa BSFCm-c = polttoaineen ominaiskulutus, joka on mitattu ja korjattu sisäänajovaiheen suhteen ja laskettu lisäyksessä 1 olevan A osan 2 kohdan mukaisesti [g/kWh] BSFCsim = polttoaineen ominaiskulutus, joka on mitattu ja korjattu sisäänajovaiheen suhteen ja laskettu lisäyksessä 1 olevan A osan 3 kohdan mukaisesti [g/kWh]

7.3. Hyväksymis-hylkäämistarkastus

Ajoneuvo läpäisee tarkastustestin, jos 7.2.2 kohdan mukaisesti määritetty CVTP-suhde on pienempi tai yhtä suuri kuin taulukossa 5 vahvistettu toleranssi.

Jotta ajoneuvon tarkastettuja hiilidioksidipäästöjä voitaisiin verrata ajoneuvon 9 artiklan mukaisiin ilmoitettuihin hiilidioksidipäästöihin, määritetään tarkastetut päästöt seuraavasti:

CO2verified = CVTP × CO2declared

jossa

CO2verified = ajoneuvon tarkastetut hiilidioksidipäästöt [g/t-km] CO2declared = ajoneuvon ilmoitetut hiilidioksidipäästöt [g/t-km]

Jos CVTP-suhdetta koskevat toleranssivaatimukset eivät täyty ensimmäisen ajoneuvon kohdalla, voidaan ajoneuvonvalmistajan pyynnöstä tehdä kaksi lisätestiä samalla tai kahdella muulla samanlaisella ajoneuvolla. Arvioitaessa taulukossa 5 esitetyn hyväksymiskriteerin täyttymistä on käytettävä näistä enintään kolmesta testistä saatujen tarkastustestisuhteiden keskiarvoa. Jos hyväksymiskriteeri ei täyty, ajoneuvo hylätään tarkastustestausmenettelyssä.

Taulukko 5

Tarkastustestin hyväksymis-hylkäämiskriteeri

Tarkastustestausmenettelyn hyväksymiskriteeri CVTP-suhde ≤ 1,075

Jos CVTP on pienempi kuin 0,925, tulokset on ilmoitettava komissiolle syyn määrittämiseen tarvittavia lisäanalyyseja varten.

8. Raportointimenettelyt

Ajoneuvonvalmistajan on laadittava kustakin testatusta ajoneuvosta testausseloste, jossa esitetään vähintään seuraavat tarkastustestin tulokset:

8.1. Yleistä

8.1.1. Ajoneuvon valmistajan nimi ja osoite

8.1.2. Kokoonpanotehtaiden osoitteet

8.1.3. Ajoneuvon valmistajan edustajan nimi, osoite, puhelin- ja faksinumero sekä sähköpostiosoite

8.1.4. Tyyppi ja myyntinimitys

8.1.5. Ajoneuvon ja sen hiilidioksidipäästöihin vaikuttavien komponenttien valintaperusteet (tekstinä)

8.1.6. Ajoneuvon omistaja

8.1.7. Matkamittarin lukema polttoaineenkulutusmittauksen alussa [km]

8.2. Ajoneuvon tiedot

8.2.1. Ajoneuvon malli tai kauppanimitys

8.2.2. Ajoneuvon valmistenumero (VIN)

8.2.2.1. Jos testi on tehty sen jälkeen, kun ensimmäinen ajoneuvo ei ole testissä täyttänyt 7.3 kohdassa tarkoitettuja toleranssivaatimuksia, ilmoitetaan ensimmäisenä testatun ajoneuvon valmistenumero.

8.2.3. Ajoneuvoluokka (N 2 , N 3 )

8.2.4. Akselikonfiguraatio

8.2.5. Suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa [t]

8.2.6. Ajoneuvoryhmä

8.2.7. Ajoneuvon korjattu todellinen massa [kg]

8.2.8. Valmistajan kirjanpitotiedoston kryptografinen hash-tunniste

8.2.9. Ajoneuvoyhdistelmän yhdistetty kokonaispaino tarkastustestissä [kg]

8.2.10. Ajokuntoisen ajoneuvon massa

8.3. Moottorin keskeiset ominaisuudet

8.3.1. Moottorin malli

8.3.2. Moottorin sertifiointinumero

8.3.3. Moottorin nimellisteho [kW]

8.3.4. Moottorin iskutilavuus [l]

8.3.5. Moottorin vertailupolttoaineen tyyppi (diesel / nestekaasu / paineistettu maakaasu…)

8.3.6. Polttoainekarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.4. Vaihteiston keskeiset ominaisuudet

8.4.1. Vaihteiston malli

8.4.2. Vaihteiston sertifiointinumero

8.4.3. Tärkein häviökarttojen generoinnissa käytetty vaihtoehto (Vaihtoehto 1 / vaihtoehto 2 / vaihtoehto 3 / kiinteät arvot)

8.4.4. Vaihteiston tyyppi

8.4.5. Vaihteiden lukumäärä

8.4.6. Tasauspyörästön välityssuhde

8.4.7. Hidastimen tyyppi

8.4.8. Voimanottolaite (kyllä/ei)

8.4.9. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.5. Hidastimen keskeiset ominaisuudet

8.5.1. Hidastimen malli

8.5.2. Hidastimen sertifiointinumero

8.5.3. Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaus)

8.5.4. Hidastimen tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.6. Momentinmuuntimen ominaisuudet

8.6.1. Momentinmuuntimen malli

8.6.2. Momentinmuuntimen sertifiointinumero

8.6.3. Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaus)

8.6.4. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.7. Kulmavälityksen ominaisuudet

8.7.1. Kulmavälityksen malli

8.7.2. Akselin sertifiointinumero

8.7.3. Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaus)

8.7.4. Kulmavälityksen välityssuhde

8.7.5. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.8. Akselin ominaisuudet

8.8.1. Akselin malli

8.8.2. Akselin sertifiointinumero

8.8.3. Häviökartan generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaus)

8.8.4. Akselin tyyppi (esim. yksi tavanomainen vetävä akseli)

8.8.5. Akselisuhde

8.8.6. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.9. Aerodynamiikka

8.9.1. Malli

8.9.2. CdxA:n generoinnissa käytetty sertifiointivaihtoehto (kiinteät arvot / mittaaminen)

8.9.3. CdxA:n sertifiointinumero (tapauksen mukaan)

8.9.4. CdxA-arvo

8.9.5. Tehokarttatiedoston/-asiakirjan hash-tunniste

8.10. Renkaiden keskeiset ominaisuudet

8.10.1. Kaikkien akselien renkaiden sertifiointinumero

8.10.2. Kaikkien akselien kaikkien renkaiden vierintävastuskerroin

8.11. Apulaitteiden keskeiset ominaisuudet

8.11.1. Moottorin jäähdytystuulettimen teknologia

8.11.1.1 Moottorin jäähdytystuulettimen halkaisija

8.11.2. Ohjauspumpun teknologia

8.11.3. Sähköisen järjestelmän teknologia

8.11.4. Pneumaattisen järjestelmän teknologia

8.12. Testausolosuhteet

8.12.1. Ajoneuvon todellinen massa tarkastustestausmenettelyssä [kg]

8.12.2. Ajoneuvon todellinen massa tarkastustestausmenettelyssä hyötykuormineen [kg]

8.12.3. Lämmitysaika [minuuttia]

8.12.4. Keskinopeus lämmityksen aikana [km/h]

8.12.5. Polttoaineenkulutuksen mittaamisen kesto [minuuttia]

8.12.6. Kaupunkiajon osuus ajomatkasta [%]

8.12.7. Maantieajon osuus ajomatkasta [%]

8.12.8. Moottoritieajon osuus ajomatkasta [%]

8.12.9. Joutokäynnin aikaosuus ajoneuvo paikallaan [%]

8.12.10. Ympäristön keskilämpötila [°C]

8.12.11. Tienpinta (kuiva, märkä, luminen, jäinen, muu (täsmennettävä))

8.12.12. Tien suurin korkeus merenpinnasta [m]

8.12.13. Jatkuvan joutokäynnin suurin kesto ajoneuvo paikallaan [minuuttia]

8.13. Tarkastustestin tulokset

8.13.1. Simulointivälineellä tarkastustestiä varten laskettu tuulettimen keskimääräinen teho [kW]

8.13.2. Simulointivälineellä laskettu pyörän positiivinen työ tarkastustestissä [kWh]

8.13.3. Mitattu pyörän positiivinen työ tarkastustestissä [kWh]

8.13.4. Tarkastustestissä käytettyjen polttoaineiden NCV-arvot [MJ/kg]

8.13.5. Polttoaineenkulutusarvot tarkastustestissä, mitatut [g/kWh]

8.13.5.1 Hiilidioksidipäästöt tarkastustestissä, mitatut [g/kWh]

8.13.6. Polttoaineenkulutusarvot tarkastustestissä, korjatut [g/kWh]

8.13.6.1 Hiilidioksidipäästöt tarkastustestissä, korjatut [g/kWh]

8.13.7. Polttoaineenkulutusarvot tarkastustestissä, simuloidut [g/kWh]

8.13.7.1 Hiilidioksidipäästöt tarkastustestissä, simuloidut [g/kWh]

8.13.8. Polttoaineenkulutus tarkastustestissä, simuloitu [g/kWh]

8.13.8.1 Hiilidioksidipäästöt tarkastustestissä, simuloidut [g/kWh]

8.13.9. Käyttöprofiili (kaukoreitti, kaukoreitti (EMS), alueellinen reitti, alueellinen reitti (EMS), kaupunkireitti, kunnalliset palvelut, rakentaminen)

8.13.10. Ajoneuvon tarkastetut hiilidioksidipäästöt [g/tkm]

8.13.11. Ajoneuvon ilmoitetut hiilidioksidipäästöt [g/tkm]

8.13.12. Tarkastustestausmenettelyssä mitatun ja simuloidun polttoaineenkulutuksen suhde (C VPT ) [-]

8.13.13. Tarkastustesti hyväksytty (kyllä/ei)

8.13.14. Epäpuhtauspäästöt tarkastustestissä

8.13.14.1. CO [mg/kWh]

8.13.14.2. THC (**) [mg/kWh]

8.13.14.3. NMHC (***) [mg/kWh]

8.13.14.4. CH 4 (***) [mg/kWh]

8.13.14.5. NO x [mg/kWh]

8.13.14.6. Hiukkasmäärä [#/kWh]

8.13.14.7. Moottorin positiivinen työ [kWh]

8.14. Ohjelmistot ja käyttäjille annettavat tiedot

8.14.1. Simulointivälineen versio (X.X.X)

8.14.2. Simulointipäivä ja -aika

8.15. Simulointivälineen syöttötiedot 7.1 kohdan mukaisesti

8.16. Simulointivälineen tuottamat tiedot

8.16.1. Kootut simulointitulokset Pilkulla erotetut arvot sisältävä tiedosto (comma separated values, CSV), jolla on sama nimi kuin työtiedostolla ja jonka tiedostopääte on .vsum ja joka sisältää simulointivälineen graafisella käyttöliittymällä varustetun version tuottamat koostetut tulokset (sum exec data file).