3.

Muutetaan liite IV, sellaisena kuin se on muutettuna 15 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä AKT–EY-ministerineuvoston päätöksellä N:o 3/2008 (2), seuraavasti: a) Korvataan 1,2 ja 3 artikla seuraavasti: ”1 artikla Tämän sopimuksen puitteissa avustuksin rahoitettavia toimia koskeva ohjelmasuunnittelu tehdään yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen kattaman jakson alussa. Ohjelmasuunnittelu perustuu omistajuuden, johdonmukaisuuden, avunantajien koordinoinnin ja yhdenmukaistamisen, kehitystuloskeskeisen hallinnoinnin ja molemminpuolisen vastuuvelvollisuuden periaatteisiin. Ohjelmasuunnittelulla tarkoitetaan tässä yhteydessä a) maakohtaisen, alueellisen tai AKT-maiden välisen strategia-asiakirjan laatimista ja kehittämistä niiden omien keskipitkän aikavälin kehitystavoitteiden ja -strategioiden perusteella ja ottaen huomioon avunantajien yhteisen ohjelmasuunnittelun ja työnjaon periaatteet. Prosessin olisi mahdollisuuksien mukaan edettävä kumppanimaan tai -alueen johdolla; b) yhteisöltä selkeää ilmoitusta ohjelmoitavista ohjeellisista määrärahoista, jotka AKT-maalle, -alueelle tai AKT-maiden väliseen yhteistyöhön voidaan myöntää yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana, sekä muita olennaisia tietoja esimerkiksi mahdollisesta ennakoimattomien tarpeiden varauksesta; c) strategia-asiakirjan täytäntöönpanemiseksi tarkoitetun ohjelman laatimista ja hyväksymistä muiden avunantajien ja erityisesti EU:n jäsenvaltioiden antamat sitoumukset huomioon ottaen; ja d) tarkistusmenettelyä, joka koskee strategia-asiakirjaa, ohjelmaa ja siihen kohdennettujen varojen määrää. 2 artikla Maakohtainen strategia-asiakirja Maakohtaisen strategia-asiakirjan laativat asianomainen AKT-valtio ja EU. Sitä edeltää eri toimijoiden, muun muassa valtiosta riippumattomien toimijoiden, paikallisviranomaisten ja tarvittaessa AKT-maiden parlamenttien, kuuleminen, ja siinä otetaan huomioon aiemmat kokemukset ja parhaat toimintatavat. Maakohtaisen strategia-asiakirjan laativat kyseinen AKT-valtio ja EU lukuisten kehitysyhteistyöalan toimijoiden kanssa käytyjen neuvottelujen pohjalta, ja sen laatimisessa otetaan huomioon aiemmat kokemukset ja parhaat toimintatavat. Kukin maakohtainen strategia-asiakirja mukautetaan asianomaisen AKT-valtion tarpeisiin ja erityisolosuhteisiin. Maakohtainen strategia-asiakirja on väline, jolla toimet asetetaan tärkeysjärjestykseen ja jolla korostetaan paikallista vastuuta yhteistyöohjelmissa. Mahdolliset erot maan oman tilannearvion ja yhteisön tekemän arvion välillä kirjataan. Maakohtainen strategia-asiakirja sisältää seuraavat vakio-osat: a) analyysi maan poliittisesta, taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja ympäristöön liittyvästä tilanteesta, rajoitteista, toimintaedellytyksistä ja näkymistä, mukaan luettuna arvio perustarpeista kuten tuloista asukasta kohti, väestön määrästä ja sosiaalisista mittareista sekä haavoittuvuudesta, b) yksityiskohtainen kuvaus maan keskipitkän aikavälin kehitysstrategiasta, selkeästi määritellyt painopisteet ja odotetut rahoitustarpeet, c) kuvaus muiden maassa toimivien avunantajien olennaisista suunnitelmista ja toimista, erityisesti kahdenvälisinä avunantajina toimivien EU:n jäsenvaltioiden avustustoimista, d) yksityiskohtaiset strategiat, joiden avulla EU voi vastata tarpeisiin. Näiden strategioiden on mahdollisuuksien mukaan voitava täydentää AKT-valtion itsensä ja muiden maassa toimivien avunantajien rahoittamia toimia, ja e) maininta edellä mainittujen strategioiden täytäntöönpanoon parhaiten soveltuvista tuki- ja täytäntöönpanomekanismeista.3 artikla – Varojen kohdentaminen 3 artikla Varojen kohdentaminen 1. Varojen ohjeellinen kohdentaminen AKT-maiden kesken perustuu vakiomuotoisiin, objektiivisiin ja läpinäkyviin tarve- ja suorituskriteereihin. Tässä yhteydessä a) tarpeita arvioitaessa käytetään perusteina tuloja asukasta kohti, väestömäärää, sosiaalisia indikaattoreita, velkaantuneisuusastetta ja alttiutta ulkoisille häiriöille. Vähiten kehittyneille AKT-valtioille annetaan erityiskohtelu, ja saarivaltioiden ja sisämaavaltioiden haavoittuvuus otetaan asianmukaisesti huomioon. Lisäksi otetaan huomioon selkkauksista ja luonnononnettomuuksista toipuvien maiden erityisvaikeudet; ja b) suorituksia arvioitaessa käytetään seuraavia kriteerejä: hallintotapa, edistyminen institutionaalisten uudistusten toteuttamisessa, maan kyky hyödyntää resursseja, nykyisten toimien tehokas toteutus, köyhyyden lievittäminen tai vähentäminen, edistyminen vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa, kestävän kehityksen toimenpiteet sekä makrotalouspolitiikan ja alakohtaisten politiikkojen saavutukset. 2. Myönnettävät varat muodostuvat seuraavista: a) ohjelmoitava osuus, jolla katetaan makrotaloudellinen tuki, alakohtaiset politiikat sekä ohjelmat ja hankkeet yhteisön avun keskeisten tai muiden alojen tukemiseksi. Tällä ohjelmoitavalla määrällä helpotetaan yhteisön asianomaiselle maalle antaman avun pitkän aikavälin ohjelmasuunnittelua. Nämä määrärahat ovat yhdessä mahdollisten muiden yhteisön varojen kanssa perustana asianomaista maata koskevaa ohjelmaa laadittaessa; ja b) osuus, jolla katetaan ennakoimattomat tarpeet, esimerkiksi tämän sopimuksen 66 ja 68 artiklassa sekä 72, 72 a ja 73 artiklassa määritellyt tarpeet, joita voidaan rahoittaa kyseisissä artikloissa esitetyin ehdoin, jos tällaista tukea ei voida rahoittaa unionin talousarviosta. 3. Ennakoimattomia tarpeita koskevasta varauksesta voidaan auttaa maita, jotka eivät voi poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi saada tavanomaisia ohjelmoitavia varoja. 4. Rajoittamatta tarkistuksia koskevan, tämän liitteen 5 artiklan 7 kohdan soveltamista yhteisö voi maan uusien tarpeiden tai poikkeuksellisen suorituskyvyn huomioon ottaen korottaa sille kohdennettuja ohjelmoitavia määrärahoja tai ennakoimattomiin tarpeisiin tarkoitettuja määrärahoja seuraavissa tilanteissa: a) uudet tarpeet voivat johtua poikkeuksellisista olosuhteista, kuten kriisistä tai kriisin jälkeisestä tilanteesta, tai ne voivat olla 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja ennakoimattomia tarpeita; b) suorituskyky katsotaan poikkeukselliseksi, jos muuna kuin tukijakson puolivälissä ja lopussa tehtävien tarkistusten ajankohtana maan kaikki ohjelmoitavat määrärahat on sidottu ja maa pystyy tehokkaan köyhyydenvähentämispolitiikan ja moitteettoman varainhoidon ansiosta hyödyntämään maaohjelmasta myönnettävän lisärahoituksen.”. b. Korvataan 4 artiklan 1–4 kohta seuraavasti: ”1. Edellä mainitut tiedot saatuaan kukin AKT-valtio toimittaa yhteisölle maaohjelmaluonnoksen, joka perustuu maakohtaisessa strategia-asiakirjassa esitettyihin kehitystavoitteisiin ja painopisteisiin ja on johdonmukainen niiden kanssa. Maaohjelmaluonnokseen on sisällyttävä a) yleinen budjettituki ja/tai rajoitettu määrä keskeisiä aloja tai alueita, joille tuki olisi keskitettävä; b) parhaiten soveltuvat toimenpiteet ja toimet tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi yhdellä tai useammalla keskeisellä alalla tai alueella; c) yhden tai useamman keskeisen alan tai alueen ulkopuolisille, rajoitetulle määrälle ohjelmia ja hankkeita mahdollisesti varatut varat ja/tai tällaisten toimien pääpiirteet sekä viittaus kutakin osatekijää varten käytettävistä varoista; d) ministerineuvoston vahvistamien perusteiden mukaisesti tukikelpoisten valtiosta riippumattomien toimijoiden tyypit, niille kohdennetut varat ja tuettavan, voittoa tavoittelemattoman toiminnan laji; e) ehdotukset mahdollisesta osallistumisesta alueellisiin ohjelmiin ja hankkeisiin; ja f) mahdollinen varaus vakuutuksen ottamiseksi mahdollisten korvausvaatimusten sekä kustannusten kasvun ja ennakoimattomien menojen varalta. 2. Maaohjelmaluonnokseen on tarvittaessa sisällyttävä varat, jotka on varattu AKT-valtioiden inhimillisten, materiaalisten ja institutionaalisten toimintaedellytysten vahvistamiseen maaohjelmien laatimista ja täytäntöönpanoa, alueohjelmista rahoitettaviin ohjelmiin ja hankkeisiin mahdollisesti osallistumista sekä AKT-valtioiden julkisten investointihankkeiden hallinnon parantamista varten. 3. Maaohjelmaluonnoksesta vaihdetaan näkemyksiä asianomaisen AKT-valtion ja yhteisön kesken. Maaohjelma hyväksytään komission, joka toimii yhteisön puolesta, ja asianomaisen AKT-valtion yhteisellä sopimuksella. Sen jälkeen kun maaohjelma on hyväksytty, se sitoo sekä yhteisöä että kyseistä valtiota. Maaohjelma liitetään maakohtaiseen strategia-asiakirjaan, ja lisäksi siihen on sisällyttävä a) maininta erityisistä ja selkeästi määritellyistä toimista, etenkin sellaisista, joihin voidaan sitoutua ennen seuraavaa tarkistusta; b) ohjeellinen aikataulu maaohjelman täytäntöönpanolle ja tarkistamiselle, sitoumukset ja maksut mukaan luettuina; ja c) tarkistuksissa käytettävät tulospainotteiset arviointiperusteet. 4. Yhteisö ja asianomainen AKT-valtio toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ohjelmasuunnittelu saadaan päätökseen mahdollisimman lyhyessä ajassa ja poikkeuksellisia olosuhteita lukuun ottamatta kahdentoista kuukauden kuluessa yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisestä. Maakohtaisen strategia-asiakirjan ja maaohjelman laatimisen on oltava osa jatkuvaa prosessia, joka johtaa yhtenäisen asiakirjan hyväksymiseen.”. c) Muutetaan 5 artikla seuraavasti: i) Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Edellä 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa poikkeuksellisissa olosuhteissa voidaan kumman tahansa osapuolen pyynnöstä tehdä ylimääräinen tarkistus uusien tarpeiden tai poikkeuksellisen suorituskyvyn huomioon ottamiseksi.”. ii) Korvataan 4 kohdan johdantokappale seuraavasti: ”4. Maaohjelman toiminnan vuosittaisessa sekä tukijakson puolivälissä ja lopussa tehtävässä tarkistuksessa arvioidaan yhdessä ohjelman täytäntöönpanoa ja otetaan huomioon olennaisten seuranta- ja arviointitoimien tulokset. Tarkistukset tehdään paikallisella tasolla, ja ne viimeistellään kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän ja komission kesken asiaankuuluvia sidosryhmiä, muun muassa valtiosta riippumattomia toimijoita, paikallisviranomaisia ja tarvittaessa AKT-valtioiden parlamentteja, kuullen. Tarkasteluun sisältyy erityisesti arvio”. iii) Korvataan 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti: ”5. Komissio toimittaa kerran vuodessa yhteenvedon toiminnan vuositarkistuksen päätelmistä kehitysrahoitusyhteistyökomitealle. Komitea tarkastelee kertomusta sille tämän sopimuksen nojalla kuuluvien vastuiden ja valtuuksien mukaisesti. 6. Toiminnan vuositarkistusten perusteella kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä ja komissio voivat tukijakson puolivälissä ja lopussa tarkistaa ja mukauttaa maakohtaista strategia-asiakirjaa, jos a) toimintatarkistuksissa tulee ilmi erityisiä ongelmia; ja/tai b) AKT-valtion olosuhteissa tapahtuu muutos. Maakohtaista strategia-asiakirjaa on mahdollista muuttaa myös 2 kohdassa tarkoitetun ylimääräisen tarkistuksen johdosta. Lopputarkistukseen voi sisältyä myös mukautuksia uuden yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen huomioon ottamiseksi sekä varojen kohdentamisen että seuraavan ohjelman laatimisen osalta. 7. Tukijakson puolivälissä ja lopussa tehtävien tarkistusten valmistuttua komissio voi yhteisön puolesta nostaa tai laskea maakohtaista määrärahaa asianomaisen AKT-valtion senhetkisten tarpeiden ja suoriutumisen perusteella. Komissio voi yhteisön puolesta nostaa tai laskea määrärahaa myös 2 kohdassa tarkoitetun ylimääräisen tarkistuksen johdosta asianomaisen AKT-valtion uusien tarpeiden tai poikkeuksellisen suorituskyvyn perusteella 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.”. d) Muutetaan 6 artikla seuraavasti: i) Korvataan otsikko seuraavasti: ”Soveltamisala”. ii) Lisätään kohdat seuraavasti: ”3. Alueellista ohjelmaa koskevan rahoituspyynnön esittää a) asianmukaisesti valtuutettu alueellinen elin tai järjestö; tai b) asianmukaisesti valtuutettu pienaluetta edustava elin tai järjestö taikka kyseisessä ohjelmasuunnitteluvaiheessa mukana oleva asianomaisella alueella sijaitseva AKT-valtio edellyttäen, että toimi sisältyy alueohjelmaan. 4. Muut kehitysmaat kuin AKT-valtiot voivat osallistua alueohjelmiin edellyttäen, että a) yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavien hankkeiden ja ohjelmien painopiste on AKT-maassa; b) yhteisön rahoitusvälineisiin sisältyy vastaavia säännöksiä; ja c) suhteellisuusperiaatetta noudatetaan.”. e) Korvataan 7, 8 ja 9 artikla seuraavasti: ”7 artikla Alueohjelmat Asianomaiset AKT-valtiot päättävät maantieteellisten alueiden määrittelemisestä. Alueellisen yhdentymisen ohjelmien olisi vastattava mahdollisimman pitkälti nykyisten alueellisten järjestöjen ohjelmia. Jos useiden alueellisten järjestöjen jäsenyys on päällekkäistä, alueellisen yhdentymisen ohjelman olisi periaatteessa vastattava näiden järjestöjen yhdistettyä jäsenkuntaa. 8 artikla Alueellinen ohjelmointi 1. Ohjelmointi toteutetaan aluekohtaisesti. Ohjelmointi on tulosta näkemysten vaihdosta komission ja asianomaisen asianmukaisesti valtuutetun yhden tai useamman alueellisen järjestön tai, jos tällaista valtuutusta ei ole, kyseisen alueen maiden kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien välillä. Tarvittaessa ohjelmasuunnitteluun voi sisältyä neuvotteluja valtiosta riippumattomien aluetason toimijoiden ja, jos aiheellista, alueellisten parlamenttien kanssa. 2. Alueellisen strategia-asiakirjan laativat komissio ja asianmukaisesti valtuutettu yksi tai useampi alueellinen järjestö yhteistyössä asianomaisen alueen AKT-valtioiden kanssa toissijaisuus- ja täydentävyysperiaatteiden mukaisesti ja maakohtaisen strategia-asiakirjan ohjelmasuunnittelun huomioon ottaen. 3. Alueellinen strategia-asiakirja on väline, jolla toimet asetetaan tärkeysjärjestykseen ja jolla korostetaan paikallista vastuuta tukiohjelmissa. Alueellinen strategia-asiakirja sisältää seuraavat vakio-osat: a) analyysi maan poliittisesta, taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja ympäristöön liittyvästä tilanteesta, b) arvio alueellisen taloudellisen yhdentymisen tilasta ja näkymistä sekä yhdentymisestä maailmantalouteen, c) kuvaus alueellisista strategioista ja painopisteistä sekä odotetut rahoitustarpeet, d) kuvaus muiden ulkopuolisten alueelliseen yhteistyöhön osallistuvien kumppaneiden olennaisista toimista, ja e) kuvaus EU:n panoksesta alueellisen yhdentymisen päämäärien saavuttamiseksi; EU:n toimien olisi täydennettävä mahdollisimman hyvin AKT-valtioiden itsensä ja muiden ulkopuolisten yhteistyökumppaneiden, erityisesti EU:n jäsenvaltioiden, rahoittamia toimia. ja f) maininta edellä mainittujen strategioiden täytäntöönpanoon parhaiten soveltuvista tuki- ja täytäntöönpanomekanismeista. 9 artikla Varojen kohdentaminen 1. Tämä varojen ohjeellinen kohdentaminen AKT-alueiden kesken perustuu vakiomuotoisiin, objektiivisiin ja läpinäkyviin tarvearvioihin sekä alueellisen yhteistyö- ja yhdentymisprosessin etenemiseen ja sen tulevaisuudennäkymiin. 2. Kohdennettavat varat muodostuvat seuraavista: a) ohjelmoitava osuus, jolla katetaan tuki alueelliselle yhdentymiselle, alakohtaisille politiikoille sekä yhteisön avun keskeisiä tai muita aloja tukeville ohjelmille ja hankkeille; ja b) kullekin AKT-alueelle tarkoitettu osuus ennakoimattomien, esimerkiksi tämän sopimuksen 72, 72 a ja 73 artiklassa määriteltyjen tarpeiden kattamiseen silloin, kun tuen antaminen aluetasolla on tuloksellisempaa kyseisen ennakoimattoman tarpeen rajat ylittävä luonne ja/tai laajuus huomioon ottaen. Varat myönnetään tämän sopimuksen 72, 72 a ja 73 artiklassa esitetyin ehdoin, jos tukea ei voida rahoittaa unionin talousarviosta. Tästä määrärahasta rahoitettavien toimien ja mahdollisten maatasolla toteutettavien toimien välinen täydentävyys on varmistettava. 3. Määrärahan ohjelmoitavalla osuudella helpotetaan yhteisön asianomaiselle alueelle antaman avun pitkän aikavälin ohjelmasuunnittelua. Riittävän suuruusluokan saavuttamiseksi ja tuloksellisuuden lisäämiseksi alue- ja maakohtaisia varoja voidaan yhdistää sellaisten alueellisten toimien rahoittamiseksi, joissa on selvä kansallinen ulottuvuus. Ennakoimattomiin tarpeisiin tarkoitettuja aluekohtaisia määrärahoja voidaan myöntää asianomaisen alueen lisäksi sen ulkopuolella sijaitseville AKT-maille edellyttäen, että ennakoimattoman tarpeen luonne edellyttää niiden panosta ja että hankkeiden ja ohjelmien painopiste pysyy alueella. 4. Rajoittamatta tarkistuksia koskevan 11 artiklan soveltamista yhteisö voi uusien tarpeiden tai poikkeuksellisen suorituskyvyn huomioon ottamiseksi nostaa alueen ohjelmoitavia määrärahoja tai ennakoimattomiin tarpeisiin tarkoitettuja määrärahoja, kun a) uudet tarpeet johtuvat poikkeuksellisista olosuhteista, kuten kriisistä tai kriisin jälkeisestä tilanteesta, tai ovat 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja ennakoimattomia tarpeita; b) suorituskyky katsotaan poikkeuksellisiksi, jos muuna kuin tukijakson puolivälissä ja lopussa tehtävien tarkistusten ajankohtana aluekohtainen määräraha on sidottu kokonaan ja alue pystyy tehokkaan alueellisen yhdentymisen ja moitteettoman varainhoidon ansiosta hyödyntämään alueohjelmasta myönnettävän lisärahoituksen.”. f) Korvataan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Alueohjelmat hyväksytään yhteisön ja asianmukaisesti valtuutetun, yhden tai useamman alueellisen järjestön tai tällaisen valtuutuksen puuttuessa asianomaisten AKT-valtioiden yhteisellä sopimuksella.”. g) Numeroidaan 11 artiklassa oleva kohta ja lisätään artiklaan kohta seuraavasti: ”2. Edellä olevassa 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa poikkeuksellisissa olosuhteissa voidaan kumman tahansa osapuolen pyynnöstä tehdä ylimääräinen tarkistus uusien tarpeiden tai poikkeuksellisen suorituskyvyn huomioon ottamiseksi. Ylimääräisen tarkistuksen johdosta molemmat osapuolet voivat päättää muutoksen tekemisestä alueelliseen strategia-asiakirjaan ja/tai komissio voi yhteisön puolesta nostaa määrärahaa. Lopputarkistukseen voi sisältyä myös mukautuksia uuden yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen huomioon ottamiseksi sekä varojen kohdentamisen että seuraavan alueohjelman laatimisen osalta.”. h) Korvataan 12 artikla seuraavasti: ”12 artikla AKT-valtioiden välinen yhteistyö 1. AKT-valtioiden välinen yhteistyö on kehittämisväline, jolla edistetään AKT–EY-kumppanuuden tavoitetta. AKT-valtioiden välinen yhteistyö on alueiden rajat ylittävää yhteistyötä. Sillä pyritään vastaamaan AKT-valtioiden yhteisiin haasteisiin toimilla, jotka eivät ole sidoksissa maantieteelliseen sijaintiin ja jonka hyötyjiä ovat monet tai kaikki AKT-valtiot. 2. Toissijaisuus- ja täydentävyysperiaatteiden mukaisesti AKT-valtioiden väliset toimet ovat paikallaan silloin, kun kansalliset ja/tai alueelliset toimet osoittautuvat mahdottomiksi tai vähemmän tehokkaiksi, ja niillä tavoitellaan lisäarvoa verrattuna toimiin, joita toteutetaan muita yhteistyövälineitä käyttäen. 3. Jos AKT-valtioiden ryhmä päättää rahoittaa kansainvälisiä tai alueiden välisiä aloitteita AKT-valtioiden välisestä rahastosta, näkyvyys on varmistettava asianmukaisesti.”. i) Lisätään artiklat seuraavasti: ”12 a artikla AKT-valtioiden välinen strategia-asiakirja 1. AKT-valtioiden välisen yhteistyön ohjelmasuunnittelu perustuu komission ja AKT-suurlähettiläskomitean väliseen näkemystenvaihtoon, ja sen valmistelevat komission yksiköt ja AKT-sihteeristö yhdessä alan toimijoita ja sidosryhmiä kuultuaan. 2. AKT-valtioiden välisessä strategia-asiakirjassa määritellään AKT-valtioiden välisen yhteistyön ensisijaiset toimet sekä toimet, joilla lisätään AKT-valtioiden vastuunottoa tuettavista ohjelmista. Siihen sisältyvät seuraavat vakiokohdat: a) analyysi AKT-valtioiden ryhmän poliittisesta, taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta tilanteesta ja ympäristön tilasta; b) arvio siitä, miten AKT-maiden välinen yhteistyö auttaa saavuttamaan tämän sopimuksen tavoitteet, sekä yhteistyöstä saaduista kokemuksista; c) kuvaus AKT-valtioiden välisestä strategiasta ja sen tavoitteista sekä odotettavissa olevat rahoitustarpeet; d) kuvaus muiden yhteistyöhön osallistuvien ulkopuolisten kumppaneiden toiminnasta; ja e) kuvaus EU:n panoksesta AKT-valtioiden välisen yhteistyön tavoitteiden saavuttamiseen ja siitä, miten yhteistyö täydentää maa- ja aluetasolla rahoitettavia sekä muiden ulkopuolisten kumppaneiden, erityisesti jäsenvaltioiden, rahoittamia toimia. 12 b artikla Rahoituspyynnöt AKT-valtioiden välisiä ohjelmia koskevan rahoituspyynnön voi esittää a) suoraan AKT-ministerineuvosto tai AKT-suurlähettiläskomitea; tai b) välillisesti i) vähintään kolme asianmukaisesti valtuutettua alueellista elintä tai järjestöä, jotka kuuluvat eri maantieteellisiin alueisiin, tai vähintään kaksi AKT-valtiota kultakin kolmelta alueelta; tai ii) kansainväliset järjestöt, esimerkiksi Afrikan unioni, jotka toteuttavat alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä edistäviä toimia, edellyttäen että AKT-suurlähettiläskomitea on antanut etukäteissuostumuksen; tai iii) Karibian tai Tyynenmeren alue niiden erityisen maantieteellisen sijainnin johdosta edellyttäen, että AKT-ministerineuvosto tai AKT-suurlähettiläskomitea on antanut etukäteissuostumuksen. 12 c artikla Varojen kohdentaminen Varojen ohjeellinen kohdentaminen perustuu tarvearvioihin sekä AKT-valtioiden välisen yhteistyöprosessin etenemiseen ja sen tulevaisuudennäkymiin. Siihen sisältyy varaus muita kuin ohjelmoitavia varoja varten.”. j) Korvataan 13 ja 14 artikla seuraavasti: ”13 artikla AKT-valtioiden välinen ohjeellinen ohjelma 1. AKT-valtioiden välinen ohjeellinen ohjelma muodostuu vakio-osista, joista tärkeimmät ovat a) yhteisön avun keskeiset alat ja aihepiirit; b) parhaiten soveltuvat toimenpiteet ja toimet kyseisiä aloja ja aihepiirejä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi; ja c) ohjelmat ja hankkeet asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi edellyttäen, että ne on määritelty selvästi, maininta kullekin ohjelmalle ja hankkeelle kohdennettavista varoista ja täytäntöönpanoaikataulu. 2. Komissio ja AKT-sihteeristö määrittelevät ja arvioivat ohjelman toimet. Tältä pohjalta komission yksiköt ja AKT-sihteeristö valmistelevat yhdessä AKT-valtioiden välisen ohjeellisen ohjelman ja esittelevät sen AKT–EY-suurlähettiläskomitealle. Ohjelman hyväksyvät komissio yhteisön puolesta ja AKT-suurlähettiläskomitea. 3. AKT-suurlähettiläskomitea esittää vuosittain luettelon rahoituspyynnöistä, jotka koskevat AKT-valtioiden välisen ohjeellisen ohjelman ensisijaisia toimia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 b artiklan b alakohdan iii alakohdan soveltamista. Komissio määrittelee ja valmistelee toimet AKT-sihteeristön kanssa sekä laatii vuosittaisen toimintaohjelman. Vuosittaiseen toimintaohjelmaan voidaan mahdollisuuksien mukaan ja kohdennetut varat huomioon ottaen sisällyttää myös sellaisia toimia koskevia rahoituspyyntöjä, jotka eivät sisälly AKT-valtioiden väliseen ohjeelliseen ohjelmaan. Poikkeustapauksissa tällaiset pyynnöt hyväksytään komission erityisellä rahoituspäätöksellä. 14 artikla Tarkistusmenettely 1. AKT-valtioiden välisen yhteistyön pitäisi olla riittävän joustavaa, jotta voidaan varmistaa, että se vastaa tämän sopimuksen tavoitteita, ja ottaa huomioon mahdolliset muutokset AKT-valtioiden ryhmän painopisteissä ja tavoitteissa. 2. AKT-suurlähettiläskomitea ja komissio tarkistavat AKT-valtioiden välisen yhteistyöstrategian ja ohjelman tukijakson puolivälissä ja lopussa mukauttaakseen ne vallitseviin olosuhteisiin ja varmistaakseen niiden moitteettoman täytäntöönpanon. Olosuhteiden vaatiessa voidaan tehdä myös ylimääräisiä tarkistuksia sellaisten uusien tarpeiden huomioon ottamiseksi, jotka voivat johtua poikkeuksellisista tai ennakoimattomista olosuhteista, esimerkiksi AKT-maille yhteisistä uusista haasteista. 3. AKT-suurlähettiläskomitea ja komissio voivat tukijakson puolivälissä tai lopussa tehtävän tarkistuksen yhteydessä tai ylimääräisen tarkistuksen jälkeen muuttaa AKT-valtioiden välistä yhteistyöstrategiaa. 4. AKT-suurlähettiläskomitea ja komissio voivat puolivälin arvioinnin, loppuarvioinnin tai ylimääräisen arvioinnin johdosta muuttaa AKT-valtioiden välisen ohjelman määrärahojen jakautumista ja ottaa käyttöön AKT-valtioiden välisen, muiden kuin ohjelmoitavien varojen varauksen.”. k) Muutetaan 15 artikla seuraavasti: i) Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Asianomaisen AKT-valtion tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavan järjestön tai elimen esittämistä ohjelmista ja hankkeista on tehtävä yhteinen ennakkoarvio. Kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EY-komitea laatii yleiset suuntaviivat ja perusteet ohjelmien ja hankkeiden ennakkoarviointia varten. Kyseiset ohjelmat ja hankkeet ovat yleensä monivuotisia, ja ne voivat käsittää pienimuotoisista toimista muodostuvia kokonaisuuksia jollain tietyllä alalla.”. ii) Korvataan 3 kohta seuraavasti: ”3. Ohjelmien ja hankkeiden ennakkoarvioinnissa on otettava asianmukaisesti huomioon inhimillisiä voimavaroja koskevat kansalliset rajoitteet ja varmistettava sellaisen strategian laatiminen, jolla edistetään kyseisiä voimavaroja. Ennakkoarvioinnissa on myös otettava huomioon kullekin AKT-valtiolle tai -alueelle ominaiset piirteet ja rajoitteet.” iii) Korvataan 4 kohdassa ilmaisu ”kansalliselle tulojen ja menojen hyväksyjälle” ilmaisulla ”asianomaiselle kansalliselle tulojen ja menojen hyväksyjälle”. l) Korvataan kaikkialla 16 artiklassa ilmaisu ”AKT-valtio” eri taivutusmuodoissaan ilmaisulla ”AKT-valtio tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustava järjestö tai elin” vastaavasti taivutettuna. m) Korvataan 17 artikla seuraavasti: ”17 artikla Rahoitussopimus 1. Pääsääntöisesti komissio ja AKT-valtio tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustava järjestö tai elin laativat rahoitussopimuksen yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavasta ohjelmasta tai hankkeesta. 2. Rahoitussopimus laaditaan 60 päivän kuluessa komission tekemän rahoituspäätöksen ilmoituksesta. Rahoitussopimuksessa on a) täsmennettävä erityisesti yhteisön rahoitusosuuden yksityiskohdat, rahoitusjärjestelyt ja -ehdot sekä asianomaista ohjelmaa tai hanketta koskevat yleiset ja erityismääräykset mukaan luettuina odotettavissa olevat tulokset; ja b) varauduttava riittävin määrärahoin kustannusten kasvuun, ennakoimattomiin menoihin, tarkastuksiin ja arviointeihin. 3. Ohjelmia ja hankkeita koskevien tilien sulkemisen jälkeen määrärahat, jotka ovat mahdollisesti jääneet käyttämättä ohjelmat ja hankkeet rahoittaneen yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen sisältämien sitoumusten määräajoissa, palautetaan asianomaiselle AKT-valtiolle tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavalle järjestölle tai elimelle.”. n) Korvataan kaikkialla 18 artiklassa ilmaisu ”kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä” eri taivutusmuodoissaan ilmaisulla ”asianomainen kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä” vastaavasti taivutettuna. o) Muutetaan 19 artikla seuraavasti: i) korvataan 1 kohdassa ilmaisu ”AKT-valtiot” ilmaisulla ”tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustava järjestö tai elin”; ii) korvataan 3 kohdassa ilmaisu AKT-valtion ”ilmaisulla” tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavan järjestön tai elimen; p) Muutetaan 19 a artiklan 1 kohta seuraavasti: i) Johdantokappale korvataan seuraavasti: ”1. Tämän sopimuksen mukaisella yhteistyön monivuotisella rahoituskehyksellä rahoitettavat ohjelmat ja hankkeet toteutetaan pääasiallisesti seuraavilla tavoilla:” ii) Korvataan d alakohta seuraavasti: ”d) suorat maksut talousarviotuen, alakohtaisille ohjelmille kohdennettavan tuen, velkahelpotustuen sekä sellaisen tuen yhteydessä, jolla lievitetään lyhytkestoisista ulkoisista häiriöistä, esimerkiksi vientitulojen vaihtelusta, johtuvia haittavaikutuksia.”. q) Korvataan 19 b artiklassa ilmaisu ”AKT-valtiot” ilmaisulla ”tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustava järjestö tai elin”. r) Korvataan 19 c ja 20 artikla seuraavasti: ”19 c artikla Sopimusten ja avustusten myöntäminen ja sopimusten täytäntöönpano 1. Sopimukset ja avustukset myönnetään ja pannaan täytäntöön yhteisön sääntöjen mukaisesti ja kyseisissä säännöissä tarkoitettuja erityistapauksia lukuun ottamatta noudattaen komission kolmansien maiden kanssa toteutettavia yhteistyötoimia varten vahvistamia ja julkaisemia vakiomenettelyjä ja -asiakirjoja, sellaisina kuin niitä sovelletaan asianomaista menettelyä aloitettaessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 26 artiklan soveltamista. 2. Jos hajautetussa hallinnossa suoritettu yhteinen arviointi osoittaa, että sopimusten ja avustusten myöntämiseen AKT-valtiossa tai avunsaaja-alueella käytettävät menettelyt tai rahoittajien hyväksymät menettelyt ovat avoimuuden, suhteellisuuden, tasavertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteiden mukaisia ja niillä estetään mahdolliset eturistiriidat, komissio soveltaa kyseisiä menettelyjä ja noudattaa, Pariisin julistuksen mukaisesti ja 26 artiklan soveltamista rajoittamatta, toimivaltansa käyttöä tällä alalla koskevia sääntöjä kaikilta osin. 3. AKT-valtio tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustava järjestö tai elin sitoutuu tarkistamaan säännöllisesti, että yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavat toimet on pantu moitteettomasti täytäntöön, sekä sitoutuu toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi ja tarvittaessa oikeustoimia perusteettomasti maksettujen varojen takaisin perimiseksi. 4. Hajautetussa hallinnossa sopimusten neuvottelusta, laatimisesta, allekirjoittamisesta ja täytäntöönpanosta vastaavat AKT-valtiot tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustava järjestö tai elin. Nämä valtiot voivat tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustava järjestö tai elin voi kuitenkin pyytää, että komissio neuvottelee, laatii, allekirjoittaa ja panee täytäntöön sopimukset niiden/sen puolesta. 5. Tämän sopimuksen 50 artiklassa tarkoitetun sitoumuksen mukaisesti AKT-valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavien sopimusten ja avustusten täytäntöönpanossa noudatetaan kansainvälisesti tunnustettuja perustyönormeja. 6. AKT-valtioiden ryhmän sihteeristön ja komission edustajista kootaan asiantuntijaryhmä, jonka tehtävänä on kumman tahansa osapuolen pyynnöstä määritellä mahdollisesti tarvittavat mukautukset ja ehdottaa muutoksia ja parannuksia 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin sääntöihin ja menettelyihin. Asiantuntijaryhmä myös toimittaa säännöllisin väliajoin kertomuksen kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EY-komitealle auttaakseen sitä tarkastelemaan kehitysyhteistyötoimien täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia ja ehdottamaan aiheellisia toimenpiteitä. 20 artikla Tukikelpoisuus Jollei ole myönnetty 22 artiklan mukaisesti poikkeusta ja rajoittamatta 26 artiklan määräysten soveltamista 1. Yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavien hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua a) kaikki luonnolliset henkilöt, jotka ovat AKT-valtion, Euroopan yhteisön jäsenvaltion tai virallisen ehdokasmaan taikka Euroopan talousalueen jäsenvaltion kansalaisia, ja kaikki oikeushenkilöt, jotka ovat sijoittautuneet johonkin näistä maista; b) kaikki luonnolliset henkilöt, jotka ovat Yhdistyneiden Kansakuntien määritelmän mukaisen vähiten kehittyneen maan kansalaisia, ja kaikki oikeushenkilöt, jotka ovat sijoittautuneet johonkin näistä maista. 1a. Osallistuminen yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavia hankintasopimuksia tai avustuksia koskeviin myöntämismenettelyihin on avoin kaikille luonnollisille henkilöille, jotka ovat jonkin muun kuin 1 kohdassa tarkoitetun maan kansalaisia, ja kaikille oikeushenkilöille, jotka ovat sijoittautuneet johonkin tällaiseen maahan, jos vastavuoroinen mahdollisuus ulkoisen avun saantiin on vahvistettu. Vastavuoroinen avunsaanti Yhdistyneiden Kansakuntien määritelmän mukaisissa vähiten kehittyneissä maissa koskee ilman eri toimenpiteitä OECD:n kehitysapukomitean jäseniä. Vastavuoroinen avunsaanti on vahvistettava erillisellä komission päätöksellä, joka koskee tiettyä maata tai tiettyä alueellista maaryhmää. Komissio tekee päätöksen yhteisymmärryksessä AKT-valtioiden kanssa, ja päätös on voimassa vähintään vuoden. 2. Yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavan sopimuksen mukaisia palveluja voivat tarjota minkä tahansa maan asiantuntijat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön hankintasäännöissä vahvistettujen laatu- ja rahoitusvaatimusten soveltamista. 3. Kaikkien yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavan sopimuksen nojalla hankittavien tarvikkeiden ja materiaalien on oltava peräisin 1 tai 1a kohdassa tarkoitetusta tukikelpoisesta valtiosta. Tässä yhteydessä ’peräisin olevien tuotteiden’ määritelmää arvioidaan asiaa koskevien kansainvälisten sopimusten perusteella, ja yhteisöstä peräisin oleviin tuotteisiin katsotaan kuuluviksi myös merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta peräisin olevat tuotteet. 4. Hankintasopimusten ja yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavien avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua kansainväliset järjestöt. 5. Silloin kun yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitetaan jonkin kansainvälisen järjestön välityksellä täytäntöönpantavaa toimea, hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua kaikki 1 tai 1a kohdan mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt sekä kaikki asianomaisen järjestön sääntöjen mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt kaikkien avunantajien tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi. Samoja sääntöjä sovelletaan sekä tarvikkeisiin että materiaaleihin. 6. Silloin kun yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitetaan alueellisen aloitteen yhteydessä täytäntöönpantavaa toimea, hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua kaikki 1 tai 1 a kohdan mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt sekä kaikki asianomaiseen aloitteeseen osallistuvien valtioiden luonnolliset ja oikeushenkilöt. Samoja sääntöjä sovelletaan sekä tarvikkeisiin että materiaaleihin. 7. Silloin kun yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitetaan jonkin kolmannen valtion kanssa yhteisrahoitettavaa toimea, hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin voivat osallistua kaikki 1 tai 1a kohdan mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt sekä kaikki asianomaisen kolmannen valtion sääntöjen mukaan tukikelpoiset luonnolliset ja oikeushenkilöt. Samoja sääntöjä sovelletaan sekä tarvikkeisiin että materiaaleihin.”. s) Poistetaan 21 artikla (3). t) Korvataan 22 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa sellaiset kolmansien maiden luonnolliset tai oikeushenkilöt, jotka eivät ole 20 artiklan mukaan tukikelpoisia, voivat saada asianomaisen AKT-valtion taikka aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavan järjestön tai elimen perustelemasta pyynnöstä luvan osallistua yhteisön yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoittamien hankintasopimusten ja avustusten myöntämismenettelyihin. Asianomaisen AKT-valtion tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavan järjestön tai elimen on kussakin tapauksessa toimitettava komissiolle tiedot, jotka se tarvitsee päättääkseen tällaisesta poikkeuksesta, ja erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin: a) asianomaisen AKT-valtion tai -alueen maantieteellinen sijainti; b) jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden urakoitsijoiden, tavaroiden ja palvelujen toimittajien sekä konsulttien kilpailukyky; c) tarve välttää sopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuvien kustannusten liiallista nousua; d) kuljetusvaikeudet tai viivästykset toimitusaikoihin liittyvien tai muiden vastaavien ongelmien vuoksi; e) paikallisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuva tekniikka; f) äärimmäisen kiireelliset tapaukset; g) tuotteiden ja palvelujen saatavuus kyseisillä markkinoilla.”. u) Poistetaan 23 ja 25 artikla (4). v) Korvataan 26 artiklan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: ”1. AKT-valtioiden luonnollisten ja oikeushenkilöiden mahdollisimman laajan tämän sopimuksen mukaisesta yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettujen sopimusten täytäntöönpanoon osallistumisen kannustamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, joilla pyritään optimoimaan kyseisten valtioiden fyysisten ja inhimillisten voimavarojen käyttö. Tätä varten”. w) Poistetaan 27, 28 ja 29 artikla (5). x) Korvataan 30 artiklan johdantokappale seuraavasti: ”AKT-valtion viranomaisten tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavan järjestön tai elimen ja urakoitsijan, tavaroiden toimittajan tai palvelujen tarjoajan väliset mahdolliset riidat yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavan sopimuksen täytäntöönpanon aikana ratkaistaan”. y) Korvataan 33 ja 34 artikla seuraavasti: ”33 artikla Yksityiskohtaiset säännöt 1. AKT-valtio(t) tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustava järjestö tai elin ja yhteisö toteuttavat seurannan ja jälkiarvioinnin yhdessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta AKT- valtioiden tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavan järjestön tai elimen tai komission tekemiä jälkiarviointeja. Kehitysyhteistyön AKT–EY-komitea varmistaa, että yhteiset seuranta- ja jälkiarviointitoimet toteutetaan yhdessä. Kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EY-komitean avustamiseksi komissio ja AKT-valtioiden sihteeristö valmistelevat yhteiset seuranta- ja jälkiarviointitoimet ja panevat ne täytäntöön sekä laativat niistä kertomuksen komitealle. Komitea vahvistaa ensimmäisessä kokouksessaan sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, joilla pyritään varmistamaan toimien toteuttaminen yhteisesti, ja se hyväksyy vuosittain työohjelman. 2. Seuranta- ja jälkiarviointitoimien on a) tarjottava säännöllisiä ja riippumattomia arvioita tämän sopimuksen mukaisesta yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä rahoitettavista toimista vertaamalla tuloksia tavoitteisiin, ja siten b) autettava AKT-valtioita tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustavaa järjestöä tai elintä ja komissiota ja yhteisiä toimielimiä hyödyntämään saatuja kokemuksia tulevien toimintalinjojen ja toimien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. 34 artikla Komissio 1. Komissio vastaa tämän sopimuksen mukaisesta yhteistyön monivuotisesta rahoituskehyksestä toteutettavien toimien rahoituksellisesta täytäntöönpanosta, investointikehystä ja korkohyvityksiä lukuun ottamatta, soveltaen seuraavia pääasiallisia hallinnointitapoja: a) keskitetty hallinnointi; b) hajautettu hallinnointi. 2. Yleensä komissio hallinnoi tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen varoja hajautetusti. Tällöin AKT-valtiot hoitavat täytäntöönpanoon liittyvät tehtävät 35 artiklan mukaisesti. 3. Tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen varojen rahoituksellista täytäntöönpanoa varten komissio siirtää täytäntöönpanovaltuuksia omille yksiköilleen. Komissio ilmoittaa tästä tehtävien siirrosta AKT-valtioille ja kehitysrahoitusyhteistyön AKT–EY-komitealle.” z) Muutetaan 35 artikla seuraavasti: i) Korvataan 1 kohdan johdantokappale seuraavasti: ”1. Kunkin AKT-valtion hallitus nimittää kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän edustamaan itseään kaikissa toimissa, jotka rahoitetaan komission ja EIP: n hallinnoiman tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen varoista. Kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä nimittää itselleen yhden tai useamman varamiehen, joka toimii kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän sijaisena tämän ollessa estynyt hoitamasta tehtäviään ja ilmoittaa tällaisesta sijaisuudesta komissiolle. Kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä voi siirtää asianomaisten ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanoa koskevaa toimivaltaansa vastuuyksikölle oman kansallisen hallintonsa sisällä aina, kun institutionaalisia valmiuksia ja moitteetonta varainhoitoa koskevat edellytykset täyttyvät. Sen on ilmoitettava tästä komissiolle. Kun on kyse alueellisista ohjelmista ja hankkeista, asianomainen järjestö tai elin nimittää alueellisen tulojen ja menojen hyväksyjän, jonka tehtävät vastaavat kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä soveltuvin osin. Kun on kyse AKT-valtioiden välisistä ohjelmista ja hankkeista, AKT-suurlähettiläskomitea nimittää AKT-valtioiden välisen tulojen ja menojen hyväksyjän, jonka tehtävät vastaavat kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän tehtäviä soveltuvin osin. Jos AKT-sihteeristö ei ole tulojen ja menojen hyväksyjä, suurlähettiläskomitealle raportoidaan ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanosta rahoitussopimuksen mukaisesti. Jos komissio saa tietää tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen varojen hallinnointiin liittyvien menettelyjen toteuttamisessa ilmenneistä ongelmista, se neuvottelee tilanteen korjaamiseksi asianomaisen tulojen ja menojen hyväksyjän kanssa ja toteuttaa tarvittaessa kaikki aiheelliset toimenpiteet. Asianomaisella tulojen ja menojen hyväksyjällä on ainoastaan rahoituksellinen vastuu hänelle uskotuista täytäntöönpanotehtävistä. Silloin kun tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön monivuotisen rahoituskehyksen varoja hallinnoidaan hajautetusti ja sillä varauksella, että komissio myöntää asianomaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävaltuuksia, tämä”. ii) Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä” eri taivutusmuodoissaan ilmauksella ”asianomainen tulojen ja menojen hyväksyjä” vastaavasti taivutettuna. za) Muutetaan 37 artikla seuraavasti: i) korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä” ilmaisulla ”asianomainen tulojen ja menojen hyväksyjä”. ii) Korvataan 4 kohdassa ilmaisu ”kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä” ilmaisulla ”asianomainen tulojen ja menojen hyväksyjä”. iii) Korvataan 6 kohdassa ilmaisu ”kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä” ilmaisulla ”asianomainen tulojen ja menojen hyväksyjä”. iv) Korvataan 7 kohdassa ilmaisu ”AKT-valtio” ilmaisulla ”AKT-valtio tai aluetasoa tai AKT-valtioiden välistä tasoa edustava järjestö tai elin”.