ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Sen jälkeen kun Kreikka sai Euroopan vakausmekanismin nojalla toteutettavan rahoitustukiohjelman onnistuneesti päätökseen vuonna 2018, siihen on sovellettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (5) mukaista tiukennettua valvontaa. Kreikkaa koskevan tiukennetun valvonnan käyttöönotto komission täytäntöönpanopäätösten (EU) 2018/1192 (6) ja (EU) 2021/271 (7) nojalla tarkoittaa, että Kreikan on keskipitkällä aikavälillä hyväksyttävä edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan makrotalouden epätasapainojen mahdollisiin syihin, ja toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua. Kreikka sitoutui 22 päivänä kesäkuuta 2018 kokoontuneessa euroryhmässä jatkamaan kaikkia ohjelman puitteissa käyttöön otettuja keskeisiä uudistuksia, kunnes ne on saatu toteutettua kaikilta osin. Kreikka myös sitoutui toteuttamaan erityistoimenpiteitä, jotka koskevat finanssipolitiikkaa ja julkisen talouden rakennetta, sosiaalipalveluja, rahoitusvakautta, työ- ja tuotemarkkinoita, yksityistämistä, oikeuslaitoksen toimintaa, julkishallintoa ja korruption torjuntaa. Nämä rakenneuudistukset ovat yhä tärkeämpiä Kreikan pyrkiessä käynnistämään talouttaan uudelleen. Näiden uudistusten onnistuneella toteuttamisella ja loppuun saattamisella tuettaisiin merkittävästi Kreikan kasvua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Kreikka on velvollinen raportoimaan neljännesvuosittain siitä, miten se on edistynyt tiukennetun valvonnan mukaisten sitoumustensa täyttämisessä. Suotuisa raportti voi puolivuosittain avata tietä velkahelpotustoimenpiteille, joiden suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen (BKT) vuodessa. Politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden ensimmäisten neljän erän maksaminen käynnistettiin sen jälkeen, kun niistä oli päästy euroryhmässä sopimukseen huhtikuussa 2019, joulukuussa 2019, kesäkuussa 2020 ja marraskuussa 2020. Niiden arvo on yhteensä 3 252 miljoonaa euroa. Kymmenes tiukennettua valvontaa koskeva kertomus, jossa arvioidaan Kreikan edistymistä sitoumusten täytäntöönpanossa, julkaistiin 2 päivänä kesäkuuta 2021.
(13)

Ranska on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Ranskan vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen kaudella 2020–2021 hyväksymistä ja vuodelle 2022 ilmoittamista päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission kevään 2021 ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden kumulatiivinen vaikutus on alustavasti arviolta 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja ne muodostuvat pääasiassa tuotantoverojen pysyvästä alentamisesta ja virkamiesten palkkojen noususta lähinnä terveydenhuoltojärjestelmässä, sekä pääomansiirroista. Näihin ei-väliaikaisiin toimenpiteisiin sisältyy myös investointeja, joiden vaikutus on noin 1/10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän odotetaan tukevan keskipitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja sitä kautta kestävyyttä.
Talous- ja rahaliiton rakenteen viimeistely on edelleen keskeisen tärkeää. Korjaamalla jäljellä olevat puutteet voitaisiin parantaa edelleen euroalueen vakautta ja häiriönsietokykyä ja näin ollen vahvistaa euron kansainvälistä roolia, joka on pysynyt viime vuosina pitkälti vakaana. Lisätoimia toteutettaessa olisi otettava huomioon kokemukset, jotka on saatu Euroopan kattavasta talouspoliittisesta reagoinnista covid-19-kriisiin. Sen lisäksi, että Next Generation EU -välineellä on lyhyen aikavälin vakauttava vaikutus ja tärkeä rooli elpymisen tukemisessa, sen avulla voidaan vaikuttaa talous- ja rahaliitoon pidemmällä aikavälillä vauhdittamalla kasvua edistäviä investointeja ja rakenteellisia uudistuksia ja vahvistamalla euroalueen kykyä kestää tulevia häiriöitä. Laskemalla liikkeeseen huomattavasti euromääräisiä velkapapereita, myös vihreitä ja sosiaalivaikutteisia joukkovelkakirjoja, voidaan lisätä korkealaatuisten euromääräisten velkapapereiden markkinoiden syvyyttä ja likviditeettiä ja tällä tavoin auttaa vahvistamaan euron kansainvälistä asemaa. Siitä huolimatta talous- ja rahaliitosta puuttuu vielä tärkeitä osatekijöitä, kuten pankkiunionin ja syvemmän pääomamarkkinaunionin viimeistely. Pankkiunionin vahvistaminen on edelleen ensisijaisen tärkeää. Tämä edellyttää työn jatkamista viipymättä ja yhtä kunnianhimoisin tavoittein kaikilla osa-alueilla, myös eurooppalaista talletussuojajärjestelmää käsittelevässä korkean tason työryhmässä käsitellyillä osa-alueilla, yhteisymmärryksen pohjalta. Eurooppalaisen valvontamekanismin uudistuspaketin jatkaminen ja, ottaen huomioon riskien vähentämisessä saavutettu edistys ja euroryhmän 30 päivänä marraskuuta 2020 antamassaan lausunnossa esittämät lisätoimet, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 806/2014 (10) perustetun yhteisen kriisinratkaisurahaston varautumisjärjestelyn käyttöönoton aikaistaminen vuoden 2022 alkuun mennessä toteutettavaksi ovat toinen tärkeä askel kohti pankkiunionin viimeistelyä ja talous- ja rahaliiton vahvistamista. Lisäksi olisi jatkettava ratkaisujen etsimistä, jotta voidaan poistaa nykyjärjestelyn rajoitteet likviditeetin tarjoamisessa kriisinratkaisun keinona. Pääomamarkkinaunionin syventäminen on keskeinen tavoite, kuten syyskuussa 2020 annettu uusi toimintasuunnitelma osoittaa. Vahvan ja kestävän talous- ja rahaliiton avulla voidaan myös lujittaa euron kansainvälistä asemaa ja varmistaa unionin taloudellinen ja rahoituksellinen autonomia komission 19 päivänä tammikuuta 2021 annetun tiedonannon ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä” mukaisesti. Samalla kunnioitetaan kaikilta osin unionin sisämarkkinoita ja toimitaan avoimella ja läpinäkyvällä tavalla euroalueen ulkopuolisia jäsenvaltioita kohtaan,
(4)

Vaikka jäsenvaltioiden välisessä kyberturvallisuutta koskevassa yhteistyössä, jota on tehty erityisesti verkko- ja tietoturva-alan yhteistyöryhmässä (NIS-yhteistyöryhmä) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/1148 (2) nojalla perustetussa tietoturvaloukkauksiin reagoivien ja niitä tutkivien yksiköiden (CSIRT) verkostossa, on edistytty merkittävästi, ei ole vieläkään yhteistä EU:n alustaa, jolla eri kyberturvallisuusyhteisöissä kerättyjä tietoja voitaisiin vaihtaa tehokkaasti ja turvallisesti ja jossa asiaankuuluvat toimijat voisivat koordinoida ja ottaa käyttöön operatiivisia valmiuksia. Tästä johtuen kyberuhkien ja -poikkeamien käsittely on siiloutunutta, minkä vuoksi tehokkuus kärsii ja haavoittuvuus lisääntyy. Lisäksi EU:n tason kanava yksityisen sektorin kanssa tehtävää teknistä ja operatiivista yhteistyötä varten puuttuu sekä tietojen jakamisen että kyberturvallisuuspoikkeamiin reagoinnin tukemisen osalta.
(12)

TSTK-neuvoston (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat) 24 ministeriä allekirjoittivat joulukuussa 2020 yhteisen julkilausuman ”Overcoming poverty and social exclusion – mitigating the impact of COVID-19 on families – working together to develop prospects for strong children”, jossa vaaditaan eurooppalaisen lapsitakuun perustamista suosituksen 2013/112/EU ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden ja yhdennetyn lähestymistavan pohjalta. Ministerit vahvistivat, että mahdollisuus maksuttomaan terveydenhuoltoon ja koulutukseen, kohtuuhintaiseen varhaiskasvatukseen sekä kohtuulliseen asuntoon ja riittävään ravitsemukseen ovat köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien lasten kannalta keskeisen tärkeitä asioita.
3)

Korvataan 10 kohdan a, b ja c alakohta seuraavasti: ”a) vihreä, jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on vähemmän kuin 50 ja positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on vähemmän kuin 4 prosenttia; tai jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on vähemmän kuin 75 ja positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on vähemmän kuin 1 prosentti; b) oranssi, jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on vähemmän kuin 50 ja positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on 4 prosenttia tai enemmän; jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on 50 tai enemmän mutta vähemmän kuin 75 ja positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on 1 prosentti tai enemmän; tai jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on 75–200 ja positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on vähemmän kuin 4 prosenttia; c) punainen, jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on 75–200 ja positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on 4 prosenttia tai enemmän, tai jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on enemmän kuin 200 mutta vähemmän kuin 500;”.
(1)

Covid-19-pandemia on vain yhden vuoden aikana onnistunut muuttamaan digitalisaation roolia ja merkitystä yhteiskunnissamme ja talouksissamme sekä kiihdyttämään sen tahtia. Palvelujen lisääntyvän digitalisoitumisen myötä käyttäjillä ja yrityksillä on entistä voimakkaampi tarve saada käyttöönsä verkossa toimivia tunnistamis- ja todentamiskeinoja sekä keinoja vaihtaa digitaalisesti idetiteettiin, attribuutteihin tai pätevyyteen liittyviä tietoja tavalla, joka on turvallinen ja takaa korkeatasoisen tietosuojan.
(33)

Sellaisten henkilönsuojainten tai lääkinnällisten laitteiden osalta, jotka jokin markkinavalvontaviranomainen on arvioinut suosituksen (EU) 2020/403 7 ja 8 kohdassa kuvattujen menettelyjen mukaisesti ja joista toimivaltainen markkinavalvontaviranomainen on tehnyt hyväksyntäpäätöksen, on osoitettu, että ne täyttävät asetuksen (EU) 2016/425 liitteessä II tai asetuksen (EU) 2017/745 liitteessä I tai kumotun direktiivin 93/42/ETY liitteessä I vahvistetut olennaiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset. Jotta loppukäyttäjät voisivat hyödyntää ja käyttää loppuun sellaisten henkilönsuojainten tai lääkinnällisten laitteiden mahdolliset varastot, joiden osalta on osoittautunut, että ne tarjoavat käyttäjien terveydelle ja turvallisuudelle riittävän suojan, on aiheellista lykätä päivämäärää, josta alkaen suosituksen (EU) 2020/403 7 ja 8 kohdassa kuvatuilla menettelyillä hyväksyttyjä tuotteita ei enää saa saattaa loppukäyttäjien saataville. Tämän päivämäärän jälkeen EU:n markkinoille saa asettaa saataville henkilönsuojaimia ja lääkinnällisiä laitteita vain siinä tapauksessa, että niiden osalta on suoritettu pakolliset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ja niihin on sääntöjenmukaisesti kiinnitetty CE-merkintä tai että lääkinnällisten laitteiden tapauksessa jäsenvaltiot ovat sallineet erityisiä poikkeuksia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelystä asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan mukaisesti.
(12)

Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 8,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, kasvaa 8,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka supistuu 80,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Vuoden 2021 vakausohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 on kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna -9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Nämä kehitysarviot vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta, jonka mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 8,5 prosenttia ja velan 79,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka kummassakin ennusteessa ennakoidaan merkittävää perusmenojen kasvua, joka ei selity kriisiin liittyvillä väliaikaisilla hätätoimenpiteillä, perusmenojen muodostumisessa on eroja. Komission kevään 2021 ennusteen mukaan julkisten investointien kehitysura on hitaampi, koska unionin varoja käytetään vuonna 2021 vähemmän ja kansallisesti rahoitettuja investointihankkeita käynnistetään hitaammin. Lisäksi joissakin juoksevien menojen luokissa odotetaan suurempaa nimelliskasvua. Komission kevään 2021 ennusteen mukainen velkasuhde on pienempi nimellisen BKT:n suotuisamman kehityksen vuoksi.
(13)

Saksa on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Saksan vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen kaudella 2020–2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission kevään 2021 ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden kumulatiivinen vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Näihin ei-väliaikaisiin toimenpiteisiin sisältyy myös investointeja, joiden vaikutus on noin1/10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän odotetaan tukevan keskipitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja sitä kautta kestävyyttä.
(13)

Itävalta on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Itävallan vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission kevään 2021 ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden kumulatiivinen vaikutus on alustavasti arviolta 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja ne muodostuvat pääasiassa investointituista, jäännösarvopoiston käyttöönotosta ja henkilökohtaisista tuloverovähennyksistä sekä pääomansiirroista. Näihin ei-väliaikaisiin toimenpiteisiin sisältyy myös investointeja, joiden vaikutus on noin 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän odotetaan tukevan keskipitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja sitä kautta kestävyyttä.
(13)

Viro on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Viron vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission kevään 2021 ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden kumulatiivinen vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja ne muodostuvat pääasiassa juoksevista menoista. Näihin ei-väliaikaisiin toimenpiteisiin sisältyy myös investointeja, joiden vaikutus on noin ⅓ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän odotetaan tukevan keskipitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja sitä kautta kestävyyttä.
(13)

Italia on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Italian vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen kaudella 2020–2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission kevään 2021 ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden kumulatiivinen vaikutus on alustavasti arviolta 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Toimenpiteet muodostuvat pääasiassa sosiaaliturvamaksujen alentamisesta köyhemmillä alueilla, työtulojen verohyvityksen jatkamisesta ja perhe-etuuden käyttöönotosta. Näihin ei-väliaikaisiin toimenpiteisiin sisältyy myös investointeja, joiden vaikutus on noin ⅓ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän odotetaan tukevan keskipitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja sitä kautta kestävyyttä.
(11)

Tšekki on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Tšekin vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission kevään 2021 ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden kumulatiivinen vaikutus on alustavasti arviolta noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ne sisältävät pääasiassa henkilökohtaisesta tuloverosta saatavien tulojen vähennyksiä, joiden vaikutus on 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(7)

Pilottivaiheen tulokset esiteltiin vuonna 2019 julkaistussa, kestäviä tuotteita kiertotaloudessa tarkastelleessa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa ”Sustainable Products in a Circular Economy – Towards an EU Product Policy Framework contributing to the Circular Economy” (2). Samassa valmisteluasiakirjassa mainittiin myös ympäristöjalanjälkeä koskevien menetelmien mahdollinen käyttö politiikan kehittämisessä EU:n tasolla. Vuoden 2019 jälkeen komissio on jatkanut teollisuudelle osoitetun kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella uusien tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevien tuoteryhmäsääntöjen kehittämistä.
e)

Huippuosaamisen tavoittelu: sitoutuminen sellaisen mahdollisimman laadukkaan tutkimuksen suunnitteluun, toteuttamiseen tai tukemiseen, jonka tavoitteena on huippuosaamisen saavuttaminen ja palkitseminen, mikä on edellytys tieteellisille, teknologisille, taloudellisille, poliittisille ja yhteiskunnallisille vaikutuksille ja mikä laajentaa Euroopan yleistä tietämyspohjaa. Tämä tarkoittaa, että T&I:lle annettavalla julkisella tuella olisi pyrittävä valitsemaan ja rahoittamaan korkealaatuisia aloitteita – laadulla tarkoitetaan sitä, että tutkimus on maailmanluokkaa, tuottaa todennettavia ja toistettavissa olevia tuloksia ja toteutetaan läpinäkyvillä tutkimusprosesseilla ja -menetelmillä sekä sellaisen tutkimuksen hallinnan avulla, joka mahdollistaa aiempien tulosten järjestelmällisen uudelleenkäytön. Tutkimuksen arviointijärjestelmän – joka koskee tutkimusta, tutkijoita, tutkimusryhmiä ja tutkimuslaitoksia – olisi oltava tämän periaatteen mukainen ja palkittava asianmukaisesti laadusta; julkisessa tuessa olisi tunnustettava, että perustutkimus on T&I-ekosysteemien huipputason, houkuttelevuuden ja kilpailuedun varmistamisen edellytys, ja löydettävä tasapaino ”uteliaisuuslähtöisen” ja ”tehtävälähtöisen” tutkimuksen välillä;