Komission päätös,

tehty 29 päivänä marraskuuta 2000,

tukiohjelmasta "Subsidieregeling weegapparatuur en geautomatiseerde bemonsteringsapparatuur", jonka Alankomaat aikoo toteuttaa pienten ja keskisuurten lannankuljetusyritysten hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 3935)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2001/806/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia edellä mainittujen artiklojen mukaisesti esittämään huomautuksensa(1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Alankomaat ilmoitti komissiolle 27 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä ja 31 päivänä elokuuta 1999 saapuneeksi kirjatulla (A/36575) kirjeellä tukiohjelmasta "Subsidieregeling weegapparatuur en geautomatiseerde bemonsteringsapparatuur" (jäljempänä "SWB-ohjelma").

(2) Komissio ilmoitti Alankomaille 17 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (SG (2000)/D 103197) päätöksestään aloittaa kyseistä tukiohjelmaa koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseessä olevasta tukiohjelmasta.

(4) Komissio on toimittanut asianomaisilta saamansa huomautukset edelleen Alankomaille, jotta tämä voisi esittää niistä omat huomautuksensa. Nämä huomautukset saatiin 27 päivänä syyskuuta 2000 päivätyssä ja 2 päivänä lokakuuta 2000 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä (A/38015).

(5) Alankomaiden hallitus ilmoitti 10 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä (kirjattu saapuneeksi 14 päivänä elokuuta 2000 (A/36761)) ja 16 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä (kirjattu saapuneeksi 21 päivänä elokuuta 2000 (A/36855)) kirjeellä ohjelman muuttamisesta. Komissio pyysi lisätietoja 22 päivänä elokuuta (D/54357) ja 31 päivänä elokuuta 2000 (D/54472) päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden hallitus vastasi 27 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä ja 2 päivänä lokakuuta 2000 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä (A/38015).

II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUKIOHJELMASTA

(6) SWB-ohjelman tarkoituksena on kannustaa kuljetusyrityksiä hankkimaan punnituslaitteita ja automaattisia testauslaitteita, jotta lannan tarkkaa painoa ja koostumusta voitaisiin valvoa ja varmistaa, että ne ovat vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (jäljempänä "nitraattidirektiivi") säännösten mukaisia. Direktiivin täytäntöönpanoa varten luotu oikeusperusta Alankomaissa on 4 päivänä joulukuuta 1997 annettuja 16 päivänä maaliskuuta 1999 muutettu "Meststoffemvet" (lantalaki). Laissa säädetään, että 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen lannankuljetusyritysten on käytettävä automaattisia testaus- ja punnituslaitteita, kun ne tähän asti ovat voineet itse arvioida lannan painon ja koostumuksen.

(7) Ehdotetulla tukiohjelmalla Alankomaiden hallitus pyrkii kannustamaan lannankuljetusyrityksiä asentamaan vaaditut laitteet ennen kuin ne tulevat "Meststoffenwet"-lain nojalla pakollisiksi. Alkuperäisen, 27 päivänä heinäkuuta 1999 ilmoitetun ohjelman mukaan avustusten tuki-intensiteetti oli 35 prosenttia hankintakustannuksista. Tukea voitiin myöntää kaikille hakijayrityksille niiden koosta riippumatta. Muutetun ohjelman mukaan tuensaajat ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka täyttävät pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen(3) (jäljempänä "pk-yrityksiä koskevat suuntaviivat") 3.2 kohdan edellytykset.

(8) Jotta yritys saattoi hakea tukea SWB-ohjelmasta, sen oli asennettava laitteet ennen 15 päivää syyskuuta 1999. Hakemus valtiontuen saamiseksi oli jätettävä 6 päivän huhtikuuta ja 29 päivän huhtikuuta 1999 välisenä aikana. Tuki oli määrä maksaa viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2000. Lisäksi ohjelmassa määrätään, että tuki maksetaan vasta sen jälkeen, kun komissiolta on saatu hyväksyntä.

(9) Alankomaiden hallitus on budjetoinut tuelle 2,8 miljoonaa Alankomaiden guldenia (1270585 euroa), mikä mahdollistaa tuen noin 200 laitteistolle. Muutetussa SWB-ohjelmassa keskisuurten yritysten tuki-intensiteetti on 7,5 prosenttia ja pienten yritysten 15 prosenttia. Tukikelpoisia kustannuksia ovat punnituslaitteiden ja automaattisten testauslaitteiden hankinnasta aiheutuvat kustannukset. Kuljetusyritykset maksavat itse laitteiden asennuskustannukset.

(10) Komissio aloitti alun perin ilmoitettua tukiohjelmaa koskevan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, koska oli vakavia epäilyjä siitä, voitiinko SWB-ohjelmaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia; kumpikaan näistä kohdista ei näyttänyt olevan sovellettavissa. Komissio katsoi 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen osalta, että yksikään ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen(4) (jäljempänä "ympäristönsuojelutukia koskevat suuntaviivat") edellytyksistä ei täyttynyt. Ei ollut todisteita siitä, että investointituet johtaisivat laissa vaadittua huomattavasti korkeampaan ympäristönsuojelun tasoon, sillä "Meststoffenwet"-laki oli annettu nimenomaan nitraattidirektiivin saattamiseksi osaksi kansallista lakia. Lisäksi ehdotetut tuki-intensiteetit ylittivät ympäristönsuojelutukia koskevissa suuntaviivoissa määrätyt raja-arvot. Ei myöskään näyttänyt siltä, että pk-yrityksiä koskevia suuntaviivoja voitaisiin soveltaa, sillä tukiohjelman kannustava vaikutus näytti olevan keinotekoinen, tukea ei ollut tarkoitettu yksinomaan pienille ja keskisuurille yrityksille ja enimmäisintensiteetit ylittivät suuntaviivoissa vahvistetut määrät.

III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

(11) Saksan hallitus korosti, että se oli komission kanssa samaa mieltä SWB-ohjelman kilpailua vääristävästä vaikutuksesta. Alankomaiden lantalaissa säädetty velvollisuus vastaa nitraattidirektiiviä, joka kaikkien jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään. Saksan mukaan Alankomaiden rajan vieressä sijaitsevissa osavaltioissa, Nordrhein-Westfalenissa ja Niedersachsenissa, harjoitetaan intensiivistä karjankasvatusta. Koska alankomaalaiset yritykset kuljettavat lantaa Saksassa, ne kilpailevat saksalaisten yritysten kanssa. Tukemalla tiettyjä nitraattidirektiiviin perustuvia investointikustannuksia Alankomaiden toimenpide vääristää Saksan ja Alankomaiden välistä kilpailua. Lisäksi Saksan hallitus huomautti, että Alankomaiden viranomaisten hallinnollisen käytännön vuoksi tukea myönnetään ainoastaan yrityksille, joiden kotipaikka on Alankomaissa. Alankomaiden ulkopuolella sijaitsevat yritykset jäävät hakemusten erittäin lyhyen jättöajan vuoksi automaattisesti tuensaantimahdollisuuksien ulkopuolelle, mikä tarkoittaa muista jäsenvaltioista tulevien kilpailijoiden syrjimistä.

IV ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

(12) Alankomaiden hallitus ilmoitti alkuperäiseen tukiohjelmaan tehtävistä muutoksista, joiden mukaan keskisuurten yritysten tuki-intensiteetti on enintään 7,5 prosenttia ja pienten yritysten 15 prosenttia. Se korosti, että kannustava vaikutus muodostuu siitä, että tuella on tarkoitus kannustaa lannankuljetusyrityksiä hankkimaan automaattisia testaus- ja punnituslaitteita muutamia kuukausia ennen uusien lakisääteisten normien voimaantuloa, jotta taattaisiin nitraattidirektiivin asianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano Alankomaissa. Muutoin yritykset olisivat haluttomia asentamaan kyseisiä laitteita tai asentaisivat ne liian myöhään, jolloin asianmukaisesti varustettuja lannankuljetusajoneuvoja ei olisi riittävästi. Lisäksi Alankomaiden viranomaiset viittasivat siihen, että tuki ei ylitä 15:tä prosenttia, lannan kuljetusmatkat eivät yleensä ole pitkiä ja kielteinen vaikutus Saksan ja Alankomaiden väliseen kauppaan ei ole tuntuva. Tukiohjelmaa ei myöskään ole rajattu yrityksiin, joiden kotipaikka on Alankomaissa. Kaikki yritykset, jotka tarjoavat lannankuljetuspalveluja Alankomaissa, kuuluvat ohjelman piiriin. Lopuksi viranomaiset totesivat, että yksi saksalainen ja kolme belgialaista yritystä harjoittaa toimintaa Alankomaissa eikä niistä yksikään ole hakenut tukea.

V TUKIOHJELMAN ARVIOINTI

(13) Alankomaiden hallituksen ehdottamalla investointituella tuetaan punnitus- ja testauslaitteiden hankintaa, jotta nitraattidirektiivin säännöksiä noudatettaisiin. Siten ohjelma suosii kyseisiä yrityksiä. Vahvistamalla yritysten taloudellista asemaa tuki on omiaan vääristämään kilpailua EU:n sisämarkkinoilla, sillä lannankuljetusalalla toimivat alankomaalaiset yritykset kilpailevat muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien yritysten kanssa, jotka eivät saa tukia yhteisön tai kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen normien täyttämiseksi, koska vastaavanlaisia tukiohjelmia ei ole muissa jäsenvaltioissa. Näin ollen tuella on mahdollisesti kielteinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja se on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

(14) Sen jälkeen kun komission päätös menettelyn aloittamisesta oli julkaistu, Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat SWB-ohjelmaan tehtävistä muutoksista, joiden mukaan valtiontukea voidaan myöntää ainoastaan pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaisille pienille ja keskisuurille yrityksille.

(15) Tämän perusteella komissio on arvioinnissaan lähtenyt siitä, että SWB-ohjelman tavoitteena on ennen kaikkea kannustaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä hankkimaan punnituslaitteita ja automaattisia testauslaitteita lannan painon ja koostumuksen tarkkaa valvontaa varten nitraattidirektiivin noudattamisen varmistamiseksi. Karjanhoidon sivutuotteena syntyvää lantaa ei mainita EY:n perustamissopimuksen liitteessä I olevassa maataloustuotteiden luettelossa, minkä vuoksi yhteisön suuntaviivoja maatalousalan valtiontuesta(5) ei voida soveltaa.

(16) Suunniteltua tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana ainoastaan siinä tapauksessa, että jotain EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan tai 3 kohdan a-d alakohdan poikkeuksista voidaan soveltaa.

(17) Tukiohjelma ei ole luonteeltaan sosiaalinen, tukea ei myönnetä yksittäisille kuluttajille, sen tarkoituksena ei ole luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaaminen eikä kyse myöskään ole tuesta sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeusta ei voida myöskään soveltaa, koska tukiohjelmaa ei ole tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueella, jolla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai jolla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan osalta komissio katsoo, että tukiohjelmaa ei selvästikään ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan alueelliset perusteet eivät tule kysymykseen, sillä yritykset eivät sijaitse tukialueilla. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesta kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämisestä ei myöskään ole kyse. Alankomaiden viranomaiset eivät ole yrittäneetkään perustella tukiohjelmaa näillä perusteilla.

(18) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ensimmäisenä mainitun tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämisen osalta komissio käytti arviointinsa perustana sitä, että Alankomaiden viranomaisten antamien tietojen mukaan SWB-ohjelman tavoitteena on ennen kaikkea kannustaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä hankkimaan punnituslaitteita ja automaattisia testauslaitteita lannan painon ja koostumuksen tarkkaa valvontaa varten nitraattidirektiivin noudattamisen varmistamiseksi.

Tässä yhteydessä on muistutettava, että kansallisesta lantapankista (julkinen säätiö, joka huolehtii lannan ympäristöystävällistä käsittelystä) 11 päivänä maaliskuuta 1992 tekemässään päätöksessä(6) komissio nimenomaisesti kielsi toimintatuen muuttuvien kustannusten kuten kuljetus-, varastointi- ja jakelukustannusten kattamiseen lannankäsittelyhankkeissa. Lisäksi komissio vahvisti lannankäsittelyhankkeista tekemässään päätöksessä(7) kielteisen kantansa lisätukien myöntämiseen lannankäsittelyyn Alankomaissa.

(19) Komissio tutki tukiohjelmaa ensin pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen perusteella. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta soveltaen ja pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen perusteella kyseinen hanke ei seuraavista syistä sovellu yhteismarkkinoille.

(20) Pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen 4.1 kohdan yleisten periaatteiden mukaan poikkeusta sovelletaan ainoastaan silloin, kun valtiontuki on kannustavaa; tuki ei saa olla toimintatukea ja sen on oltava tarpeellista sellaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, joita ei pelkillä markkinavoimilla saavutettaisi. Alankomaiden hallitus korosti, että tukiohjelman tavoitteena on kannustaa lannankuljetusyrityksiä hankkimaan automaattisia testaus- ja punnituslaitteita joitakin kuukausia ennen lakisääteistä velvollisuutta ja siten varmistaa nitraattidirektiivin asianmukainen saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpano Alankomaissa. Kyse on kuitenkin keinotekoisesta kannustimesta, sillä kaikkien tällä markkinasegmentillä lannankuljetuspalveluja tarjoavien yritysten on Alankomaiden lakisääteisten normien vuoksi asennettava uudet laitteet käytännöllisesti katsoen samana ajankohtana kuin SWB-ohjelman perusteella. Sen vuoksi toimenpide ei ole välttämätön eikä sillä ole pk-yrityksiä koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettua kannustavaa vaikutusta.

(21) Lisäksi toimenpiteen on oltava oikeasuhteinen, eli sillä on oltava myönteisiä vaikutuksia, jotka ylittävät tuella kilpailuun ja kauppaan olevat haitalliset vaikutukset. Alankomaiden hallituksen mielestä toimenpiteellä on se myönteinen vaikutus, että se kannustaa lannankuljetusyrityksiä asentamaan lain edellyttämät laitteet. Muussa tapauksessa yritykset olisivat haluttomia asentamaan kyseisiä laitteita tai asentaisivat ne liian myöhään, jolloin asianmukaisesti varustettuja lannankuljetusajoneuvoja ei olisi riittävästi. Komissio katsoo myös, että tuen tavoitteena ei ole pienentää niitä haittoja, joita pienillä ja keskisuurilla yrityksillä yleensä on esimerkiksi pääoman ja luottojen saannissa tiedonpuutteen, pääomamarkkinoiden riskejä karttavan luonteen ja rajoitettujen takuumahdollisuuksiensa vuoksi. Toimenpiteen ainoana vaikutuksena on pienentää kustannuksia, jotka alankomaalaisten yritysten olisi tavallisesti kannettava noudattaakseen harmonisoituun yhteisön lainsäädäntöön perustuvia normeja. Näin ollen alankomaalaiset lannankuljetusyritykset hyötyvät siitä, että ne välttyvät osalta uusien laitteiden edellyttämistä investointikustannuksista, kun muissa jäsenvaltioissa lantaa kuljettavien kilpailijoiden puolestaan on maksettava kaikki kustannukset itse. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tukea ei voida pitää oikeasuhteisena, sillä haitalliset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan ylittävät myönteiset vaikutukset, jotka ovat keinotekoisia, koska tukiohjelmalla otetaan käyttöön normit, jotka olisivat muutoinkin koskeneet lannankuljetusyrityksiä 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen.

(22) Tukiohjelmaa ei näin ollen voida hyväksyä pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen perusteella.

(23) Tämän jälkeen komissio tutki, onko toimenpide yhdenmukainen ympäristönsuojelutukia koskevien suuntaviivojen kanssa. Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä toimenpiteen yhdenmukaisuutta ympäristönsuojelutukia koskevien suuntaviivojen kanssa, ja se katsoo kannustavan vaikutuksen olevan keinotekoinen (ks. 20 kohta). "Meststoffenwet"-lain voimaantulosta alkaen lannankuljetusyritysten velvollisuutena on ollut mitata tarkkaan lannan paino ja koostumus. Tukiohjelman tavoitteena on kannustaa hankkimaan asianmukaiset laitteet näiden tietojen tarkan rekisteröinnin varmistamiseksi. Kyse on siis investoinneista uusien laitteiden ostoon eikä olemassa olevien laitteiden korvaamiseen. Suuntaviivojen 3.2.3 kohdan A kohdan mukaan komissio ei voi hyväksyä tukia sellaisten investointikustannusten kattamiseen, jotka eivät ylitä vanhojen laitteiden mukauttamisesta aiheutuvia kustannuksia.

(24) Ympäristönsuojelutukia koskevien suuntaviivojen 3.2.3 kohdan B kohtaa ei voida myöskään soveltaa, sillä uusiin laitteisiin liittyville investoinneille myönnettävillä tuilla ei ole tarkoitus kannustaa yrityksiä ylittämään lakisääteiset normit, vaan ainoastaan täyttämään ne.

(25) Tämän vuoksi tukiohjelmaa ei voida hyväksyä ympäristönsuojelutukia koskevien suuntaviivojen perusteella.

VI PÄÄTELMÄT

(26) Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että yhtäkään pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen 4.1 kohdan periaatteista, jotka ovat toimenpiteen kannustava vaikutus, tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus, ei täytetä. Kyse ei ole pk-yrityksiä koskevien suuntaviivojen mukaisesta investointituesta eikä tuen tavoitteena ole kannustaa yrityksiä ylittämään lakisääteisiä normeja ympäristönsuojelutukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Koska kyseessä oleva toimenpide ei noudata pk-yrityksiä eikä ympäristönsuojelutukia koskevia suuntaviivoja, ei sen myöskään voida katsoa edistävän taloudellisen toiminnan kehitystä vaikuttamatta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan tavalla, joka on ristiriidassa yhteisen edun kanssa. Koska EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta ei tässä tapauksessa voida soveltaa, kuuluu tapaus EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan kiellon soveltamisalaan,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Alankomaiden kuningaskunta aikoo myöntää pienille ja keskisuurille yrityksille ja joka on suuruudeltaan 1270585 euroa, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Tämän vuoksi tukea ei saa myöntää.

2 artikla

Alankomaiden kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen täytäntöönpanemiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 2000.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL C 175, 24.6.2000, s. 6.

(2) Ks. alaviite 1.

(3) EYVL C 213, 23.7.1996, s. 4.

(4) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3.

(5) EYVL C 28, 1.2.2000, s. 2.

(6) EYVL L 170, 25.6.1992, s. 34.

(7) Tukiohjelma N:o C 17/90, EYVL C 82, 27.3.1991, s. 3.