1999/793/EY: Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskevasta Luxemburgin hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/3) (ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)



Virallinen lehti nro L 319 , 11/12/1999 s. 0012 - 0017



KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskevasta Luxemburgin hakemuksesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 1551/3) (ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (1999/793/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/92/EY(1) ja erityisesti sen 24 artiklan, on ilmoittanut jäsenvaltioille Luxemburgin tekemästä hakemuksesta, joka perustuu direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 kohtaan, sekä katsoo seuraavaa: I TAUSTAA 1. Menettely 1) Luxemburgin energiaministeriö ilmoitti komissiolle 13. helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskevasta hakemuksesta. 2) Ministeriö toimitti komissiolle lisätietoja 20. lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. 3) Ministeriön ja komission yksiköiden välillä järjestettiin kokous 15. joulukuuta 1998. 2. Luxemburgin sähköala ja direktiivin 96/92/EY täytäntöönpano 4) Luxemburg ei ole vielä pannut täytäntöön direktiiviä 96/92/EY. 16. joulukuuta 1998 tehdyssä lakiehdotuksessa säädetään kolmansien osapuolten säännellystä pääsystä verkkoon. Pääsy verkkoon myönnetään loppukäyttäjille, joiden vuosikulutus ylittää 100 GWh eli noin 45 % maan kokonaiskulutuksesta. 5) Luxemburgin sähkönjakelumarkkinat jakautuvat Cegedel-yhtiön ja Sotel- yhtiön kesken. Cegedel on suurimmaksi osaksi julkisessa omistuksessa ja sen osuus maan sähkönjakelusta on 70 %. Sotel puolestaan on raskaan teollisuuden omistama yhtiö, joka vastaa sähköntoimituksista kyseisille teollisuusyrityksille ja rautateille, joiden osuus maan sähkönkulutuksesta on 30 %. Vuodesta 1927 Cegedel-yhtiöllä on ollut toimilupa sähkön jakeluun ja toimittamiseen yksinoikeudella julkiselle sektorille. Cegedel hallinnoi myös siirtoverkkoa ja tuo 92,8 % sähköstään Saksasta RWE-yhtiön kanssa tehdyn pitkäaikaisen sopimuksen perusteella. Loput 7 % ostetaan pieniltä yksityisiltä tai julkisilta tuottajilta, ja tämä osuus on peräisin lähinnä vesivoimaloista tai lämmön ja sähkön yhteistuotannosta. 3. Luxemburgin hallituksen ilmoittama siirtymäkausijärjestely 6) Luxemburgin ilmoitukseen sisältyy useita seikkoja, joiden yhteydessä viitataan joko direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 tai 3 kohtaan. 3.1 Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 kohta 7) Luxemburg katsoo, että Cegedel- ja RWE-yhtiöiden välistä sähköntoimitussopimusta (varsinaiset sopimuspuolet ovat Luxemburgin valtio, Société Électrique de l'Our SA ja RWE AG), joka tehtiin alun perin 30. huhtikuuta 1963, jota on muutettu useaan otteeseen ja jonka voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2000, on pidettävä direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna sitoumuksena. Sopimukseen sisältyy yksinoikeudella tapahtuvia toimituksia koskeva lauseke RWE-yhtiön eduksi. Cegedel toimittaa sähköä suurille teollisille käyttäjille, joiden vuosikulutus ylittää 100 GWh ja joita pidetään direktiivissä 96/92/EY tarkoitettuina vaatimukset täyttävinä asiakkaina 19. helmikuuta 1999 alkaen. Jos nämä vaatimukset täyttävät asiakkaat valitsevat jonkin muun toimittajan kuin Cegedel-yhtiön, RWE saattaisi muuttaa nykyisin Cegedel-yhtiöltä perimiään hintoja. Cegedel-yhtiön aseman suojaamiseksi Luxemburgin hallitus hakee lupaa siirtymäkausijärjestelylle, joka ulottuisi 31. joulukuuta 2000 asti, jolloin sähköntoimitussopimuksen voimassaolo päättyy. Ilmoituksessa ei esitetä siirtymäkausijärjestelyyn sisältyvien toimenpiteiden yksityiskohtia. 3.2 Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohta 8) Ottaen huomioon Luxemburgin verkon pienen koon ja sen, että direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohdassa nimenomaisesti mainitaan Luxemburg, maan hallitus pyytää a) poikkeusta direktiivin 96/92/EY 14 artiklan 3 kohdasta, jossa säädetään seuraavaa: "Niiden on sisällytettävä tilinpäätöksen liitetietoihin tase ja tuloslaskelma kustakin liiketoiminnasta". Luxemburg pyytää, ettei kunkin liiketoiminnan (tuotannon, voimansiirron, jakelun ja sähköön liittymättömän toiminnan) tasetta ja tuloslaskelmaa tarvitsisi esittää julkaistavan vuosittaisen tilinpäätöksen liitteenä, vaan ainoastaan sisäisessä tilinpäätöksessä; b) rajoittavaa tulkintaa direktiivin 96/92/EY 20 artiklan 1 kohdasta, jossa annetaan seuraava mahdollisuus: "i) itsenäiset tuottajat ja omavaraiset tuottajat voivat neuvotella verkkoon pääsystä toimittaakseen sähköä yhteenliitetyn verkon kautta samassa tai toisessa jäsenvaltiossa sijaitseville omille laitoksilleen ja tytäryhtiöilleen". Luxemburg pyytää ensinnäkin, että tytäryhtiöiden määritelmän perustana käytettäisiin neuvoston direktiiviä 83/349/ETY(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 90/605/ETY(3), jonka mukaan emoyhtiön tulee omistaa tytäryhtiöstä vähintään 50 %. Toiseksi Luxemburg pyytää, että verkkoonpääsyoikeus rajoitettaisiin tapauksiin, joissa omavaraisen tuottajan sähköntuotanto on ylijäämäistä ja laitosten sekä tytäryhtiöiden hankinnat rajoittuvat tähän ylijäämätuotantoon. II OIKEUDELLINEN ANALYYSI 1. Oikeusperusta: Direktiivin 96/92/EY 24 artikla 9) Luxemburgin hallitus on ilmoittanut hakemuksesta direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaisesti. Ilmoituksessa on kaksi osaa, joita tarkastellaan erikseen: - 24 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisia siirtymäkausijärjestelyjä koskeva hakemus - hakemus pieniä erillisiä verkkoja koskeviksi poikkeuksiksi 24 artiklan 3 kohdan perusteella. 2. Sähköntoimitussopimusta koskevat siirtymäkausijärjestelyt 2.1 Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimukset 10) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklassa todetaan seuraavaa: "1. Jäsenvaltiot, joissa ennen tämän direktiivin voimaantuloa annettuja sitoumuksia tai toimintaa koskevia takeita ei voida täyttää tämän direktiivin säännösten vuoksi, voivat hakea siirtymäkausijärjestelyitä, jotka komissio voi myöntää niille ottaen huomioon muun muassa asianomaisen verkon koon, verkon yhteenliittymisasteen ja sen sähköteollisuuden rakenteen. Komissio ilmoittaa ennen päätöstään jäsenvaltioille näistä hakemuksista luottamuksellisuutta noudattaen. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Siirtymäkausijärjestelyt ovat voimassa rajoitetun ajan, ja ne on sidottava 1 kohdassa tarkoitettujen sitoumusten tai takeiden voimassaoloon. Siirtymäkausijärjestelyihin voi kuulua poikkeuksia tämän direktiivin IV, VI ja VII luvusta. Siirtymäkausijärjestelyitä koskevista hakemuksista on ilmoitettava komissiolle vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta." 11) Tarkasteltaessa asiaa EY:n perustamissopimuksen valossa tilanne on siis se, että direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 ja 2 kohta edellyttävät, että komissio tarkastelee siirtymäkausijärjestelyhakemuksia käsitellessään seuraavia seikkoja: A. Sitoumuksiin ja toimintaa koskeviin takeisiin liittyvät vaatimukset 1) Sitoumusten tai toimintaa koskevien takeiden olemassaolo on todistettava. 2) Sitoumukset tai toimintaa koskevat takeet on oltava annettu ennen 20. päivää helmikuuta 1997. 3) On osoitettava, että direktiivin voimaantulon ja toisaalta sen, ettei sitoumusta kyetä täyttämään, välillä vallitsee syy-yhteys. B. Kyseisten tavoitteitten saavuttamiseksi ehdotettuihin toimiin liittyvät vaatimukset 1) Siirtymäkausijärjestelyn sisältämien toimenpiteiden on kuuluttava direktiivin IV, VI ja VII luvusta tehtävien poikkeusten piiriin. 2) Siirtymäkausijärjestelyjen voimassaoloajan on oltava rajoitettu, ja se on sidottava kyseisten sitoumusten tai toimintaa koskevien takeiden voimassaoloon. 3) Siirtymäkausijärjestelmään sisältyvien toimenpiteiden on oltava sellaisia, että kauppaa ja kilpailua rajoitetaan ainoastaan sen verran kuin oikeuettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta on perustellusti välttämätöntä. Tehdessään näitä seikkoja koskevia päätöksiä komission on otettava huomioon muun muassa asianomaisen verkon koko, verkon yhteenliittymisaste ja jäsenvaltion sähköteollisuuden rakenne. 2.2 Luxemburgin siirtymäkausijärjestelyn arviointi A. Sitoumuksiin ja toimintaa koskeviin takeisiin liittyvät vaatimukset 12) Luxemburg on liittänyt ilmoitukseensa jäljennöksen kyseisestä sähköntoimitussopimuksesta. Sopimuspuolia ovat ostajina Luxemburgin valtio, jota edustaa Cegedel, ja myyjinä RWE AG sekä SEO SA, jonka kotipaikka on Luxemburgissa. Alun perin vuonna 1963 tehtyä sopimusta on jatkettu ja muutettu useaan otteeseen. 22. lokakuuta 1990 allekirjoitettiin lisäsopimus, jonka 6 lausekkeessa vahvistetaan sopimuksen uudeksi päättymispäiväksi 31. joulukuuta 2000. 13) Näiden seikkojen valossa komissio katsoo, että A kohdan vaatimukset 1 ja 2 täyttyvät tässä tapauksessa. 14) A kohdan vaatimuksen 3 osalta jäsenvaltion tulee osoittaa vakuuttavasti, että kyseinen sitoumus aiheuttaisi selviä hukkakustannuksia direktiivin täytäntöönpanon seurauksena, jolloin sitoumuksista vastaava osapuoli joutuisi tilanteeseen, jossa sen olisi käytännössä tai taloudellisesti mahdotonta noudattaa kyseisiä sitoumuksia. Tällainen olisi tilanne, jos sähköntoimitussopimus olisi luonteeltaan "ota tai maksa" -tyyppinen eli jos siinä velvoitettaisiin ostajaa maksamaan tietty kiinteä määrä riippumatta siitä, pystyykö tämä myymään kyseisen määrän edelleen ostohinnan kattavaan hintaan. Tällaisessa tapauksessa voi esiintyä hukkakustannuksia, ja jos ne muodostavat kohtuuttoman rasitteen, siirtymäkausijärjestelyn soveltaminen voi olla perusteltua. 15) Nyt kyseessä oleva sopimus ei kuitenkaan sisällä "ota tai maksa" -ehtoja eikä ostajaa sidota pitkäaikaisella velvoitteella ostamaan tiettyä vähimmäismäärää sähköä. Sopimus on joustava, sillä tosiasiallisesti ostetun tai kulutetun sähkön määrä (kilowattitunteina) määritetään jälkikäteen. Samoin kapasiteettimaksujen (MW) osalta sopimus joustaa sen suhteen, että maksuja voidaan mukauttaa varsin lyhyenkin määräajan kuluessa. Pääsääntoisesti hinnat on indeksoitu niin, että otetaan huomioon hiilen hinta ja työvoimakustannukset. Lisäksi sopimuksen lausekkeessa 9.2 määrätään nimenomaisesti molempien sopimuspuolten oikeudesta vaatia sopimuksen neuvottelemista uusiksi, jos taloudellinen tilanne muuttuu huomattavasti. 16) Jos vaatimukset täyttävät asiakkaat, jotka nykyisin hankkivat sähkönsä Cegedel-yhtiöltä, vaihtaisivat toimittajaa, Cegedel voisi mukauttaa RWE-yhtiöltä tekemiään hankintoja. Ei ole siis mitään vaaraa, että Cegedel joutuisi ostamaan RWE:ltä sähköä, jota se ei pystyisi myymään asiakkailleen. 17) On totta, että joidenkin asiakkaiden menettäminen voisi johtaa Cegedel-yhtiön markkinaosuuden pienenemiseen. Siitä voi seurata myös voittomarginaalin pieneneminen, koska yleiskustannusten määrä on kiinteä tai koska yhtiö menettää RWE:n antamat määräalennukset. Tämä on kuitenkin normaali liiketoimintaan liittyvä riski, joka aiheutuu direktiivillä 96/92/EY luodusta kilpailutilanteesta, mutta ei hukkakustannuksista, joiden vuoksi voitaisiin soveltaa direktiivin 24 artiklaa. 18) Luxemburgin hallitus vetoaa sähköntoimitussopimuksen yksinoikeutta koskevaan ehtoon. RWE:llä on yksinoikeus toimittaa sähköä Luxemburgin julkiseen jakeluverkkoon lukuun ottamatta Cegedel-yhtiön omavaraisesti vesivoiman avulla tuottamaa tai PCCH:n tuottamaa sähköä sekä pientä ylijäämää teollisuuden omasta tuotannosta peräisin olevaa sähköä. 19) On syytä tehdä selvä ero yksinoikeuslausekkeen ja edempänä kuvatun "ota tai maksa" -lausekkeen välillä. Ainoastaan ota tai maksa -ehto voi johtaa direktiivin 24 artiklan piiriin kuuluvien hukkakustannusten syntymiseen. Vaikka yksinoikeuslauseke vähentäisi Cegedel-yhtiön toimittajien valinnanvaraa, kyseessä ei olisi sellainen sitoumus, jota olisi mahdoton täyttää siinäkään tapauksessa, että Cegedel menettäisi vaatimukset täyttäviä asiakkaita. Se että RWE-yhtiöltä ostetun sähkön määrä saattaa vähentyä, ei ole ristiriidassa yksinoikeuslausekkeen kanssa. 20) Tällä päätöksellä ei kuitenkaan rajoiteta kyseisen lausekkeen tai muiden samantyyppisten yksinoikeuslausekkeiden soveltamista yhdessä kilpailua koskevien EY:n perustamissopimuksen sääntöjen kanssa, erityisesti direktiivillä 96/92/EY toteutetun sähkömarkkinoiden vapauttamisen jälkeen. Tällä päätöksellä ei myöskään oteta kantaa siihen kysymykseen, voiko jakeluyhtiöiden (Cegedel) oikeus toimia vaatimukset täyttävän asiakkaan ominaisuudessa vaatimukset täyttävien asiakkaiden niiden verkossa kuluttaman sähkömäärän osalta, mistä säädetään direktiivin 96/92/EY 19 artiklan 3 kohdassa, olla ristiriidassa yksinoikeuslausekkeen kanssa. 21) Päätelmänä komissio katsoo, että nyt tarkasteltava sopimus ei ole omiaan aiheuttamaan hukkakustannuksia Cegedel-yhtiölle, koska Cegedel voi mukauttaa hankintojensa määrän vastaamaan asiakkailleen todellisuudessa myymänsä sähkön määrää. Ei siis ole aukottomasti osoitettu, että direktiivin 96/92/EY voimaantulo voisi estää Cegedeliä täyttämästä sitoumuksiaan direktiivin 24 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. B. Kyseisten tavoitteitten saavuttamiseksi ehdotettuihin toimiin liittyvät vaatimukset 22) Ilmoituksessa haetaan siirtymäkausijärjestelyä 31. joulukuuta 2000 asti. Siinä ei kuitenkaan esitetä yksityiskohtaisesti järjestelyyn kuuluvia toimenpiteitä. Ilmoitukseen ei myöskään ole liitetty pyyntöä saada poiketa tietyistä direktiivin 96/92/EY IV, VI ja VII luvun säännöksistä. 23) Koska edellä esitetyn päätelmän mukaan siirtymäkausijärjestely ei vastaa A kohdan vaatimusta 3 direktiivin 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ei ole tarpeen analysoida muita sitä koskevia vaatimuksia. 24) Ilmoituksessa ei täsmennetä, aikooko Luxemburg maksaa taloudellisia korvauksia asianomaisille sähköyhtiöille. Jos tällainen tukijärjestely olisi suunnitteilla, siitä pitäisi tehdä EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklassa tarkoitettu ilmoitus. 3. Luxemburgin verkon pieneen kokoon perustuvat poikkeukset 3.1 Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohdan säännökset 25) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa: "Jäsenvaltiot, jotka voivat osoittaa direktiivin voimaantulon jälkeen, että niiden pienten erillisten verkkojen toiminnassa on huomattavia vaikeuksia, voivat pyytää, että IV, V, VI ja VII luvun asiaankuuluvista säännöksistä myönnetään poikkeuksia, jotka komissio voi niille myöntää. Komissio ilmoittaa ennen päätöstään jäsenvaltioille näistä hakemuksista luottamuksellisuutta noudattaen. Päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tätä kohtaa sovelletaan myös Luxemburgiin." 26) Tämän säännöksen mukaisesti komission tulee ottaa huomioon seuraavat tekijät tarkastellessaan tällaista hakemusta siirtymäkausijärjestelyksi: 1) Direktiivin säännöstä sovelletaan periaatteessa ainoastaan erillisiin verkkoihin. Direktiivin 2 artiklan 23 kohdan mukaan "pienellä erillisellä verkolla" tarkoitetaan mitä tahansa verkkoa, jossa kulutus on alle 2500 "gigawattituntia vuonna 1996 ja jossa alle 5 prosenttia vuosikulutuksesta on peräisin yhteenliitetystä verkosta". Luxemburg mainitaan nimenomaisena poikkeuksena. 2) Siirtymäkausijärjestelyn toimenpiteiden tulee muodostaa poikkeus direktiivin IV, VI ja VII luvusta. 3) Jäsenvaltioiden on todistettava direktiivin voimaantulon jälkeen, että niiden pienten erillisten verkkojen toiminnalle aiheutuu merkittäviä ongelmia. 4) Päätöksessään kustakin hakemuksesta komissio soveltaa suhteellisuuskriteeriä ja valvoo, että oikeutettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ehdotettu menetelmä rajoittaa kauppaa ja kilpailua mahdollisimman vähän. 3.2 Haettujen poikkeusten arviointi 3.2.1 Luxemburgin erityistilanne 27) Luxemburgin tapauksessa ei ole tarpeen ratkaista, onko kyse direktiivin 96/92/EY 2 artiklan 23 kohdassa määritellystä pienestä erillisestä verkosta, koska kyseisen direktiivin 24 artiklan 3 kohdassa mainitaan nimenomaisesti, että sitä sovelletaan Luxemburgiin. 3.2.2 Poikkeus direktiivin 96/92/EY 14 artiklasta 28) Direktiivin 96/92/EY 14 artiklan 3 kohdan toisessa virkkeessä säädetään: "Niiden [integroituneiden sähkölaitosyritysten] on sisällytettävä tilinpäätöksen liitetietoihin tase ja tuloslaskelma kustakin liiketoiminnasta." 29) Luxemburg pyytää, ettei kunkin liiketoiminnan (tuotannon, voimansiirron, jakelun ja sähköön liittymättömän toiminnan) tasetta ja tuloslaskelmaa tarvitsisi esittää julkaistavan vuosittaisen tilinpäätöksen liitteenä, vaan ainoastaan sisäisessä tilinpäätöksessä. 30) Luxemburg esittää pyynnölle kaksi perustelua: Ensinnäkin Cegedel-yhtiön verkon ja erityisesti sen siirtoverkon pienen koon vuoksi erillisten tuloslaskelmien julkaiseminen siirto- ja jakelutoiminnan osalta muodostaisi turhan hallinnollisen rasitteen. Toiseksi, koska Cegedel hankkii sähkönsä 90-prosenttisesti yhdeltä toimittajalta RWE-yhtiön kanssa tehdyn sähköntuontisopimuksen perusteella, olisi syytä välttää julkistamasta sopimukseen sisältyviä sähköntoimituskustannuksia. Cegedel-yhtiön neuvotteluasema sen kilpailijoihin nähden voisi kärsiä tästä, koska kilpailijoiden tarvitsee julkistaa vain kaikilta eri toimittajilta hankkimansa sähkön keskikustannukset. Kolmantena perusteena on, että koska kaikki sähköön liittymättömät toiminnot on jo erotettu Cegedel-yhtiön tuloslaskelmista erillisen yhtiön alaisuuteen, Cegedel-yhtiön ei tarvitsisi julkaista erillisiä tuloslaskelmia. 31) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut huomattavat vaikeudet liittyvät kahteen eri tekijään. 32) Ensimmäinen tekijä liittyy Cegedel-yhtiölle aiheutuvaan hallinnolliseen rasitteeseen, jos yhtiö joutuisi julkaisemaan erilliset tuloslaskelmat. Direktiivin 96/92/EY 14 artiklassa säädettyä julkaisemisvelvoitetta ei kuitenkaan sovelleta täydellisiin tuloslaskelmiin vaan ainoastaan taseeseen ja vuositulokseen. Joka tapauksessa on julkaistava yleinen vuosittainen tilinpäätös. Samoin joka tapauksessa on erotettava juokseva sisäinen tilinpito. Tämä on epäilemättä suurin hallinnollinen rasite, joka sähköyhtiöihin kohdistuu. Yksinkertainen toimitus, jolla eri liiketoimien tase ja vastaavat tulokset lisätään vuosittaisten tilinpäätösten - jotka on julkaistava joka tapauksessa - liitteeksi, ei aiheuttane merkittävää hallinnollista lisärasitetta. 33) Toinen mainittu tekijä on kilpailijoihin nähden aiheutuva haitta, jos Cegedel joutuisi paljastamaan RWE-yhtiöltä hankkimansa sähkön kustannukset. 34) Olettaen, että Luxemburgin on perusteltua pyrkiä pitämään toimituskustannukset salaisina, on syytä määrittää, ovatko ehdotetut toimenpiteet tavoitteen saavuttamisen kannalta kauppaa ja kilpailua mahdollisimman vähän rajoittavia. 35) Tuotanto-, siirto- ja jakelutoimintojen erottamisen, joka toteutetaan tuloslaskelmien avoimella eriyttämisellä ja johon liittyy siirtoverkko-operaattorin toimintojen erottaminen, mistä säädetään direktiivin 96/92/EY 7 artiklan 6 kohdassa, yhtenä päätarkoituksena on taata syrjimätön pääsy siirto- ja jakeluverkkoon ja mahdollistaa kolmansilta osapuolilta perittyjen siirtotariffien laskeminen ja asianmukainen tarkastaminen. 36) Siirtoverkko ja sen kustannusten avoimuus ovat keskeisessä asemassa sähkön sisämarkkinoiden toiminnassa, erityisesti koska siirtoverkkoa käytetään jäsenvaltioiden väliseen sähkön kauttakulkuun ja kauppaan. 37) Niiden neljän toiminnon - tuotannon, voimansiirron, jakelun ja sähköön liittymättömien toimintojen - joukossa, joita koskevat tuloslaskelmat on erotettava, voimansiirtotoimintojen avoimuuden merkitys on keskeinen. 38) Komissio katsoo, että ainakin voimansiirtotoimintojen tase ja vuosittainen tuloslaskelma on julkaistava yleisen tilinpäätöksen liitteenä. Erillinen maininta tuotanto- ja jakelutoimintojen taseesta ja tuloksesta voidaan sen sijaan jättää julkaisematta tietyksi rajoitetuksi ajaksi, jotta Luxemburg voisi suojata hallitsevaan toimitussopimukseen sisältyviä kustannustietoja. Tavoitteen saavuttaminen ei vaikeudu, vaikka kaikista toiminnoista siirtotoimintoja lukuun ottamatta julkaistaisiin yhteinen tase ja tuloslaskelma. 39) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohdasta tehtävien poikkeusten hakemiselle ei ole asetettu määräaikaa, joten tuntuisi kohtuulliselta hyväksyä poikkeuksen voimassaolo 31. joulukuuta 2001 asti. Luxemburgin hallituksella on mahdollisuus hakea tarvittaessa jatkoa poikkeukselle. 40) Vaatimusten 2), 3) ja 4) arvioinnin suhteen todetaan seuraavaa: 1) Hakemuksen kohteena oleva toimenpide muodostaa poikkeuksen direktiivin VI luvusta. 2) Komissio myöntää, että hallitsevaan toimitussopimukseen sisältyvien kustannusten paljastaminen aiheuttaisi Cegedel-yhtiön kilpailuaseman kannalta huomattavia vaikeuksia direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla. 3) Näiden erityisten toimituskustannusten salassapitotavoite katsotaan perustelluksi. Luxemburgin tulee kuitenkin soveltaa tavoitteen saavuttamisen kannalta kauppaa ja kilpailua mahdollisimman vähän rajoittavia toimenpiteitä. Kun otetaan huomioon voimansiirtotoimintojen avoimuuden merkitys sähkön sisämarkkinoilla, on syytä säilyttää velvoite, jonka mukaan siirtotoimintojen tase ja tuloslaskelma on julkaistava. 3.2.3 Direktiivin 96/92/EY 20 artiklan tulkinta 41) Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukaisessa Luxemburgin hakemuksessa ei esitetä tämän kohdan osalta täsmällistä pyyntöä siirtymäkausijärjestelyn tai poikkeuksen hyväksymiseksi. Kyse on pikemmin tulkintaa koskevasta pyynnöstä eikä direktiivin 24 artiklan 3 kohtaan perustuvasta poikkeushakemuksesta. Näin ollen sitä ei voida sisällyttää direktiivin 24 artiklan mukaiseen komission päätökseen. 4. Päätelmät 42) Luxemburgin ilmoittama direktiivin 96/92/EY 24 artiklan mukainen hakemus painottuu kolmeen osatekijään: 43) Sähköntoimitussopimukseen perustuvan siirtymäkausijärjestelyn osalta komission päätelmänä on, ettei ole riittävän hyvin osoitettu, että direktiivin voimaantulo voisi vaarantaa Cegedel-yhtiön sitoumusten täyttämisen direktiivin 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Ilmoitukseen ei myöskään sisälly konkreettisia toimenpiteitä. Näin ollen siirtymäkausijärjestelyä ei hyväksytä. 44) Direktiivin 96/92/EY 14 artiklan 3 kohdasta 24 artiklan 3 kohdan perusteella tehtävän poikkeuksen komissio hyväksyy siltä osin, että Luxemburgin sallitaan jättää julkaisematta Cegedel-yhtiön tuotanto- ja jakelutoimintojen erilliset taseet ja tuloslaskelmat 31. joulukuuta 2001 asti. Sen sijaan voimansiirtotoimintojen erillisen taseen ja tuloslaskelman julkaisemisvelvoite pidetään voimassa. 45) Kolmanneksi ilmoitukseen sisältyy direktiivin 96/92/EY 20 artiklan tulkintaa koskeva pyyntö, jota on syytä tarkastella erillään tästä päätöksestä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Tämä päätös koskee seuraavia Luxemburgin hakemuksia, jotka on ilmoitettu komissiolle 13 päivänä helmikuuta 1998 ja 20 päivänä lokakuuta 1998 päivätyillä kirjeillä: - direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaista siirtymäkausijärjestelyä koskeva hakemus; - direktiivin 96/92/EY 14 artiklan 3 kohdasta 24 artiklan 3 kohdan perusteella tehtävää poikkeusta koskeva hakemus. 2 artikla Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla ei voida myöntää siirtymäkausijärjestelyä, jonka perusteena olisi Luxemburgin valtion, Société Électrique de l'Our SA -yhtiön ja RWE AG -yhtiön välillä 30 päivänä huhtikuuta 1963 tehty ja 22 päivänä lokakuuta 1990 muutettu sopimus. 3 artikla Direktiivin 96/92/EY 24 artiklan 3 kohdan nojalla myönnetään poikkeus direktiivin 14 artiklan 3 kohdasta siltä osin, että Luxemburgin sallitaan olla soveltamatta 31 päivään joulukuuta 2001 asti Cegedel-yhtiön velvoitetta, jonka mukaan tuotanto- ja jakelutoimintojen erilliset taseet ja tuloslaskelmat on julkaistava vuosittaisen tilinpäätöksen liitteenä. Luxemburgin tulee kuitenkin julkaista Cegedel-yhtiön voimansiirtotoimintaa koskeva erillinen tase ja tuloslaskelma. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Luxemburgin suurherttuakunnalle. Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Christos PAPOUTSIS Komission jäsen (1) EYVL L 27, 30.1.1997, s. 20. (2) EYVL L 193, 18.7.1983, s.1. (3) EYVL L 317, 16.11.1990, s. 60.