EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2021/1056,

annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021,

oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan kolmannen kohdan ja 322 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnot (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Unionin koheesiopolitiikkaa koskevalla sääntelykehyksellä vuosiksi 2021–2027 seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa edistetään unionin sitoumuksia panna täytäntöön ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytty Pariisin ilmastosopimus (5), jäljempänä ’Pariisin sopimus’, jolla pyritään rajaamaan maapallon keskilämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen suhteessa esiteolliseen aikaan, ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet keskittämällä unionin rahoitus vihreisiin tavoitteisiin. Tällä asetuksella olisi pantava täytäntöön yksi prioriteeteista, joka esitetään 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” ja se muodostaa osan Kestävä Eurooppa -investointiohjelmaa, josta myönnetään oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin nojalla koheesiopolitiikan puitteissa kohdennettua rahoitusta, jolla on tarkoitus käsitellä niitä sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristökustannuksia, joita aiheutuu ilmastoneutraaliin kiertotalouteen siirtymisestä, kun mahdolliset kasvihuonekaasupäästöt kompensoidaan vastaavalla hiilen sitomisella.

(2) Siirtyminen ilmastoneutraaliin kiertotalouteen on yksi unionin tärkeimmistä poliittisista tavoitteista. Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta 2019 tavoitteen ilmastoneutraalista unionista vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti. Ilmastonmuutoksen ja ympäristön pilaantumisen torjuminen hyödyttää kaikkia pitkällä aikavälillä ja tarjoaa mahdollisuuksia ja haasteita kaikille keskipitkällä aikavälillä, mutta kaikki alueet ja jäsenvaltiot eivät aloita siirtymää samoista lähtökohdista eikä niillä ole samoja toimintavalmiuksia. Jotkin ovat edistyneempiä kuin toiset, ja siirtymällä on laajoja sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia niillä alueilla, joilla nojaudutaan energiankäytössä voimakkaasti fossiilisiin polttoaineisiin – etenkin kivi- ja ruskohiileen, turpeeseen ja öljyliuskeeseen – tai kasvihuonekaasuvaltaiseen teollisuuteen. Tällaisissa tilanteissa riskinä on eritahtinen siirtymä unionissa ilmastotoimien alalla mutta myös kasvavat erot alueiden välillä, mikä on haitallista sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden kannalta.

(3) Jotta siirtymä onnistuisi ja olisi yhteiskunnallisesti hyväksyttävä kaikkien kannalta, sen on oltava oikeudenmukainen ja osallistava. Sen vuoksi unionin, jäsenvaltioiden ja niiden alueiden on otettava huomioon siirtymän sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristövaikutukset alusta lähtien ja otettava käyttöön kaikki mahdolliset välineet haitallisten vaikutusten lieventämiseksi. Unionin talousarviolla on tässä merkittävä tehtävä.

(4) Kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Kestävä Eurooppa -investointiohjelmassa esitetään, oikeudenmukaisen siirtymän mekanismilla olisi täydennettävä muita toimia, joita toteutetaan seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen nojalla vuosina 2021–2027. Sen avulla olisi käsiteltävä yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia, joita aiheutuu erityisesti prosessin vaikutuspiiriin kuuluville työntekijöille unionin siirtymisestä ilmastoneutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä, yhdistämällä alueellisella tasolla unionin talousarvion menot ilmastotavoitteisiin ja sosiaalisiin tavoitteisiin ja pitämällä tavoitteena korkeita sosiaalisia ja ympäristönormeja.

(5) Tällä asetuksella olisi perustettava oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (Just Transition Fund), jäljempänä ’JTF-rahasto’, joka on yksi koheesiopolitiikan puitteissa toteutetun oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin pilareista. JTF-rahaston tavoitteena on lieventää ilmastosiirtymän haitallisia vaikutuksia tukemalla alueita ja työntekijöitä, joihin siirtymä vaikuttaa eniten, ja edistää tasapainoista sosioekonomista siirtymää. JTF-rahaston ainoan erityistavoitteen mukaisesti JTF-rahastosta tuetuilla toimilla olisi lievennettävä suoraan siirtymän vaikutusta vähentämällä kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen ja rahoittamalla paikallisen talouden monipuolistamista ja nykyaikaistamista. JTF-rahaston ainoa erityistavoite on vahvistettu samalla tasolla ja lueteltu yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (6) 4 artiklassa esitettyjen toimintapoliittisten tavoitteiden kanssa.

(6) Kun otetaan huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelma unionin kestävän kasvun strategiana ja ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten mukaisesti, JTF-rahastolla on tarkoitus edistää ilmastotoimien valtavirtaistamista ja ympäristökestävyyttä sekä yleistavoitetta, jonka mukaan 30 prosenttia unionin talousarviomenoista osoitetaan ilmastotavoitteiden tukemiseen sekä yleistä pyrkimystä tavoitteen, jonka mukaan 7,5 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista suunnataan luonnon monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin vuodesta 2024 alkaen ja 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027 ottaen samalla huomioon ilmastotavoitteiden ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden väliset nykyiset päällekkäisyydet, tukemiseen. Varat JTF-rahaston omista määrärahoista ovat täydentäviä niiden investointien lisäksi, jotka tarvitaan, jotta saavutetaan yleinen 30 prosentin tavoitetaso unionin talousarviomenoista ilmastotavoitteiden edistämiseksi. Kyseisillä määrärahoilla olisi edistettävä tämän tavoitteen täysimääräistä saavuttamista yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1058 (7) perustetun Euroopan aluekehitysrahaston, jäljempänä ’EAKR’, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1057 (8) perustetun Euroopan sosiaalirahasto plussan, jäljempänä ’ESR+’, vapaaehtoisesti siirrettävien varojen kanssa. Tässä yhteydessä JTF-rahastosta olisi tuettava toimia, jotka ovat unionin ilmasto- ja ympäristönormien ja prioriteettien mukaisia eivätkä aiheuta merkittävää haittaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (9) 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille ja joilla varmistetaan siirtymä vähähiiliseen talouteen edettäessä kohti ilmastoneutraalia unionia vuoteen 2050 mennessä.

(7) JTF-varoilla olisi täydennettävä koheesiopolitiikan puitteissa käytettävissä olevia varoja.

(8) Siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen on haaste kaikille jäsenvaltioille. Se on erityisen vaativaa niille jäsenvaltioille, joissa nojaudutaan tai on viime aikoihin asti nojauduttu voimakkaasti fossiilisiin polttoaineisiin tai kasvihuonekaasuvaltaiseen teolliseen toimintaan, joka on poistettava vaiheittain käytöstä tai jota on mukautettava ilmastoneutraaliin talouuteen siirtymisen vuoksi, ja jolla ei ole varoja tähän. JTF-rahaston olisi näin ollen katettava kaikki jäsenvaltiot, mutta rahoituksen jakamisessa olisi keskityttävä alueisiin, joihin ilmastosiirtymä vaikuttaa eniten, ja kyseisessä jakamisessa olisi otettava huomioon jäsenvaltioiden valmiudet rahoittaa investointeja, jotka tarvitaan ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisestä selviytymiseksi.

(9) Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseiset säännöt on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) 2018/1046 (10), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja niissä vahvistetaan erityisesti menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttäviin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

(10) JTF-rahaston varojen saatavuus olisi niiden tehokkaan käytön varmistamiseksi rajattava niin, että jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä sitoutuneet panemaan täytäntöön tavoitetta saavuttaa Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukainen ilmastoneutraali unioni vuoteen 2050 mennessä, voivat saada JTF-rahastosta enintään 50 prosenttia jäsenvaltiokohtaisista määrärahoista; loput 50 prosenttia voidaan ottaa käyttöön ohjelmatyötä varten, kun tällainen sitoumus hyväksytään. Jos minä tahansa vuonna vuodesta 2022 alkaen jäsenvaltio ei ole vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä sitoutunut panemaan täytäntöön tavoitetta ilmastoneutraalin unionin saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä, olisi kyseistä vuotta edeltävän vuoden talousarviositoumus oikeudenmukaisuuden ja jäsenvaltioiden yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi vapautettava kokonaisuudessaan seuraavana vuonna.

(11) Neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (11) mukaisesti ja siinä kohdennettujen määrärahojen rajoissa olisi toteutettava JTF-rahaston mukaisia elpymis- ja palautumistoimenpiteitä, jotta covid-19-kriisin ennennäkemättömiä vaikutuksia voidaan lievittää. Tällaisia lisävaroja käytettäessä olisi varmistettava kyseisessä asetuksessa säädettyjen määräaikojen noudattaminen.

(12) Tässä asetuksessa olisi yksilöitävä investointityypit, joiden menoja voitaisiin tukea JTF-rahastosta. Kaikessa tuetussa toiminnassa olisi noudatettava täysimääräisesti unionin ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisia sitoumuksia ja prioriteetteja. Investointien luetteloon olisi sisällytettävä ne, joilla tuetaan paikallista taloutta edistämällä niiden sisäsyntyistä kasvupotentiaalia asianomaisten älykkään erikoistumisen strategioiden mukaisesti, kuten tapauksen mukaan kestävän matkailun avulla. Investointien on oltava kestäviä pitkällä aikavälillä, ottaen huomioon kaikki Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet. Rahoitetuilla hankkeilla olisi edistettävä siirtymistä kestävään, ilmastoneutraaliin kiertotalouteen, mukaan luettuna toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään resurssitehokkuutta. Jätteenpolttoa ei olisi tuettava, sillä se kuuluu kiertotalouden mukaisen jätehierarkian alempaan osaan. JTF-rahastosta tuettujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa edistävien konsultointipalvelujen olisi myös oltava tukikelpoisia. Laitosalueiden luonnontilaan palauttamista sekä vihreän infrastruktuurin ja vesihuollon kehittämistä olisi voitava tukea maansaneeraushankkeen osana. JTF-rahastosta olisi energiatehokkuustoimenpiteitä tuettaessa voitava tukea investointeja, joilla esimerkiksi edistetään energiaköyhyyden vähentämistä pääasiassa parantamalla asuntokannan energiatehokkuutta. JTF-rahastosta olisi voitava tukea myös innovatiivisten varastointiteknologioiden kehittämistä.

(13) Jotta voidaan suojella kansalaisia, joihin ilmastosiirtymä vaikuttaa eniten, JTF-rahastosta olisi katettava myös vaikutusten kohteeksi joutuneiden työntekijöiden ammattitaidon parantaminen ja uusien taitojen hankkiminen, koulutus mukaan luettuna, riippumatta siitä, ovatko he edelleen työssä vai menettäneet työpaikkansa siirtymän vuoksi. JTF-rahaston olisi pyrittävä auttamaan heitä sopeutumaan uusiin työllisyysmahdollisuuksiin. JTF-rahaston olisi myös tarjottava työnhakijoille kaikenlaisia sopivia tukimuotoja, kuten työnhakuneuvontaa ja heidän aktiivisen työmarkkinoille integroitumisensa edistämistä. Kaikille työnhakijoille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa alueellista oikeudenmukaista siirtymää koskevan suunnitelman kattamalla alueella olevilla toimialoilla, joihin siirtymä vaikuttaa, olisi voitava myöntää tukea JTF-rahastosta, vaikka irtisanotut työntekijät eivät asu alueella. Olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota kansalaisiin, joita uhkaa energiaköyhyys, erityisesti toteutettaessa energiatehokkuustoimenpiteitä sosiaalisen asuntotuotannon asuntojen parantamiseksi.

(14) Toimien tukeminen olisi sallittava koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden alalla, myös lasten- ja vanhusten hoitopalveluihin tarkoitetun sosiaalisen infrastruktuurin ja koulutuskeskusten osalta, edellyttäen, että kyseiset toimet on asianmukaisesti perusteltu alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa. Yhteisöpohjaisen hoidon edistämisen periaate olisi säilytettävä vanhustenhoidossa. Kyseisten alojen sosiaalipalvelut ja julkiset palvelut voisivat täydentää investointiyhdistelmän. Kyseisen alojen kaikki tuet olisi perusteltava asianmukaisesti alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa, ja niiden olisi oltava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin tavoitteiden mukaisia.

(15) Ilmastoneutraaliin talouteen siirryttäessä olisi edistettävä sukupuolten tasa-arvoa naisten erityistilanteen ja roolin ottamiseksi huomioon. Naisten osallistumisella työmarkkinoille ja yrittäjyydellä sekä samapalkkaisuudella on suuri merkitys yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamisessa. JTF-rahaston olisi myös kiinnitettävä erityistä huomiota haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, jotka kärsivät kohtuuttomasti siirtymän haitallisista vaikutuksista, esimerkiksi alentuneesti työkykyisiin työntekijöihin. Kaivosyhteisöjen identiteetti on säilytettävä ja aiempien ja tulevien yhteisöjen jatkuvuus on turvattava. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota niiden kaivostoiminnan aineelliseen ja aineettomaan perintöön, kulttuuri mukaan luettuna.

(16) Jotta parannettaisiin siirtymän vaikutuksista kärsivien alueiden talouden monipuolistamista, JTF-rahastosta olisi annettava tukea yrityksille ja talouden toimijoille muun muassa tukemalla mikroyrityksiin ja pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (12), jäljempänä ’pk-yritykset’, tehtäviä tuotannollisia investointeja. Tuotannollisten investointien olisi katsottava tarkoittavan yritysten kiinteään pääomaan tai aineettomaan omaisuuteen tavaroiden ja palvelujen tuottamiseksi tehtävää investointia, joka siten edistää pääoman bruttomuodostusta ja työllisyyttä. Muihin yrityksiin kuin pk-yrityksiin tehtäviä tuotannollisia investointeja olisi tuettava vain, jos ne ovat tarpeen siirtymästä johtuvien työpaikkojen menetysten lieventämiseksi luomalla tai suojaamalla merkittävä määrä työpaikkoja eivätkä ne johda tuotannon siirtämiseen tai ole seurausta siitä. Investoinnit olemassa oleviin tuotantolaitoksiin, mukaan luettuna unionin päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluviin tuotantolaitoksiin, olisi sallittava, jos ne edistävät siirtymistä ilmastoneutraaliin unionin talouteen vuoteen 2050 mennessä ja alittavat merkittävästi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/87/EY (13) mukaiset ilmaisjaon laskemiseen käytettävät vertailuarvot ja jos niiden tuloksena säilytetään merkittävä määrä työpaikkoja. Tällaiset investoinnit olisi perusteltava asianmukaisesti alueellisessa oikeudenmukaista siirtymää koskevassa suunnitelmassa. Sisämarkkinoiden ja koheesiopolitiikan yhtenäisyyden suojaamiseksi yrityksille myönnettävän tuen olisi oltava SEUT 107 ja 108 artiklaan sisältyvien unionin valtiontukisääntöjen mukaista, ja erityisesti tuki muihin yrityksiin kuin pk-yrityksiin tehtäviin tuotannollisiin investointeihin olisi rajattava yrityksiin, jotka sijaitsevat SEUT 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuilla tukialueilla.

(17) Jotta voitaisiin tarjota joustavuutta JTF-varojen kohdentamiseen Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen puitteissa, olisi oltava mahdollista laatia itsenäinen JTF-ohjelma tai kohdentaa JTF-varat yhteen tai useampaan toimintalinjaan ohjelmassa, jota tuetaan EAKR:sta, ESR+:sta tai koheesiorahastosta. Asetuksen (EU) 2021/1060 mukaisesti JTF-varoja voitaisiin vahvistaa vapaaehtoiselta pohjalta täydentävällä rahoituksella EAKR:sta ja ESR+:sta. Tällaisessa tapauksessa EAKR:sta ja ESR+:sta siirrettävien määrien olisi oltava johdonmukaisia alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa vahvistettujen toimien tyypin kanssa.

(18) JTF-tuen edellytyksenä olisi oltava siirtymäprosessin tosiasiallinen toteuttaminen tietyllä alueella, jotta saavutetaan ilmastoneutraali talous. Jäsenvaltioiden olisi laadittava työmarkkinaosapuolten välisessä vuoropuhelussa sekä yhteistyössä asianomaisten sidosryhmien kanssa asetuksen (EU) 2021/1060 kumppanuutta koskevaa asiaan kuuluvaa säännöstä noudattaen ja komission tuella alueelliset oikeudenmukaista siirtymää koskevat suunnitelmat, joissa esitetään siirtymäprosessi yksityiskohtaisesti ja jotka ovat johdonmukaisia yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien kanssa. Komission olisi tätä varten perustettava siirtymävaiheessa olevien kivihiilialueiden foorumiin pohjautuva oikeudenmukaista siirtymää käsittelevä foorumi, joka mahdollistaa kahden- ja monenvälisen kokemusten vaihdon hankitusta tietämyksestä ja hyvistä käytännöistä kaikilla toiminta-aloilla, joihin vaikutukset kohdistuvat. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kunnat ja kaupungit osallistuvat JTF-rahaston varojen täytäntöönpanoon ja että niiden tarpeet otetaan huomioon tässä yhteydessä.

(19) Alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa olisi yksilöitävä alueet, joihin kohdistuu eniten kielteisiä vaikutuksia ja joihin JTF-tuki olisi keskitettävä, ja kuvattava toteutettavat toimet vuotta 2030 koskevat unionin energia- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi ja ilmastoneutraalin unionin talouden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä, erityisesti siltä osin kuin kyseessä on fossiilisten polttoaineiden tuotantoon liittyvien laitosten tai muun kasvihuonekaasuvaltaisen toiminnan muuntaminen tai lopettaminen. Nämä alueet olisi määriteltävä tarkasti, ja niiden olisi vastattava yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön 3-tason, jäljempänä ’NUTS 3 -tason alueet’, alueita, sellaisena kuin ne ovat määriteltyinä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1059/2003 (14), tai oltava osa niitä. Suunnitelmissa olisi esitettävä yksityiskohtaisesti näiden alueiden haasteet ja tarpeet ottaen huomioon väestökadon riski ja yksilöitävä työpaikkojen luomiseksi suunnitelman edunsaajien tasolla tarvittavien toimien tyyppi siten, että varmistetaan sellaisen ilmastonmuutosta kestävän taloudellisen toiminnan johdonmukainen kehittäminen, joka on myös ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaista. Tällaisia alueita yksilöitäessä olisi kiinnitettävä huomiota erityisesti saarten, saaristoalueiden ja syrjäisimpien alueiden erityispiirteisiin, sillä niiden maantieteelliset ja sosioekonomiset ominaispiirteet saattavat edellyttää erilaista lähestymistapaa ilmastoneutraaliin talouteen siirtymistä koskevan prosessin tukemiseksi. Vain alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien mukaisesti tehtyjen investointien olisi voitava saada taloudellista tukea JTF-rahastosta. Alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien olisi oltava osa komission hyväksymiä ohjelmia, jotka saavat tapauksen mukaan tukea EAKR:sta, ESR+:sta, koheesiorahastosta tai JTF-rahastosta.

(20) JTF-varojen tulossuuntautuneisuuden vahvistamiseksi komission olisi voitava suhteellisuusperiaatteen mukaisesti soveltaa rahoitusoikaisuja, jos JTF-rahaston erityistavoitteen osalta vahvistetut tavoitteet ovat merkittävässä määrin jääneet saavuttamatta.

(21) Asianmukaisen rahoituskehyksen laatimiseksi JTF-rahastoa varten komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa vahvistaa käytettävissä olevien määrärahojen vuosijakauma jäsenvaltioittain.

(22) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on tukea ihmisiä, taloutta ja ympäristöä alueilla, joihin kohdistuu taloudellisia ja sosiaalisia muutoksia hiilineutraaliin talouteen siirtymisen vuoksi, kun otetaan huomioon eri alueiden väliset kehityserot ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyys sekä jäsenvaltioiden ja alueiden taloudellisten resurssien rajallisuus ja toisaalta tarve yhtenäiseen täytäntöönpanokehykseen, joka kattaa useita yhteistyössä hallinnoitavia unionin rahastoja, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(23) Jotta tämä asetus voitaisiin hyväksyä ohjelmakauden alkamisen jälkeen, ottaa huomioon tarve panna JTF- rahasto täytäntöön koordinoidusti ja yhdenmukaisesti sekä varmistaa nopea täytäntöönpano, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla Kohde ja soveltamisala Tällä asetuksella perustetaan oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, jäljempänä ’JTF-rahasto’, tuen antamiseksi sellaisten alueiden ihmisille, talouksille ja ympäristölle, joihin kohdistuu vakavia sosioekonomisia haasteita sen vuoksi, että pyritään saavuttamaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (15) 2 artiklan 11 alakohdassa määritelty vuotta 2030 koskeva unionin energia- ja ilmastotavoite ja sen vuoksi, että unioni siirtyy ilmastoneutraaliin talouteen vuoteen 2050 mennessä. Siinä säädetään JTF-rahaston erityistavoitteesta, sen maantieteellisestä kattavuudesta ja varoista ja sen tuen soveltamisalasta asetuksen (EU) 2021/1060 5 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen osalta sekä annetaan erityissäännöksiä ohjelmatyöstä ja indikaattoreista, joita tarvitaan seurantaa varten.

2 artikla Erityistavoite Asetuksen (EU) 2021/1060 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti JTF-rahastolla edistetään yhtä ainoaa erityistavoitetta, joka on antaa alueille ja ihmisille mahdollisuus käsitellä niitä sosiaalisia, työllisyyteen liittyviä, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia, joita on pyrkimyksellä saavuttaa vuotta 2030 koskeva unionin energia- ja ilmastotavoite ja unionin siirtymisellä ilmastoneutraaliin talouteen vuoteen 2050 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisesti.

3 artikla Maantieteellinen kattavuus ja määrärahat Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen puitteissa 1. JTF-rahastosta tuetaan Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitetta kaikissa jäsenvaltioissa. 2. Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen puitteissa JTF-rahaston talousarviositoumuksiin käytettävissä olevat määrärahat kaudella 2021–2027 ovat 7 500 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina, kuten asetuksen (EU) 2021/1060 110 artiklan 1 kohdan g alakohdassa vahvistetaan. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja määrärahoja voidaan tapauksen mukaan korottaa unionin talousarvioon osoitetuilla lisävaroilla ja muilla varoilla sovellettavan perussäädöksen mukaisesti. 4. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksellä päätöksen, jossa vahvistetaan käytettävissä olevien määrärahojen, mukaan luettuna 3 kohdassa tarkoitetut mahdolliset lisävarat, vuotuinen jakautuminen jäsenvaltioittain liitteessä I vahvistettujen määrärahojen mukaisesti.

4 artikla Euroopan unionin elpymisvälineestä peräisin olevat määrärahat 1. Asetuksen (EU) 2020/2094 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet pannaan tämän asetuksen nojalla täytäntöön asetuksen (EU) 2021/1060 109 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetulla 10 000 000 000 euron määrällä vuoden 2018 hintoina, jollei asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 3, 4, 7 ja 9 kohdasta muuta johdu. Tätä määrää pidetään tämän asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuina muina varoina. Asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti tämä määrä on ulkoista käyttötarkoitukseensa sidottua tuloa varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määrä asetetaan saataville Investoinnit työpaikkoihin ja kasvuun -tavoitteen puitteissa vuosien 2021–2023 talousarviositoumuksia varten 3 artiklassa tarkoitettujen määrärahojen lisäksi seuraavasti: — 2021: 2 000 000 000 euroa; — 2022: 4 000 000 000 euroa; — 2023: 4 000 000 000 euroa. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista määrärahoista 15 600 000 euroa vuoden 2018 hintoina asetetaan saataville hallintomenoja varten. 3. Tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määrän vuotuinen jakautuminen jäsenvaltioittain sisällytetään 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun komission päätökseen liitteessä I esitettyjen määrärahojen mukaisesti. 4. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin varoihin perustuviin talousarviositoumuksiin sovelletaan asetuksen (EU) 2021/1060 VII osaston IV luvussa vahvistettuja vapauttamista koskevia sääntöjä. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetään, näitä varoja ei saa käyttää ohjelmaa tai toimea jatkavaan ohjelmaan tai toimeen. 5. Ohjelmiin suoritetut maksut kirjataan JTF-rahaston aikaisimpaan avoimeen sitoumukseen alkaen 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja määrärahoja koskevista sitoumuksista, kunnes kyseiset määrärahat on käytetty loppuun.

5 artikla Vihreä palkitsemismekanismi 1. Jos JTF-rahaston varoja korotetaan 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti ennen 31 päivää joulukuuta 2024, lisävarat jaetaan jäsenvaltioiden kesken liitteessä I esitettyjen kansallisten osuuksien perusteella. 2. Jos JTF-rahaston varoja korotetaan tämän asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti 31 päivän joulukuuta 2024 jälkeen, lisävarat jaetaan jäsenvaltioiden kesken tämän kohdan toisessa alakohdassa säädetyn menetelmän nojalla jäsenvaltioiden teollisuuslaitosten kasvihuonekaasupäästöjen muutoksen mukaisesti ajanjaksolta, joka alkaa vuodesta 2018 ja päättyy viimeisimpään vuoteen, jolta tiedot ovat saatavilla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 166/2006 (16) 7 artiklan mukaisesti. Kunkin jäsenvaltion kasvihuonekaasupäästöjen muutos lasketaan yhdistämällä ainoastaan sellaisten NUTS 3 -tason alueiden kasvihuonekaasupäästöt, jotka on yksilöity alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa tämän artiklan 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Lisävarojen jakautuminen kullekin jäsenvaltiolle määritetään seuraavasti: a) niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden kasvihuonekaasupäästöt ovat vähentyneet, kunkin jäsenvaltion saavuttama kasvihuonekaasupäästöjen vähennys lasketaan esittämällä viimeisimmän viitevuoden kasvihuonekaasupäästöjen taso prosenttiosuutena vuonna 2018 havaituista kasvihuonekaasupäästöistä; niiden jäsenvaltioiden, joiden kasvihuonekaasupäästöt eivät ole vähentyneet, prosenttiosuus on 100 prosenttia; b) kunkin jäsenvaltion lopullinen osuus saadaan jakamalla liitteessä I esitetty kansallinen osuus a alakohdan mukaisella prosenttiosuudella; ja c) edellä olevan b alakohdan mukaisen laskun tulos skaalataan uudelleen, jotta päästään yhteensä 100 prosenttiin. 3. Jäsenvaltiot sisällyttävät lisävarat ohjelmiinsa ja toimittavat ohjelman muutoksen asetuksen (EU) 2021/1060 24 artiklan mukaisesti.

6 artikla Erityismäärärahat syrjäisimmille alueille ja saarille Jäsenvaltioiden on alueellisia oikeudenmukaista siirtymää koskevia suunnitelmia 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti laatiessaan otettava erityisesti huomioon sellaisten saarten ja syrjäisimpien alueiden tilanne, joihin kohdistuu vakavia sosioekonomisia haasteita sen vuoksi, että pyritään saavuttamaan vuotta 2030 koskevat unionin energia- ja ilmastotavoitteet ja sen vuoksi, että unioni siirtyy ilmastoneutraaliin talouteen vuoteen 2050 mennessä. Tällöin on otettava huomioon näiden saarten ja alueiden erityistarpeet, jotka tunnustetaan SEUT 174 ja 349 artiklassa. Jäsenvaltioiden on tällaisten alueiden alueellisiin oikeudenmukaista siirtymää koskeviin suunnitelmiin sisällyttämisen yhteydessä esitettävä kyseisille alueille osoitettu määrä ja sitä koskevat perustelut ottaen huomioon kyseisten alueiden erityiset haasteet.

7 artikla Varojen ehdollinen saatavuus 1. Jos jäsenvaltio ei ole sitoutunut panemaan täytäntöön tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraali unioni vuoteen 2050 mennessä, jäsenvaltio saa ohjelmatyötä varten käyttöönsä ainoastaan 50 prosenttia 3 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti kyseiselle jäsenvaltiolle osoitetuista vuotuisista määrärahoista, ja ainoastaan mainitut määrärahat voidaan sisällyttää toimintalinjoihin. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäljellä olevaa 50:tä prosenttia vuotuisista määrärahoista ei sisällytetä toimintalinjoihin. Tällaisissa tapauksissa JTF-rahastosta tuetut ohjelmat, jotka on toimitettu asetuksen (EU) 2021/1060 21 artiklan mukaisesti, sisällyttävät ainoastaan 50 prosenttia vuotuisista JTF-määrärahoista kyseisen asetuksen 22 artiklan 3 kohdan g alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuun taulukkoon. Kyseisen asetuksen 22 artiklan 3 kohdan g alakohdan i alakohdassa tarkoitetussa taulukossa yksilöidään erikseen ohjelmasuunnittelua varten saatavilla olevat määrärahat ja ne määrärahat, joita ei kohdenneta. 2. Komissio hyväksyy JTF-toimintalinjan sisältävän ohjelman tai sen muutoksen ainoastaan, jos 1 kohdan mukaisesti kohdennetun määrärahaosuuden vaatimuksia noudatetaan. 3. Heti kun jäsenvaltio on sitoutunut panemaan täytäntöön tavoitteen ilmastoneutraalin unionin saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä, se voi toimittaa kunkin JTF-rahastosta tuetun ohjelman muuttamista koskevan pyynnön asetuksen (EU) 2021/1060 24 artiklan mukaisesti ja sisällyttää siihen kohdentamattomat määrärahat, joita ei ole vapautettu. 4. Talousarviositoumukset tehdään asetuksen (EU) 2021/1060 22 artiklan 3 kohdan g alakohdan i alakohdassa tarkoitetun taulukon perusteella. Kohdentamattomia määrärahoja koskevia sitoumuksia ei käytetä maksuihin, eikä niitä sisällytetä ennakkomaksujen laskentaperusteeseen kyseisen asetuksen 90 artiklan mukaisesti ennen kuin ne voidaan ottaa käyttöön ohjelmatyötä varten tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti. Poiketen siitä, mitä asetuksen (EU) 2021/1060 105 artiklassa säädetään, jos minä tahansa vuonna vuodesta 2022 alkaen jäsenvaltio ei ole vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä sitoutunut panemaan täytäntöön tavoitetta ilmastoneutraalin unionin saavuttamisesta vuoteen 2050 mennessä, kyseistä vuotta edeltävän vuoden talousarviositoumukset, jotka liittyvät kohdentamattomiin määrärahoihin, vapautetaan kokonaisuudessaan seuraavana vuonna.

8 artikla Tuen soveltamisala 1. JTF-rahastosta tuetaan vain toimia, jotka liittyvät suoraan sen 2 artiklassa vahvistettuun erityistavoitteeseen ja joilla edistetään 11 artiklan mukaisesti laadittujen alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien täytäntöönpanoa. 2. Edellä 1 kohdan mukaisesti JTF-rahastosta tuetaan yksinomaan seuraavia toimia: a) pk-yrityksiin, mukaan luettuna mikro- ja startup-yritykset, tehtävät tuotannolliset investoinnit, jotka johtavat talouden monipuolistamiseen, nykyaikaistamiseen ja uudistamiseen; b) uusien yritysten perustamiseen tehtävät investoinnit, jotka johtavat työpaikkojen luomiseen, myös yrityshautomoiden ja konsulttipalvelujen kautta; c) tutkimus- ja innovointitoimintaan myös yliopistoissa ja julkisissa tutkimusorganisaatioissa tehtävät investoinnit, joilla edistetään edistyneen teknologian siirtoa; d) teknologian, järjestelmien ja infrastruktuurien käyttöönottoon tehtävät investoinnit, joilla edistetään kohtuuhintaista puhdasta energiaa, energian varastointiteknologiat mukaan luettuna, ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä; e) investoinnit uusiutuvaan energiaan uusiutuvaa energiaa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (17) mukaisesti, direktiivissä säädetyt kestävyyskriteerit mukaan luettuna, ja energiatehokkuuteen, myös energiaköyhyyden vähentämiseksi; f) älykkääseen ja kestävään paikalliseen liikkuvuuteen tehtävät investoinnit, mukaan luettuna paikallisen liikennealan ja sen infrastruktuurin hiilestä irrottaminen; g) kaukolämpöverkostojen kunnostus ja parantaminen kaukolämpöjärjestelmien energiatehokkuuden parantamiseksi ja investoinnit lämmöntuotantoon edellyttäen, että lämmöntuotantolaitoksissa käytetään ainoastaan uusiutuvia energialähteitä; h) digitalisaatioon, digitaaliseen innovointiin ja digitaaliseen liitettävyyteen tehtävät investoinnit; i) ympäristövaurioalueiden kunnostamiseen ja puhdistamiseen, maan saneeraukseen, tarvittaessa myös vihreään infrastruktuuriin ja käyttötarkoituksen muuttamiseen tehtävät investoinnit ottaen huomioon saastuttaja maksaa -periaatteen; j) kiertotalouden vahvistamiseen, mukaan luettuna jätteiden ehkäisemisen, vähentämisen, resurssitehokkuuden, uudelleenkäytön, korjauksen ja kierrätyksen kautta, tehtävät investoinnit; k) työntekijöiden ja työnhakijoiden ammattitaidon parantaminen ja uusien taitojen hankkiminen; l) työnhakuneuvonta työnhakijoille; m) työnhakijoiden aktiivinen osallistaminen; n) tekninen tuki; o) muut toimet koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden alalla, mukaan luettuna investoinnit infrastruktuuriin koulutuskeskuksia sekä lasten ja vanhusten hoitopalveluja varten, jos se on asianmukaisesti perusteltua, alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa 11 artiklan mukaisesti esitetyllä tavalla. JTF-rahastosta voidaan tukea lisäksi SEUT 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuilla tukialueilla muihin yrityksiin kuin pk-yrityksiin tehtäviä tuotannollisia investointeja, edellyttäen että tällaiset investoinnit on hyväksytty osana alueellista oikeudenmukaista siirtymää koskevaa suunnitelmaa tämän asetuksen 11 artiklan 2 kohdan h alakohdassa vaadittujen tietojen perusteella. Tällaiset investoinnit ovat tukikelpoisia vain, jos ne ovat tarpeen alueellisen oikeudenmukaista siirtymää koskevan suunnitelman täytäntöönpanoa varten, jos ne edistävät siirtymistä ilmastoneutraaliin unionin talouteen vuoteen 2050 mennessä ja siihen liittyvien ympäristötavoitteiden saavuttamista, jos niiden tukeminen on tarpeen työpaikkojen luomiseksi kyseessä olevalla alueella ja jos ne eivät johda asetuksen (EU) 2021/1060 2 artiklan 27 alakohdassa määriteltyyn tuotannon siirtämiseen. JTF-rahastosta voidaan tukea myös investointeja, joilla pyritään vähentämään direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetellusta toiminnasta syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä, edellyttäen että tällaiset investoinnit on hyväksytty osana alueellista oikeudenmukaista siirtymää koskevaa suunnitelmaa tämän asetuksen 11 artiklan 2 kohdan i alakohdassa vaadittujen tietojen perusteella. Tällaiset investoinnit ovat tukikelpoisia vain, jos ne ovat tarpeen alueellisen oikeudenmukaista siirtymää koskevan suunnitelman täytäntöönpanoa varten.

9 artikla Sulkeminen tuen soveltamisalan ulkopuolelle JTF-rahastosta ei tueta a) ydinvoimaloiden käytöstä poistoa tai rakentamista; b) tupakan ja tupakkatuotteiden valmistusta, jalostusta ja markkinointia; c) komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (18) 2 artiklan 18 alakohdassa määriteltyjä vaikeuksissa olevia yrityksiä, ellei sitä sallita poikkeuksellisten olosuhteiden varalta annettujen tilapäisten valtiontukisääntöjen tai vähämerkityksisen tuen perusteella energiakustannuksia alentavien investointien tukemiseksi energiasiirtymän yhteydessä; d) fossiilisten polttoaineiden tuotantoon, käsittelyyn, kuljetukseen, jakeluun, varastointiin tai polttamiseen liittyviä investointeja.

10 artikla JTF-varojen ohjelmatyö 1. JTF-varat kohdennetaan alueluokkiin, joihin asianomaiset alueet kuuluvat, 11 artiklan mukaisesti laadittujen alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien perusteella, jotka komissio on hyväksynyt osana ohjelmaa tai ohjelman muutosta. Kohdennetut varat asetetaan saataville yhdessä tai useammassa erityisohjelmassa tai ohjelmien yhdessä tai useammassa toimintalinjassa. Komissio hyväksyy vain ohjelman tai sen mahdollisen muutoksen, jossa alueiden, joihin siirtymäprosessi vaikuttaa kielteisimmin ja jotka sisältyvät alueelliseen oikeudenmukaista siirtymää koskevaan suunnitelmaan, yksilöinti on perusteltu asianmukaisesti ja asiaan liittyvä alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma on johdonmukainen kyseisen jäsenvaltion yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman kanssa. 2. JTF-toimintalinjan tai -toimintalinjojen on sisällettävä JTF-varat, jotka koostuvat kokonaan tai osittain jäsenvaltioiden JTF-määrärahoista ja asetuksen (EU) 2021/1060 27 artiklan mukaisesti siirretyistä varoista. JTF-rahastoon siirrettyjen EAKR- ja ESR+ -varojen yhteismäärä saa olla enintään kolminkertainen toimintalinjaan JTF-rahastosta myönnetyn tuen määrään nähden lukuun ottamatta tämän asetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja varoja. 3. Asetuksen (EU) 2021/1060 112 artiklan mukaisesti JTF-rahastosta tuetun toimintalinjan tai tuettujen toimintalinjojen yhteisrahoitusosuus, jota sovelletaan tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti alueeseen, jolla alueellisessa oikeudenmukaista siirtymää koskevassa suunnitelmassa yksilöity yksi tai useampi alue sijaitsee, saa olla enintään a) 85 prosenttia, kun on kyse vähemmän kehittyneistä alueista; b) 70 prosenttia, kun on kyse siirtymäalueista; c) 50 prosenttia, kun on kyse kehittyneemmistä alueista.

11 artikla Alueellinen oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma 1. Jäsenvaltioiden on laadittava liitteessä II esitetyn mallin mukaisesti yhdessä asianomaisten alueiden paikallis- ja alueviranomaisten kanssa yksi tai useampi alueellista oikeudenmukaista siirtymää koskeva suunnitelma, joka kattaa yhden tai useamman vaikutusten kohteeksi joutuneen NUTS 3 -tason alueen tai sen osia. Tuettavien alueiden on oltava alueita, joihin siirtymän taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset kohdistuvat kielteisimmin, etenkin siltä osin kuin on kyse fossiilisten polttoaineiden tuotannossa odotetuista työntekijöiden sopeutumisesta tai työpaikkojen menetyksistä ja kasvihuonekaasuvaltaisimpien teollisuuslaitosten tuotantoprosessien muuttamistarpeista. 2. Alueellisen oikeudenmukaista siirtymää koskevan suunnitelman on sisällettävä seuraavat seikat: a) kuvaus kansallisen tason siirtymäprosessista ilmastoneutraaliin talouteen, mukaan luettuna aikataulu keskeisille siirtymävaiheille, joilla pyritään saavuttamaan vuotta 2030 koskevat unionin energia- ja ilmastotavoitteet ja siirtymään ilmastoneutraaliin unionin talouteen vuoteen 2050 mennessä; siirtymävaiheiden on oltava yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman tuoreimman version mukaisia; b) perustelu alueiden yksilöimiseksi tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetuiksi alueiksi, joihin siirtymäprosessi vaikuttaa kielteisimmin ja joita olisi tuettava JTF-rahastosta 1 kohdan mukaisesti; c) arviointi siirtymähaasteista yksilöidyillä alueilla, joihin vaikutukset kohdistuvat kielteisimmin, mukaan luettuna ilmastoneutraaliin unionin talouteen vuoteen 2050 mennessä siirtymisen sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät vaikutukset; arvioinnissa olisi yksilöitävä niiden työpaikkojen, joihin vaikutus kohdistuu, ja menetettyjen työpaikkojen mahdollinen määrä, väestökadon riski ja kehitystarpeet sekä tavoitteet, jotka olisi saavutettava vuoteen 2030 mennessä ja jotka liittyvät kasvihuonekaasuvaltaisen toiminnan muuttamiseen tai lopettamiseen näillä alueilla; d) kuvaus JTF-tuen odotetusta panoksesta niiden sosiaalisten, väestörakenteeseen liittyvien, taloudellisten, terveydellisten ja ympäristöön liittyvien vaikutusten lieventämiseen, joita aiheutuu siirtymisestä ilmastoneutraaliin unionin talouteen vuoteen 2050 mennessä, mukaan lukien tuen odotettu vaikutus työpaikkojen luomiseen ja säilyttämiseen; e) arviointi tuen johdonmukaisuudesta muihin asiaankuuluviin kansallisiin ja alueellisiin strategioihin ja suunnitelmiin nähden; f) kuvaus hallinnointimenettelyistä, joka sisältää kumppanuusjärjestelyt, suunnitellut seuranta- ja arviointitoimenpiteet sekä asiasta vastaavat elimet; g) kuvaus suunnitelluista toimien tyypeistä ja niiden odotetusta panoksesta siirtymän vaikutuksen lieventämiseen; h) jos tukea myönnetään muihin yrityksiin kuin pk-yrityksiin tehtäviin tuotannollisiin investointeihin, suuntaa-antava luettelo tuettavista toimista ja yrityksistä sekä perustelu tällaisen tuen tarpeellisuudesta puuteanalyysillä, jossa osoitetaan, että jos investointia ei tehdä, odotettu menetettyjen työpaikkojen määrä ylittäisi odotetun uusien työpaikkojen määrän; i) jos tukea myönnetään investointeihin, joilla pyritään vähentämään direktiivin 2003/87/EY liitteessä I luetellusta toiminnasta syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä, luettelo tuettavista toimista ja perustelut, jotka osoittavat, että toimet edistävät siirtymistä ilmastoneutraaliin talouteen ja johtavat kasvihuonekaasupäästöjen merkittävään vähenemiseen siten, että ne alittavat merkittävästi direktiivin 2003/87/EY mukaiset ilmaisjaon laskemiseen käytettävät vertailuarvot, ja että kyseiset toimet ovat tarpeen, jotta voidaan säilyttää merkittävä määrä työpaikkoja; j) synergia ja täydentävyys muiden asiaankuuluvien unionin ohjelmien kanssa yksilöityjen kehitystarpeiden käsittelyssä; ja k) synergia ja täydentävyys oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin muista pilareista suunnitellun tuen kanssa. 3. Alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon on otettava mukaan asiaan liittyvät kumppanit asetuksen (EU) 2021/1060 8 artiklan mukaisesti ja tapauksen mukaan Euroopan investointipankki ja Euroopan investointirahasto. 4. Alueellisten oikeudenmukaista siirtymää koskevien suunnitelmien on oltava johdonmukaisia asetuksen (EU) 2021/1060 29 artiklassa tarkoitettujen asiaankuuluvien alueellisten strategioiden ja älykkään erikoistumisen strategioiden, yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa. Jos yhdennetyn kansallisen energia- ja ilmastosuunnitelman ajantasaistaminen asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan nojalla edellyttää alueellisen oikeudenmukaista siirtymää koskevan suunnitelman tarkistamista, kyseinen tarkistaminen on tehtävä osana väliarviointia asetuksen (EU) 2021/1060 18 artiklan mukaisesti. 5. Jos jäsenvaltiot aikovat käyttää mahdollisuutta saada tukea oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin muista pilareista, alueellisessa oikeudenmukaista siirtymää koskevassa suunnitelmassa on esitettävä toimialat ja aihealueet, joiden tukemista suunnitellaan kyseisten pilarien mukaisesti.

12 artikla Indikaattorit 1. Yhteisiä tuotos- ja tulosindikaattoreita, sellaisina kuin ne on esitetty liitteessä III, ja jos se on asianmukaisesti perusteltu alueellisessa oikeudenmukaista siirtymää koskevassa suunnitelmassa, ohjelmakohtaisia tuotos- ja tulosindikaattoreita on käytettävä asetuksen (EU) 2021/1060 16 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan, 22 artiklan 3 kohdan d alakohdan ii alakohdan ja 42 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. 2. Tuotosindikaattoreiden lähtötasona käytetään nollaa. Vuodelle 2024 asetetut välitavoitteet ja vuodelle 2029 asetetut tavoitteet ovat kumulatiivisia. Tavoitteita ei saa tarkistaa sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt ohjelman muuttamista koskevan pyynnön, joka on toimitettu asetuksen (EU) 2021/1060 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 3. Jos JTF-toimintalinjasta tuetaan 4 artiklan 2 kohdan k, l tai m alakohdassa tarkoitettua toimintaa, osallistujia koskevien indikaattoreiden tiedot on toimitettava vasta, kun kaikki kyseiseen osallistujaan liittyvät tiedot, jotka vaaditaan liitteen III mukaisesti, ovat saatavilla.

13 artikla Rahoitusoikaisut Ohjelman lopullisen tuloksellisuuskertomuksen tarkastelun perusteella komissio voi tehdä rahoitusoikaisuja asetuksen (EU) 2021/1060 104 artiklan mukaisesti, jos yhden tai useamman tuotosindikaattorin osalta vahvistetusta tavoitteesta on saavutettu alle 65 prosenttia. Rahoitusoikaisujen on oltava suhteessa saavutuksiin, eikä niitä sovelleta, jos tavoitteiden saavuttamatta jääminen johtuu sosioekonomisten tai ympäristötekijöiden vaikutuksesta, merkittävistä muutoksista asianomaisen jäsenvaltion talous- tai ympäristöolosuhteissa tai ylivoimaisista esteistä, jotka vaikuttavat merkittävästi kyseisten toimintalinjojen täytäntöönpanoon.

14 artikla Uudelleentarkastelu Komissio tarkastelee JTF-rahaston täytäntöönpanoa 30 päivään kesäkuuta 2025 mennessä 2 artiklassa esitetyn erityistavoitteen osalta ottaen huomioon asetuksen (EU) 2020/852 mahdolliset muutokset ja puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) annettavassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa vahvistettavat unionin ilmastotavoitteet sekä Kestävä Eurooppa -investointiohjelman toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa tapahtuneen kehityksen. Komissio antaa tältä pohjalta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, johon voidaan liittää lainsäädäntöehdotuksia.

15 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 24 päivänä kesäkuuta 2021. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies D. M. SASSOLI Neuvoston puolesta Puheenjohtaja A. P. ZACARIAS

(1) EUVL C 290, 1.9.2020, s. 1.

(2) EUVL C 311, 18.9.2020, s. 55 ja EUVL C 429, 11.12.2020, s. 240.

(3) EUVL C 324, 1.10.2020, s. 74.

(4) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. toukokuuta 2021 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 7. kesäkuuta 2021.

(5) EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä (ks. tämän virallisen lehden s. 159).

(7) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (ks. tämän virallisen lehden s. 60).

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1057, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta (ks. tämän virallisen lehden s. 21).

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(11) Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433I, 22.12.2020, s. 23).

(12) Komission suositus, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

(13) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta yhteisössä ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

(14) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1059/2003, annettu 26 päivänä toukokuuta 2003, yhteisestä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöstä (NUTS) (EUVL L 154, 21.6.2003, s. 1).

(15) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 663/2009 ja (EY) N:o 715/2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/22/EY, 98/70/EY, 2009/31/EY, 2009/73/EY, 2010/31/EU, 2012/27/EU ja 2013/30/EU, neuvoston direktiivien 2009/119/EY ja (EU) 2015/652 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 525/2013 kumoamisesta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 166/2006, annettu 18 päivänä tammikuuta 2006, epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta ja neuvoston direktiivien 91/689/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 33, 4.2.2006, s. 1).

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

(18) Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).