ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(17)

Empiiriset havainnot viittaavat siihen, että suurimmassa osassa jäsenvaltioita rahoitusmarkkinoiden hinnat osoittivat parhaiten sellaisten riskien toteutumisen, joiden perusteella on pikaisesti pienennettävä vastasyklistä pääomapuskuria tai purettava se kokonaan. Tällaisten markkinaperusteisten indikaattorien riittävän pitkien aikasarjojen rajallinen saatavuus merkitsee sitä, että puskurin purkamisvaihetta koskeva empiirinen tutkimus ei ole yhtä vankkaa kuin kerryttämisvaihetta koskeva empiirinen tutkimus. On myös vaikeaa yksilöidä muuttujia, jotka osoittaisivat, että vastasyklistä pääomapuskuria voidaan vähitellen pienentää, kun luotonannon liiallisesta kasvusta aiheutuvat riskit laantuvat. Lähtökohtaisesti muuttujat, jotka toimivat hyvin vastasyklisen pääomapuskurin kerryttämisvaiheessa, voivat antaa tietoa myös tehtäessä päätöstä siitä, olisiko puskuria ylläpidettävä tai pienennettävä vai olisiko se purettava kokonaan. Nämä muuttujat voivat kuitenkin antaa myös harhaanjohtavaa tietoa. Esimerkiksi luotot/BKT-suhteen poikkeama ei ehkä täysin kuvasta riskejä, jos luotonanto on kasvanut liikaa pitkän aikaa. Kun purkamisvaihetta koskeva tutkimus ja kokemus kehittyvät, tässä suosituksessa mainittua muuttujasarjaa on laajennettava muilla asianmukaisilla indikaattoreilla sitä mukaa kuin niitä tunnistetaan. Nimettyjen viranomaisten on kaiken kaikkiaan käytettävä vieläkin tarkempaa harkintaa puskurin purkamisvaiheessa kuin sen kerryttämisvaiheessa. Tässä harkinnassa voitaisiin käyttää apuna myös markkinoilta saatavia tietoja, valvontapäätöksiä ja stressitestejä.
HUOMAUTUS LUKIJALLE Tämä luettelo on laadittu avoimuustarkoituksessa ja se julkaistaan tiedoksi. Perussopimuksiin liitetyn siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan (N:o 36) 10 artiklan 4 kohdan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta voi 1. toukokuuta 2014 mennessä ilmoittaa, ettei se hyväksy komission ja tuomioistuimen toimivaltaa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa annettujen poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alan säädösten osalta. Yhdistynyt kuningaskunta teki ilmoituksen 24. kesäkuuta 2013. Näin ollen kyseisten säädösten soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan päättyy 1. joulukuuta 2014 niiden säädösten osalta, joihin Yhdistyneellä kuningaskunnalla ei ole lupaa osallistua uudelleen pöytäkirjan N:o 36 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Käyttömukavuuden vuoksi luettelo on laadittu siten, että ensin mainitaan pääasiallinen säädös ja sen alla säädökset, joilla sitä on muutettu tai joilla se on pantu täytäntöön tai jotka muuten liittyvät erottamattomasti pääasialliseen säädökseen. Luettelo säädöksistä, joihin Yhdistyneellä kuningaskunnalla on lupa osallistua uudelleen pöytäkirjan N:o 36 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti, on yhdistelmä Schengenin säännöstöä koskevista neuvoston päätöksistä (katso neuvoston päätös 2014/857/EU (1)) ja muuta kuin Schengenin säännöstöä koskevista komission päätöksistä (katso komission päätös 2014/858/EU (2)).
HUOMAUTUS LUKIJALLE Tämä luettelo on laadittu avoimuustarkoituksessa ja se julkaistaan tiedoksi. Perussopimuksiin liitetyn siirtymämääräyksiä koskevan pöytäkirjan (N:o 36) 10 artiklan 4 kohdan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta voi 31. toukokuuta 2014 mennessä ilmoittaa, ettei se hyväksy komission ja tuomioistuimen toimivaltaa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa annettujen poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alan säädösten osalta. Yhdistynyt kuningaskunta teki ilmoituksen 24. heinäkuuta 2013. Näin ollen kyseisiä säädöksiä lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan 1. joulukuuta 2014 alkaen. Pöytäkirjan (N:o 36) 10 artiklan 4 kohdan kolmannen virkkeen mukaan on kuitenkin niin, että jos tällaista säädöstä on muutettu Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen säädöksellä, jota sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sitä ei lakata soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan vaan sitä sovelletaan siihen edelleen sellaisena kuin se on muutettuna tai korvattuna.
(5)

Unionin uusi pankkialan sääntelykehys sisältää seuraavat kaksi lainsäädäntövälinettä: direktiivi 2013/36/EU (jäljempänä ’vakavaraisuusdirektiivi’ (CRD)) ja asetus (EU) N:o 575/2013 (jäljempänä ’vakavaraisuusasetus’ (CRR)). Vakavaraisuusdirektiivin säännökset eivät ole yhtä määrääviä kuin vakavaraisuusasetuksen säännökset. Tästä syystä jäsenvaltioilla on runsaasti liikkumavaraa soveltaessaan vakavaraisuusdirektiiviin perustuvia makrovakausvälineitä, esimerkiksi erilaisia pääomapuskureita. Sen sijaan vakavaraisuusasetuksen 458 artiklassa säädetyt makrovakausvälineet eivät tarjoa samansuuruista joustoa. Kansallisten viranomaisten on käytettävä niitä erityismenettelyn mukaisesti, jonka myötä samalla määräytyy soveltamisala.
(3)

Latvia on osallistunut ERM II:een vuodesta 2005 jäsenvaltiona, jota koskee poikkeus. Latvijas Banka on osapuolena talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia koskevista toimintamenettelyistä Euroopan keskuspankin ja euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien välillä 16 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyssä sopimuksessa (1), jota on muutettu 21 päivänä joulukuuta 2006 (2), 14 päivänä joulukuuta 2007 (3), 8 päivänä joulukuuta 2008 (4), 13 päivänä joulukuuta 2010 (5) ja 21 päivänä kesäkuuta 2013 (6) tehdyillä sopimuksilla (jäljempänä yhdessä ’keskuspankkien välinen ERM II -sopimus’).
2.

Addressaattien tulisi toimittaa pyydetyt tiedot noudattaen sääntöjä ja menettelyjä, jotka on asetettu sovellettavassa lainsäädännössä, kuten a) Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännössä; b) neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2533/98; c) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1093/2010 (1); d) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1094/2010 (2); e) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1095/2010 (3); f) neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1096/2010 (4).
3.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1338/2001 3 artiklan 3 kohdassa säädetään euron väärentämisen torjunnan edellyttämistä toimenpiteistä (2). Siinä säädetään, että Europol ja EKP tekevät sopimuksen, jonka perusteella Europolilla on oikeus käyttää EKP:n tallentamia teknisiä tietoja ja tilastotietoja, jotka liittyvät jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa tavattuihin väärennettyihin seteleihin ja metallirahoihin. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1339/2001 asetuksen (EY) N:o 1338/2001 soveltamisala laajennetaan koskemaan niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö ei ole euro (3).
3.

Liettua on osallistunut ERM II:een vuodesta 2004 jäsenvaltiona, jota koskee poikkeus. Lietuvos bankas on osapuolena talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valuuttakurssimekanismia koskevista toimintamenettelyistä Euroopan keskuspankin ja euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien välillä 16 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyssä sopimuksessa (1), jota on muutettu 21 päivänä joulukuuta 2006 (2), 14 päivänä joulukuuta 2007 (3), 8 päivänä joulukuuta 2008 (4), 13 päivänä joulukuuta 2010 (5), 21 päivänä kesäkuuta 2013 (6) ja 6 päivänä joulukuuta 2013 (7) tehdyillä sopimuksilla (jäljempänä yhdessä ”keskuspankkien välinen ERM II -sopimus”).
1)

Korvataan 2 osan 3 kohdan 1 alakohta seuraavasti: ”1. Suositus A – Pankkivalvonnasta vastaavia kansallisia valvontaviranomaisia, kansallisia valvontaviranomaisia ja muita viranomaisia, joilla on makrovakausvalvontatehtävä, sekä EPV:tä pyydetään raportoimaan seuraavien aikarajojen mukaisesti: a) Pankkivalvonnasta vastaavia kansallisia valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 väliraportti, johon sisältyy ensiarvio suosituksen A 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanon tuloksista. b) Pankkivalvonnasta vastaavia kansallisia valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2016 loppuraportti suosituksen A 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanosta. c) Kansallisia valvontaviranomaisia ja muita viranomaisia, joilla on makrovakausvalvontatehtävä, pyydetään toimittamaan EJRK:lle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 väliraportti, johon sisältyy ensiarvio suosituksen A 3 kohdan täytäntöönpanon tuloksista. d) Kansallisia valvontaviranomaisia ja muita viranomaisia, joilla on makrovakausvalvontatehtävä, pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2016 loppuraportti suosituksen A 3 kohdan täytäntöönpanosta. e) EPV:tä pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 suosituksen A 4 kohdassa tarkoitetut ohjeet. f) EPV:tä pyydetään toimittamaan EJRK:lle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2016 väliraportti, johon sisältyy ensiarvio suosituksen A 5 kohdan täytäntöönpanon tuloksista. g) EPV:tä pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2016 loppuraportti suosituksen A 5 kohdan täytäntöönpanosta.”
(6)

Mikäli yksityiskohtaisia tietoja on riittävästi saatavilla, tulisi määrällisen arvion yhteydessä suorittaa kutakin ulkoista luottoluokituslaitosta koskevia valikoituja analyyseja seuraavasti: ”ennakkoarvio jakaumasta”, jonka tarkoituksena on selvittää, miten pyynnöstä ja ilman toimeksiantoa annetut luokitukset jakautuvat keskenään; ”ennakkoarvio kehityksestä”, jonka tarkoituksena on selvittää, millainen aikakehitys on sellaisilla pyynnöstä (ilman toimeksiantoa) annetuilla luokituksilla, jotka annettiin aiemmin ilman toimeksiantoa (pyynnöstä), ja ”jälkitarkastelu”, jonka tarkoituksena on analysoida pyynnöstä ja ilman toimeksiantoa annettujen luokitusten mahdollisia tarkkuuseroja. Määrällisen analyysin luonteesta riippuen luottoluokituksille on ehkä hyvä määrittää yhtenäisiä alaryhmiä, jotta pyynnöstä tai ilman toimeksiantoa annettujen luottoluokitusten ominaispiirteitä ja toimintaa voitaisiin vertailla siten, ettei päätelmiä tehdä ulkoisten tekijöiden perusteella. Siinäkin tapauksessa, että tietojen vähäisyyden vuoksi voitaisiin suorittaa ainoastaan valikoituja määrällisiä analyyseja tai määrällisiä analyyseja ei voitaisi suorittaa lainkaan, on arvioinnissa tarkoituksenmukaista nojautua laadullisiin kriteereihin. Näissä tapauksissa ilman toimeksiantoa annettujen luokitusten laatua koskevien lisäongelmien odotetaan nimittäin lievenevän CRR:n 136 artiklan 1 kohdassa vaaditun kuvauksen tekemisen aikana, koska kuvauksen tarkoituksena on ilmentää luokitusten mahdollisia laatuongelmia.
(2)

Direktiivin 2014/17/EU liitteen II B osan 4 jakson 2 kohdan sekä 6 jakson 4 kohdan mukaan ESISiin on sisällytettävä havainnollinen esimerkki todellisesta vuosikorosta ja esimerkki maksuerien enimmäismäärästä, jos lainakorko on vaihtuva. Jos lainakorolla ei ole ylärajaa ja jos luotonantaja ei käytä ulkoista viitekorkoa, molempien havainnollisten esimerkkien laskemisen perustana on oltava toimivaltaisen viranomaisen tai EPV:n määrittelemä vertailuarvo (jäljempänä ’EPV:n vertailuarvo’).
(8)

EJRK kokoaa olennaisten kolmansien maiden luettelon, jonka se päivittää vuosittain luetteloon lisäämiseen ja siitä poistamiseen sovellettavien kriteerien perusteella. Pankkitoiminnan vastuut muuttuvat ajan myötä, ja ne heijastavat talouden ja rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen syklistä ja rakenteellista kehitystä kaikkialla maailmassa. Olennaisten kolmansien maiden määrittämisen on seurattava tätä kehitystä. Tätä varten on määritelty olennaisten kolmansien maiden luetteloon lisäämiseen ja siitä poistamiseen sovellettavat kriteerit. Kriteerien on tarkoitus olla: a) varovaisuutta noudattavia – kolmannen maan lisääminen luetteloon on helpompaa kuin sen luettelosta poistaminen; ja b) avoimia – kriteerit luetteloon lisäämiselle ja siitä poistamiselle perustuvat yksinkertaisille säännöille. Lisäksi EJRK voi käyttää harkintavaltaa määrittäessään sitä, onko kolmas valtio unionin pankkisektorin kannalta olennainen. Tällaisen harkintavallan käyttö on todennäköisintä tapauksissa, joissa kolmas maa on hyvin lähellä sitä, että se täyttäisi kriteerit olennaiseksi toteamiselle.
”1.

Suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat vastavuoroisesti muiden asianomaisten viranomaisten hyväksymiä makrovakauspoliittisia toimenpiteitä, joiden vastavuoroista soveltamista EJRK on suositellut. Suosituksena on, että seuraavat liitteessä tarkemmin määritellyt toimenpiteet toteutetaan vastavuoroisesti: Belgia: — Asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaan sovellettava viiden prosenttiyksikön suuruinen riskipainon korotus sisäisten luottoluokitusten menetelmää soveltavien luottolaitosten belgialaisiin kiinnitysluottovastuisiin Viro: — Direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaan Virossa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kotimaisiin vastuisiin sovellettava yhden prosenttiyksikön suuruinen järjestelmäriskipuskurikanta.”
2.

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 5 kohdan mukaisesti suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat vastavuoroisesti Belgian toimenpidettä sellaisten belgialaisten kiinnitysluottojen vastuuarvoon, joiden liikkeeseenlaskijana on viranomaisen lainkäyttöalueelle perustetun IRB-luottolaitoksen Belgiassa sijaitseva sivukonttori, joka on saanut toimiluvan asianomaisen viranomaisen kotimaassa. Tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sovelletaan suosituksen C 3 kohdassa täsmennettyä määräaikaa.
1)

Korvataan osassa 2 olevan 3 kohdan 1 alakohta seuraavasti: ”1. Suositus A – Pankkivalvonnasta vastaavia kansallisia valvontaviranomaisia, kansallisia valvontaviranomaisia ja muita viranomaisia, joilla on makrovakausvalvontatehtävä, sekä EPV:tä pyydetään raportoimaan seuraavien aikarajojen mukaisesti: a) pankkivalvonnasta vastaavia kansallisia valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 väliraportti, johon sisältyy ensiarvio suosituksen A 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanon tuloksista, b) pankkivalvonnasta vastaavia kansallisia valvontaviranomaisia pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 2016 loppuraportti suosituksen A 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanosta; c) kansallisia valvontaviranomaisia ja muita viranomaisia, joilla on makrovakausvalvontatehtävä, pyydetään toimittamaan EJRK:lle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 väliraportti, johon sisältyy ensiarvio suosituksen A 3 kohdan täytäntöönpanon tuloksesta; d) kansallisia valvontaviranomaisia ja muita viranomaisia, joilla on makrovakausvalvontatehtävä, pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2016 loppuraportti suosituksen A 3 kohdan täytäntöönpanosta; e) EPV:tä pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014 suosituksen A 4 kohdassa tarkoitetut ohjeet; f) EPV:tä pyydetään toimittamaan EJRK:lle ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2017 loppuraportti suosituksen A 5 kohdan täytäntöönpanosta.”
”4.

Suosituksen muuttaminen Hallintoneuvosto päättää tämän suosituksen muuttamisesta. Tällaisiin muutoksiin kuuluvat erityisesti mahdolliset uudet tai muutetut makrovakauspoliittiset toimenpiteet, joiden osalta suositetaan vastavuoroista soveltamista suosituksen C sekä siihen liittyvien liitteiden – jotka sisältävät toimenpidekohtaisia tietoja, EJRK:n antama olennaisuuskynnys mukaan luettuna – mukaisesti. Hallintoneuvosto voi myös pidentää edellä olevissa kohdissa tarkoitettuja määräaikoja, jos yhden tai useamman suosituksen noudattamiseksi tarvitaan lakialoitteita. Hallintoneuvosto voi erityisesti muuttaa tätä suositusta, jos Euroopan komissio on tarkastellut uudelleen unionin lainsäädännön mukaista pakollista hyväksymistä koskevaa sääntelyä tai jos se on tarpeen tällä suosituksella perustetun vapaaehtoista vastavuoroisuutta koskevan järjestelyn soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella.”.
(2)

EPV:n päätöksen 2016/C 266/05 julkaisemisen jälkeen on rekisteröity tai sertifioitu ulkoisia luottoluokituslaitoksia, joista on myös tehtävä asetuksen (EU) N:o 575/2013 138 artiklassa tarkoitettu arviointi. Lisäksi yksi päätöksen 2016/C 266/05 julkaisemisen aikaan jo rekisteröity ulkoinen luottoluokituslaitos alkoi antaa luottoluokituksia ilman toimeksiantoa kyseisen ilman toimeksiantoa annetuista luottoluokituksista tehdyn päätöksen tekemisen jälkeen. Päätöksen 2016/C 266/05 julkaisun myötä ulkoisen luottoluokituslaitoksen Feri EuroRating Services AG (4) rekisteröinti luottoluokituslaitokseksi peruttiin, koska se ei enää täytä asetuksen (EU) N:o 575/2013 4 artiklan 1 kohdan 98 alakohdan määritelmää ulkoisesta luottoluokituslaitoksesta. Edellä mainitun kehityksen vuoksi asetuksen (EU) N:o 575/2013 138 artiklassa tarkoitettu arviointi on tehtävä myös uusille rekisteröidyille tai sertifioiduille ulkoisille luottoluokituslaitoksille ja yhdelle ulkoiselle luottoluokituslaitokselle, joka on alkanut tarjota luottoluokituksia ilman toimeksiantoa, sekä poistaa viittaukset elimeen, joka ei ole enää täyttänyt ulkoisen luottoluokituslaitoksen kriteereitä päätöksen 2016/C 266/05 julkaisemisen jälkeen.
(1)

Neuvosto antoi 12 päivänä heinäkuuta 2016 päätöksen (EU) 2016/1171 (3) Euroopan talousalueen (ETA) sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamiseen. ETA:n sekakomitea antoi 30 päivänä syyskuuta 2016 ETA:n sekakomitean päätöksen N:o 198/2016 (4), jolla muutettiin ETA:an osallistuvien Euroopan vapaakauppajärjestön (EFTA) jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten asemaa ja osallistumista Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) työhön. Norjan, Islannin ja Liechtensteinin asianomaisten viranomaisten edustajien on osallistuttava EJRK:n hallintoneuvoston työhön ilman äänioikeuksia sekä neuvoa-antavan teknisen komitean työhön. Näiden EFTAn jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien pääjohtajien ja Liechtensteinin osalta valtiovarainministeriön korkean tason edustajan sekä näiden kunkin EFTAn jäsenvaltion toimivaltaisen kansallisen valvontaviranomaisen korkean tason edustajan ja EFTAn valvontaviranomaisen kollegion jäsenen, mikäli tällä on merkitystä sen tehtävien kannalta, on oltava äänioikeudettomia hallintoneuvoston jäseniä. EFTAn jäsenvaltioiden kansallisten keskuspankkien edustajien ja Liechtensteinin osalta valtiovarainministeriön edustajan sekä näiden kunkin EFTAn jäsenvaltion toimivaltaisen kansallisen valvontaviranomaisen edustajan on osallistuttava neuvoa-antavan teknisen komitean työhön. Nämä EFTAn jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten edustajat eivät osallistu EJRK:n työhön, jos siinä yhteydessä saatetaan käsitellä unionin yksittäisten rahoituslaitosten tai yksittäisten jäsenvaltioiden tilannetta.
a)

unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EY) N:o 723/2009, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU) N:o 1261/2013 (5), sekä asetuksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä;
”1.

Suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset toteuttavat vastavuoroisesti muiden asianomaisten viranomaisten hyväksymiä makrovakauspoliittisia toimenpiteitä, joiden vastavuoroista toteuttamista EJRK on suositellut. Suosituksena on, että seuraavat toimenpiteet, jotka kuvataan tarkemmin liitteessä, toteutetaan vastavuoroisesti: Viro: — 1 prosentin järjestelmäriskipuskurikanta, jota sovelletaan direktiivin 2013/36/EU 133 artiklan mukaisesti kaikkien Virossa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kotimaisiin vastuisiin; Suomi: — 15 prosentin alaraja lainojen keskimääräiselle riskipainolle niiden asuntolainojen osalta, joiden vakuutena on Suomessa sijaitsevia asuinkiinteistöjä, sovellettuna asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan mukaisesti luottolaitoksiin, joilla on toimilupa Suomessa ja jotka käyttävät sisäisten luottoluokitusten menetelmää lakisääteisiä pääomavaatimuksia laskettaessa; Belgia: — luottolaitoksiin, joilla on toimilupa Belgiassa ja jotka käyttävät sisäisen luottoluokituksen menetelmää lakisääteisiä pääomavaatimuksia laskettaessa, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 2 kohdan d alakohdan vi alakohdan nojalla riskipainon korotusta sellaisten vähittäisvastuiden osalta, joiden vakuutena on Belgiassa sijaitsevaa kiinteää asunto-omaisuutta, ja korotus koostuu seuraavista osatekijöistä: a) kiinteämääräinen viiden prosenttiyksikön suuruinen riskipainon korotus, ja b) suhteellinen riskipainon korotus, joka sisältää riskipainojen vastuilla painotetun keskiarvon 33 prosentin suuruisen osuuden, jota sovelletaan sellaisiin vähittäisvastuisiin, joiden vakuutena on Belgiassa sijaitsevaa kiinteää asunto-omaisuutta.”;
3.

Asetuksen (EU) N:o 575/2013 458 artiklan 5 kohdan mukaisesti suosituksena on, että asianomaiset viranomaiset soveltavat vastavuoroisesti Suomen toimenpidettä ja soveltavat sitä IRB-luottolaitosten sellaisiin asuntolainasalkkuihin, joissa on kotijäsenvaltiossa toimiluvan saaneiden Suomessa sijaitsevien sivukonttoreiden liikkeeseen laskemia asuntolainoja, joiden vakuutena on Suomessa olevaa asunto-omaisuutta. Tässä kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa sovelletaan suosituksessa C olevassa 3 kohdassa täsmennettyä määräaikaa.
3 artikla

Menettely, jonka mukaisesti kuulemispyyntöön annettava vastaus valmistellaan ja hyväksytään

3. Hallintoneuvoston jäsen voi edellisessä kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa ilmoittaa kahden ensimmäisen työpäivän aikana siitä, kun hallintoneuvosto on saanut asiasta tiedon, että sen viranomainen haluaisi osallistua arviointiryhmään tarkkailijana, jos se ei ole vielä edustettuna siinä.

4. Ohjauskomitean on esitettävä huomautuksensa vastausluonnoksesta kahden EKP:n työpäivän kuluessa siitä, kun EJRK:n sihteeristö on toimittanut sen. Arviointiryhmä arvioi ohjauskomitean esittämiä merkittäviä huomautuksia, ja ne voidaan ottaa huomioon hallintoneuvostolle toimitettavassa vastausluonnoksessa.

5. EJRK:n sihteeristö toimittaa vastausluonnoksen hallintoneuvostolle huomautuksia varten neljän EKP:n työpäivän kuluessa siitä, kun vastausluonnos on toimitettu ohjauskomitealle. Hallintoneuvoston jäsenet voivat esittää huomautuksia ennen hallintoneuvoston päätöstä neljän EKP:n työpäivän kuluessa siitä, kun vastausluonnos on toimitettu hallintoneuvostolle. Jos merkittäviä huomautuksia ei esitetä, kuulemispyyntöön annettavan vastausluonnoksen on katsottava tulleen hyväksytyksi.
(5)

Tällä hetkellä rajat ylittävien rahoituspalvelujen tarjoaminen sellaisten luottolaitosten sivuliikkeiden toimesta, joiden päätoimipaikka on toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa, muodostaa finanssijärjestelmän merkittävän osan useissa jäsenvaltioissa. Näissä jäsenvaltioissa tietyt sivuliikkeet a) on nimetty toimivaltaisten viranomaisten toimesta merkittäviksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU (4) 51 artiklan mukaisesti, b) täyttävät muiden järjestelmän kannalta merkittävien laitosten kriteerit direktiivin 2013/36/EU 131 artiklan mukaisesti, c) hoitavat kriittisiä tehtäviä Euroopan elvytys- ja kriisinratkaisukehyksen perusteella, tai niillä on d) merkittävä markkinaosuus rahoitusvakauden kannalta merkityksellisistä toiminnoista (jäljempänä yhdessä ’rahoitusvakauden kannalta merkitykselliset sivuliikkeet’). Unionin lainsäädännössä ei esitetä rahoitusvakauden kannalta merkityksellisten sivuliikkeiden yhdenmukaistettua määritelmää. Rajat ylittävien rahoituspalvelujen tarjoamisen tällaisten sivuliikkeiden välityksellä odotetaan lisääntyvän tulevaisuudessa, kun rahoitusmarkkinoiden yhdentyminen etenee Euroopan unionissa. Kaikkien viranomaisten, joille on uskottu makrovakauspoliittisten toimenpiteiden hyväksyminen ja/tai käyttöönotto tai muita rahoitusvakautta koskevia tehtäviä, on voitava saada tiettyjä perustietoja kaikista toimialueellaan toimivista sivuliikkeistä, joiden emoluottolaitosten päätoimipaikka on toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa. Tätä tarvitaan, jotta viranomainen voi vähintään arvioida, ovatko nämä sivuliikkeet rahoitusvakauden kannalta merkityksellisiä maassa, jossa ne toimivat. Jos viranomainen katsoo, että tilanne on tällainen, sen on voitava myös saada yksityiskohtaisia tietoja näiden sivuliikkeiden toiminnasta.