Neuvoston direktiivi 69/466/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1969, hirmukilpikirvan torjunnasta



Virallinen lehti nro L 323 , 24/12/1969 s. 0005 - 0006

Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 2 s. 0253

Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1969(II) s. 0549

Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 2 s. 0253

Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1969(II) s. 0565

Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 5 s. 0023

Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 3 s. 0174

Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 3 s. 0174



NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 8 päivänä joulukuuta 1969, hirmukilpikirvan torjunnasta (69/466/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 43 ja 100 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo, että puumaisten kaksisirkkaisten kasvien ja niistä saatavien hedelmien tuotannolla on tärkeä asema yhteisön maataloudessa, haitalliset organismit vaikuttavat tuotokseen jatkuvasti, suojaamalla nämä kasvit näiltä haitallisilta organismeilta, ei ainoastaan pystytä ylläpitämään nykyistä tuotantokapasiteettia, vaan myös parannetaan maatalouden tuottavuutta, torjuntatoimenpiteillä, joilla haitallisten organismien kulkeutuminen kuhunkin jäsenvaltioon pyritään estämään, on vain rajoitettu vaikutus, jos näitä haitallisia organismeja ei samanaikaisesti ja järjestelmällisesti torjuta ja estetä leviämästä koko yhteisön alueella, yksi puumaisille kaksisirkkaisille kasveille haitallisimmista organismeista on hirmukilpikirva (Quadraspidiotus perniciosus Comst.), tätä haitallista organismia on tavattu useissa jäsenvaltioissa, ja yhteisössä on sen saastuttamia alueita, jos ei toteuteta tehokkaita toimenpiteitä tämän haitallisen organismin torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi, on se koko yhteisön alueen puumaisten kaksisirkkaisten kasvien viljelylle pysyvä uhka, ja tämän haitallisen organismin hävittämisestä on annettava yhteisön vähimmäissäännökset; jäsenvaltioilla on kuitenkin tarvittaessa oltava mahdollisuus antaa lisäsäännöksiä tai vähimmäissäännöksiä tiukempia säännöksiä, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tämä direktiivi koskee vähimmäistoimenpiteitä, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava hirmukilpikirvan (Quadraspidiotus perniciosus Comst.) torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi. 2 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan: a) "kasveilla" eläviä kasveja ja eläviä kasvinosia, hedelmiä ja siemeniä lukuun ottamatta, b) "saastuneilla kasveilla tai hedelmillä" kasveja tai hedelmiä, joista tavataan yksi tai useampi hirmukilpikirva, jos ei ole osoitettu, että ne ovat kuolleita, c) "hirmukilpikirvan isäntäkasveilla" kasveja, jotka kuuluvat sukuihin Acer L., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Euonymus L., Fagus L., Juglans L., Ligustrum L., Malus Mill., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rosa L., Salix L., Sorbus L., Syringa L., Tilia L., Ulmus L., Vitis L.; d) "taimitarhoilla" viljelmiä, joilla uudelleen istutettaviksi, lisäykseen tai juurtuneina yksittäiskasveina myytäviksi tarkoitetut kasvit kasvatetaan. 3 artikla Jos hirmukilpikirvojen esiintyminen todetaan, jäsenvaltioiden on rajoitettava saastunut alue sekä riittävän laaja turvavyöhyke ympäröivien alueiden suojelemiseksi. 4 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä, että hirmukilpikirvan isäntäkasvit on saastuneilla alueilla ja turvavyöhykkeillä käsiteltävä sopivalla tavalla tämän haitallisen organismin torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi. 5 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä, että: a) kaikki saastuneet kasvit taimitarhoissa on hävitettävä, b) kaikki muut saastuneet tai saastuneiksi epäillyt, saastuneella alueella kasvavat kasvit on käsiteltävä siten, että kasvit ja niistä saatavat tuoreet hedelmät eivät myytäessä ole enää saastuneita, c) saastuneella alueella kasvavia, juurtuneita hirmukilpikirvan isäntäkasveja ja niiden lisäykseen tarkoittuja osia, jotka on otettu tältä alueelta, saa istuttaa uudelleen saastuneen alueen sisällä tai kuljettaa alueelta pois ainoastaan, jos ne on todettu vapaiksi hirmukilpikirvoista ja ne on käsitelty siten, että niissä mahdollisesti olevat hirmukilpikirvat tuhoutuvat. 6 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hirmukilpikirvan isäntäkasveja valvotaan virallisesti turvavyöhykkeellä ja että ne tarkastetaan vähintään kerran vuodessa hirmukilpikirvan esiintymisen varalta. 7 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä, että tavaraerässä olevat hirmukilpikirvan saastuttamat tuoreet hedelmät tai kasvit, jotka eivät ole maahan juurtuneet, on hävitettävä ja muut erän sisältämät kasvit tai hedelmät on käsiteltävä tai jalostettava siten, että niissä vielä mahdollisesti olevat hirmukilpikirvat tuhoutuvat. 8 artikla Jäsenvaltiot saavat peruuttaa ne toimenpiteet, joita on toteutettu hirmukilpikirvan torjumiseksi tai sen leviämisen estämiseksi, ainoastaan siinä tapauksessa, että hirmukilpikirvaa ei enää todeta esiintyvän. 9 artikla Jäsenvaltioiden on kiellettävä hirmukilpikirvojen hallussapito. 10 artikla 1. Jäsenvaltiot voivat: a) myöntää poikkeuksia 4, 5, 7 ja 9 artiklassa tarkoitetuista toimenpiteistä silloin, kun on kyse tieteellisestä ja kasvinsuojeluun liittyvästä toiminnasta, kokeista ja valintatyöstä, b) poiketen 5 artiklan b kohdasta ja 7 artiklasta sallia, että saastuneet tuoreet hedelmät jalostetaan välittömästi; c) poiketen 5 artiklan b kohdasta ja 7 artiklasta sallia, että saastuneita tuoreita hedelmiä myydään saastuneen alueen sisällä. 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia myönnetään ainoastaan, jos riittävä valvonta takaa sen, että ne eivät ole haitaksi hirmukilpikirvan torjunnalle eivätkä aiheuta vaaraa tämän haitallisen organismin leviämisestä. 11 artikla Jäsenvaltiot voivat antaa lisäsäännöksiä tai edellytettyä tiukempia hirmukilpikirvan torjuntaa ja sen leviämisen estämistä koskevia säännöksiä, jos tällaiset säännökset ovat tarpeen. 12 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet voimaan kahden vuoden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 13 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 1969. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja J. M. A. H. LUNS (1) EYVL N:o 156, 15.7.1967, s. 31.