FI Euroopan unionin virallinen lehti L 200/23

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 29 päivänä heinäkuuta 2011,

Belgian pyytämän, Flanderin aluetta koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4503)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2011/489/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY (1) ja erityisesti sen liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Jos jäsenvaltio aikoo sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainituista määristä poikkeavan lantamäärän käytön hehtaaria kohti vuodessa, kyseinen määrä on asetettava sellaiseksi, ettei se vaaranna kyseisen direktiivin 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista, ja määrä on voitava perustella puolueettomin perustein, kyseessä olevassa tapauksessa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.

(2) Komissio teki 21 päivänä joulukuuta 2007 Belgian pyytämän, Flanderin aluetta koskevan poikkeuksen myöntämisestä vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY mukaisesti päätöksen 2008/64/EY (2), jolla Belgian kuningaskunnan sallitaan levittää tietyin edellytyksin Flanderin alueella enintään 250 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, jotka ovat nurmella tai joilla kasvatetaan maissia, jonka aluskasvina on nurmi, ja enintään 200 kilogrammaa karjanlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohden vuodessa lohkoilla, joilla kasvatetaan vuoroin talvivehnää ja kerääjäkasveja tai juurikkaita.

(3) Myönnetty poikkeus koski noin 3 300 viljelijää ja 83 500 hehtaaria, ja sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2010.

(4) Belgia on 15 päivänä maaliskuuta 2011 esittänyt komissiolle pyynnön direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisen poikkeuksen soveltamisajan jatkamiseksi Flanderin alueen osalta.

(5) Pyydetyn poikkeuksen mukaan Belgian tietyillä tiloilla Flanderissa sallima määrä olisi enintään 250 kilogrammaa laiduntavan karjan lannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, jotka ovat nurmella tai joilla kasvatetaan maissia, jonka aluskasvina on nurmi, leikkonurmea tai ruista, joiden jälkeen viljellään maissia, ja enintään 200 kilogrammaa karjanlannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa lohkoilla, joilla kasvatetaan vuoroin talvivehnää tai ruisvehnää ja kerääjäkasveja tai juurikkaita.

(6) Flanderin alue on vahvistanut selkeät vedenlaatua koskevat tavoitteet, jotka on saavutettava kahden seuraavan toimintaohjelmakauden aikana. Pintaveden nitraattipitoisuuden laatunormi 50 mg/l saavutetaan 84 prosentissa maatalouden seurantaverkon seurantapaikoista vuoteen 2014 mennessä ja 95 prosentissa seurantapaikoista vuoteen 2018 mennessä. Matalan pohjaveden, jonka palautumisnopeus on alhaisempi, keskimääräinen nitraattipitoisuus alenee 10 prosenttia vuonna 2014 ja 20 prosenttia vuoteen 2018 mennessä suhteessa vuoden 2010 keskitasoon, joka on 40 mg/l. Erityistä huomiota kiinnitetään yhtenäisiin hydrogeologisiin alueisiin, joilla matalan pohjaveden nitraattipitoisuudet ovat keskimäärin yli 50 mg/l; niiden keskimääräistä nitraattipitoisuus on saatava vähenemään 5 mg/l kunkin toimintaohjelmakauden aikana.

(7) Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Flanderi on vahvistanut kaudelle 2011–2014 tehostetun toimintaohjelman. Politiikkaa tarkastellaan uudelleen ennen vuotta 2014 sen kartoittamiseksi, tarvitaanko kauden 2015–2018 toimintaohjelmassa tehostettuja toimia sen varmistamiseksi, että asetetut vedenlaatua koskevat tavoitteet saavutetaan.

(8) Direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanemiseksi Flanderin alueella 22 päivänä joulukuuta 2006 annettua asetusta vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta, jäljempänä ’lanta-asetus’, on muutettu (3)6 päivänä toukokuuta 2011 kauden 2011–2014 toimintaohjelman mukaisesti ja sitä sovelletaan samanaikaisesti tämän päätöksen kanssa.

(9) Lanta-asetusta sovelletaan Flanderin koko alueella.

(10) Lanta-asetukseen sisältyy sekä typen että fosfaattien käyttöä rajoittavia vaatimuksia.

(11) Ilmoitukseen liitetyistä asiakirjoista käy ilmi, että ehdotetut 250 ja 200 kilogramman määrät karjanlannasta peräisin olevaa typpeä ja fosfaatteja hehtaaria kohden ovat puolueettomasti perusteltavissa esimerkiksi pitkillä kasvukausilla ja suuria typpimääriä kuluttavilla kasvustoilla.

(12) Tutkittuaan pyynnön komissio katsoo, että ehdotetut 250 ja 200 kilogramman määrät laiduntavan karjan lannasta ja käsitellystä sianlannasta peräisin olevaa typpeä ja fosfaatteja hehtaaria kohden vuodessa eivät estä direktiivin 91/676/ETY tavoitteiden saavuttamista, jos kauden 2011–2014 toimintaohjelman mukaisesti toteutettujen toimien lisäksi noudatetaan eräitä tiukkoja edellytyksiä.

(13) Jotta pyydetty poikkeus ei johtaisi karjatalouden lisääntymiseen, toimivaltaisten viranomaisten olisi varmistettava, että kullakin tilalla kasvatettavan karjan lukumäärää rajoitetaan (ravinnepäästöoikeudet) Flanderin alueella lanta-asetuksen mukaisesti.

(14) Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 91/676/ETY 9 artiklalla perustetun nitraattikomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Myönnetään tässä päätöksessä säädetyin edellytyksin Belgian 15 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Flanderin alueen osalta pyytämä poikkeus, jonka tarkoituksena on sallia direktiivin 91/676/ETY liitteessä III olevan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä virkkeessä ja a alakohdassa mainittuja määriä suuremman karjanlannan määrän käyttö.

2 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä tarkoitetaan

a) ”tiloilla” maatiloja riippumatta siitä, harjoitetaanko niillä karjankasvatusta vai ei;

b) ”lohkolla” yksittäistä peltoa tai peltojen ryhmää, joiden sato, maaperätyyppi ja lannoituskäytännöt ovat samanlaiset;

c) ”nurmella” pitkä- tai lyhytikäistä nurmea (lyhytikäisen nurmen kesto on yleensä vähemmän kuin neljä vuotta);

d) ”typentarpeeltaan suurilla kasvustoilla, joiden kasvukausi on pitkä” nurmea, maissia, jonka alle kylvetään ennen sadonkorjuuta tai sen jälkeen kerääjäkasveiksi nurmikasveja, jotka leikataan ja poistetaan pellolta, leikkonurmea tai ruista, jonka jälkeen viljellään maissia, talvivehnää tai ruisvehnää, joiden jälkeen viljellään kerääjäkasveja, sokerijuurikkaita ja rehujuurikkaita;

e) ”laiduntavalla karjalla” nautakarjaa (lukuun ottamatta lihavasikoita), lampaita, vuohia ja hevosia;

f) ”lannan käsittelyllä” sianlannan erottelua kahteen osaan, kiinteään ja nestemäiseen, sen käytettävyyden sekä typen ja fosfaattien talteenoton parantamiseksi;

g) ”käsitellyllä lannalla” sianlannan käsittelystä saatavaa nestemäistä osaa;

h) ”typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaisella lietelannalla” käsiteltyä lantaa, jonka typpipitoisuus on enintään yksi kilogramma typpeä ja fosfaattipitoisuus enintään yksi kilogramma fosfaatteja tonnissa lietelantaa;

i) ”maaprofiililla” maanpinnan tason alla olevaa maaperäkerrosta 0,90 metrin syvyyteen saakka, paitsi jos pohjaveden keskimääräinen korkein taso on tätä matalampi; jälkimmäisessä tapauksessa siihen syvyyteen saakka, jolla on pohjaveden keskimääräinen korkein taso.

3 artikla

Soveltamisala

Tätä päätöstä sovelletaan tapauskohtaisesti tilan tiettyihin lohkoihin, joilla viljellään paljon typpeä kuluttavia kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä, edellyttäen, että 4–7 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttyvät.

4 artikla

Vuosittainen hakemus ja sitoumus

1. Viljelijöiden, jotka haluavat käyttää tämän päätöksen mukaista poikkeusta, on tehtävä toimivaltaisille viranomaisille hakemus vuosittain viimeistään 15 päivänä helmikuuta. Vuotta 2011 koskeva hakemus on jätettävä viimeistään 15 päivänä heinäkuuta.

2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vuosittaisen hakemuksen yhteydessä viljelijöiden on kirjallisesti sitouduttava täyttämään 5, 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset.

5 artikla

Lannan käsittely

1. Lannan käsittelystä jäävä lannan kiinteä osa on toimitettava valtuutettuihin kierrätyslaitoksiin haju- ja muiden päästöjen vähentämiseksi, maatalous- ja hygieniaominaisuuksien parantamiseksi, käsittelyn helpottamiseksi sekä typen ja fosfaattien talteenoton parantamiseksi. Kierrätettyä tuotetta ei saa levittää maatalousmaahan Flanderin alueella lukuun ottamatta puistoja, viheralueita ja yksityisiä puutarhoja.

2. Poikkeusta hyödyntävien viljelijöiden on annettava vuosittain toimivaltaiselle viranomaiselle tiedot käsiteltäväksi lähetetyn lannan määrästä, lannan kiinteän osan ja käsitellyn lannan määrästä ja määränpäästä sekä niiden typpi- ja fosfaattipitoisuuksista.

3. Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava ja päivitettävä käsitellyn lannan koostumuksen, koostumuksen vaihtelujen ja käsittelyn tehokkuuden arviointimenetelmät kunkin tapauskohtaisesta poikkeuksesta hyötyvän tilan osalta.

4. Lannan käsittelystä aiheutuvat ammoniakki- ja muut päästöt on kerättävä ja käsiteltävä ympäristövaikutusten ja -haittojen vähentämiseksi sellaisten laitosten osalta, joiden aiheuttamat päästöt ylittävät viitetilanteen, toisin sanoen raakalannan varastoinnin ja levittämisen. Tätä varten on laadittava säännöllisesti päivitettävä luettelo laitoksista, joiden päästöt on käsiteltävä.

6 artikla

Lannan ja muiden lannoitteiden käyttö

1. Poikkeuksen saaneilla lohkoilla maahan levitettävässä laiduntavan karjan lannassa, käsitellyssä lannassa ja typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaisessa lietelannassa, eläinten omat jätökset mukaan luettuina, saa olla enintään 250 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa, kun lohkoilla viljellään

a) nurmea tai maissia, jonka aluskasvina on nurmikasveja;

b) leikkonurmea, jonka jälkeen viljellään maissia;

c) niitettävää ruista, jonka jälkeen viljellään maissia,

tai enintään 200 kilogrammaa typpeä hehtaaria kohti vuodessa, kun lohkoilla viljellään

d) talvivehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja;

e) ruisvehnää ja sen jälkeen kerääjäkasveja;

f) sokeri- tai rehujuurikkaita, edellyttäen että 2–11 kohdan edellytyksiä noudatetaan.

2. Käsiteltyä lantaa, joka ei vastaa typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaisen lietelannan määritelmää, voidaan käyttää poikkeuksen saaneilla lohkoilla ainoastaan, jos sen typen ja fosfaattien välinen suhde (N/P2O5) on vähintään 3,3.

3. Typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa saa levittää enintään 15 tonnia hehtaaria kohti.

4. Typen ja fosfaattien kokonaiskuormituksen on vastattava kyseessä olevan kasvuston ravinnetarvetta, maaperästä saatu ravinnemäärä ja käsittelyn lisäämä typen saatavuus huomioon ottaen. Se ei missään tapauksessa saa ylittää minkään kasvuston osalta toimintaohjelmassa vahvistettuja kokonaistyppenä tai tehokkaana typpenä ilmaistuja typen ja fosfaattien enimmäiskäyttövaatimuksia.

5. Poikkeuksen saaneilla tiloilla ei saa käyttää kemiallisia fosfaattilannoitteita.

6. Kullakin tilalla on laadittava koko viljelyalan kattava lannoitussuunnitelma, jossa esitetään viljelykierto sekä suunniteltu lannan ja typpi- ja fosfaattilannoitteiden käyttö. Lannoitussuunnitelman on oltava tilalla viimeistään kunkin vuoden 15 päivänä helmikuuta.

Lannoitussuunnitelmassa on esitettävä seuraavat tiedot:

a) karjan lukumäärä, kuvaus säilytys- ja varastointijärjestelmistä, käytettävissä olevat lannanvarastointitilat mukaan luettuina;

b) tilalla tuotettuja lannasta peräisin olevia typpeä ja fosfaatteja koskeva laskelma;

c) lannan käsittelyn kuvaus ja käsitellyn lannan ominaispiirteet;

d) tilalla käytettävän tai muualle toimitettavan lannan määrä, tyyppi ja ominaispiirteet;

e) viljelykierto ja niiden lohkojen maa-ala, joilla viljellään typentarpeeltaan suuria kasvustoja, joiden kasvukausi on pitkä, sekä lohkot, joilla viljellään muita kasvustoja;

f) arvio kasvustojen tarvitsemista typen ja fosforin määristä kullakin lohkolla;

g) laskelma lannasta peräisin olevan typen ja fosforin käytöstä kullakin lohkolla;

h) laskelma kemiallisista ja muista lannoitteista peräisin olevan typen ja fosforin käytöstä kullakin lohkolla.

Suunnitelmia on tarkistettava viimeistään seitsemän päivän kuluessa viljelykäytäntöjen muuttumisesta sen varmistamiseksi, että suunnitelmat ja tosiasialliset käytännöt vastaavat toisiaan.

7. Kullakin tilalla on pidettävä lannoitekirjanpitoa, jossa ilmoitetaan käytetyt määrät sekä lannan ja typpilannoitteiden levitysajankohta.

8. Kullakin poikkeusta hyödyntävällä tilalla on oltava maaperän typpi- ja fosforianalyysin tulokset. Näytteet on otettava ja analyysi on tehtävä vähintään neljän vuoden välein ennen 1 päivää kesäkuuta kullakin viljelykierron ja maaperän ominaisuuksien suhteen yhtenevällä tilan osalla. Analyysejä on tehtävä vähintään yksi viiden hehtaarin viljelyalaa kohti.

9. Maaprofiilin nitraattipitoisuus on mitattava joka syksy viimeistään 15 päivänä marraskuuta vähintään kuudella prosentilla kaikista poikkeuksen saaneista lohkoista ja yhdellä prosentilla muista poikkeusta hyödyntävällä tilalla käytössä olevista lohkoista siten, että mittauksia tehdään vähintään 85 prosentilla tiloista. Kutakin kahden hehtaarin suuruista viljelyalaa kohti on otettava vähintään kolme näytettä, jotka edustavat kolmea maaprofiilin eri kerrostumaa.

10. Lantaa, käsiteltyä lantaa, typpi- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa, jonka kokonaistyppipitoisuus on yli 0,60 kilogrammaa tonnia kohti, kemiallisia tai muita lannoitteita ei saa levittää poikkeuksen saaneilla lohkoilla 1 päivän syyskuuta ja seuraavan vuoden 15 päivän helmikuuta välisenä aikana.

11. Vähintään kaksi kolmasosaa lannasta peräisin olevan typen määrästä, laiduntavan karjan jätöksiä lukuun ottamatta, on levitettävä ennen kunkin vuoden 31 päivää toukokuuta.

7 artikla

Maankäyttö

Yksittäistä poikkeusta hyödyntävien viljelijöiden on toteutettava seuraavat toimenpiteet:

a) nurmi on kynnettävä keväällä kaikilla maaperätyypeillä savimaata lukuun ottamatta;

b) savimaalla nurmi on kynnettävä ennen 15 päivää syyskuuta;

c) poikkeuksen saaneiden lohkojen nurmialaan ei saa kylvää palkokasveja tai muita ilmakehän typpeä sitovia kasveja;

d) typentarpeeltaan suuret kasvustot kylvetään kahden viikon kuluessa nurmen kyntämisestä, eikä lannoitteita saa levittää sinä vuonna, jona pitkäikäinen nurmi kynnetään;

e) kerääjäkasvit on kylvettävä kahden viikon kuluessa talvivehnän tai ruisvehnän korjaamisesta ja viimeistään 10 päivänä syyskuuta;

f) kerääjäkasveja ei saa kyntää ennen 15 päivää helmikuuta, millä varmistetaan, että pelloilla on pysyvä kasvipeite, joka ottaa talteen syksyllä alempiin maakerroksiin vapautuvat nitraatit ja vähentää hävikkiä talven aikana.

8 artikla

Muut toimenpiteet

Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että käsitellyn lannan käyttöä koskevat poikkeukset ovat yhteensopivia lannan käsittelyyn ja kiinteän osan prosessointiin valtuutettujen laitosten kapasiteetin kanssa.

9 artikla

Lannan tuotantoon ja kuljetukseen liittyvät toimenpiteet

1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kullakin tilalla pidettävän karjan lukumäärää koskevia rajoituksia (ravinnepäästöoikeudet) noudatetaan Flanderin alueella lanta-asetuksen säännösten mukaisesti.

2. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikki valtuutettujen kuljettajien suorittamat lantakuljetukset rekisteröidään maantieteellisten paikannusjärjestelmien avulla 1 päivästä tammikuuta 2012 alkaen. Ennen kyseistä päivämäärää toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että 19 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Flanderin ministeriön asetuksen (4) 4 ja 5 pykälän mukaisesti luokkiin A5, A7, B ja C luokiteltujen valtuutettujen kuljettajien suorittamat lantakuljetukset rekisteröidään maantieteellisten paikannusjärjestelmien avulla.

3. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että käsitellyn lannan ja käsittelystä saadun kiinteän osan typpi- ja fosfaattipitoisuus arvioidaan ennen kuljetusta. Lantanäytteet on analysoitava tunnustetuissa laboratorioissa ja analyysien tulokset on annettava tiedoksi toimivaltaisille viranomaisille ja vastaanottavalle viljelijälle.

4. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kuljetuksen mukana on asiakirja, jossa ilmoitetaan kuljetetun lannan määrä sekä sen typpi- ja fosfaattipitoisuus.

10 artikla

Seuranta

1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kartat, joista käy ilmi tilojen, lohkojen ja karjan sekä kunkin yksittäisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan maatalousmaan prosenttimäärä ja paikallinen maankäyttö kaikissa kunnissa, laaditaan ja päivitetään vuosittain. Tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen viljelykierrosta ja maatalouskäytännöistä on kerättävä ja päivitettävä vuosittain.

2. Jotta poikkeuksen vaikutuksia vedenlaatuun voidaan arvioida, on ylläpidettävä päätöksellä 2008/64/EY perustettua seurantaverkostoa näytteiden ottamiseksi pintavesistä ja matalista pohjavesistä. Alkuperäisten seurantakohteiden lukumäärää ei saa vähentää eikä kohteiden sijaintia muuttaa tämän päätöksen soveltamisaikana.

3. Seurantaa on tehostettava hiekkamailla olevilla maatalouden valuma-alueilla.

4. On pidettävä yllä vähintään 150:tä tilaa vastaavia, päätöksellä 2008/64/EY perustettuja seurantakohteita, jotta saataisiin tietoa maavesien typpi- ja fosfaattipitoisuuksista, maaprofiilin mineraalitypestä ja vastaavasta typen ja fosfaattien kulkeutumisesta juuristovyöhykkeen kautta pohjavesiin sekä typen ja fosfaattien pinta- ja pohjavesivalunnasta sekä poikkeuksen mukaisissa että tavanomaisissa olosuhteissa. Seurantapaikkojen on edustettava pääasiallisia maaperätyyppejä (savi-, hiekka- ja lössimaa), lannoituskäytäntöjä ja kasvustoja. Seurantaverkon kokoonpanoa ei saa muuttaa tämän päätöksen soveltamisaikana.

11 artikla

Valvonta

1. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että kaikille poikkeushakemuksille tehdään hallinnollinen tarkastus. Jos tarkastuksessa havaitaan, etteivät 5, 6 ja 7 artiklassa säädetyt edellytykset täyty, asiasta on ilmoitettava hakijalle. Tässä tapauksessa hakemus on katsottava hylätyksi.

2. On laadittava peltotarkastusohjelma, joka perustuu riskianalyysiin, aikaisempien vuosien tarkastusten tuloksiin ja direktiivin 91/676/ETY täytäntöönpanolainsäädännön edellyttämiin satunnaisotantaan perustuvien yleisten tarkastusten tuloksiin. Peltotarkastuksia on tehtävä vähintään viidelle prosentille poikkeusta hyödyntävistä tiloista, ja niiden on koskettava tämän päätöksen 5, 6 ja 7 artiklassa vahvistettujen edellytysten noudattamista. Jos tarkastuksessa havaitaan, ettei edellytyksiä ole noudatettu, asiasta on ilmoitettava viljelijälle. Tässä tapauksessa seuraavaa vuotta koskeva poikkeushakemus on katsottava hylätyksi.

3. Edellä 6 artiklan 8 kohdassa tarkoitetut mittaustulokset on tarkastettava. Jos tarkastuksessa havaitaan, ettei edellytyksiä ole noudatettu, mukaan luettuna lanta-asetuksessa määritellyn raja-arvon ylittyminen, asiasta on ilmoitettava viljelijälle ja lohkoa tai lohkoja koskeva seuraavan vuoden poikkeushakemus katsotaan hylätyksi.

4. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että vähintään yhdelle prosentille lantakuljetuksista tehdään tarkastus, joka perustuu riskienarviointiin ja 1 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten tarkastusten tuloksiin. Tarkastuksiin on kuuluttava vähintään kuljetusasiakirjojen tarkastaminen, lannan alkuperän ja määränpään todentaminen sekä näytteidenotto kuljetettavasta lannasta. Näytteet voidaan tarvittaessa ottaa lastausoperaation aikana käyttäen ajoneuvoihin asennettuja automaattisia näytteenottolaitteita. Lantanäytteet on analysoitava toimivaltaisten viranomaisten hyväksymissä laboratoriossa ja analyysien tulokset on annettava tiedoksi toimittavalle ja vastaanottavalle maanviljelijälle.

5. Toimivaltaisille viranomaisille on annettava tarvittavat valtuudet ja keinot tämän päätöksen mukaisen poikkeuksen noudattamisen toteamiseksi.

12 artikla

Raportointi

Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään joulukuussa ja vuoden 2014 osalta viimeistään syyskuussa kertomus, jossa on oltava seuraavat tiedot:

a) 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kartat, joista käy ilmi tilojen, karjan ja maatalousmaan prosenttimäärä sekä paikallinen maankäyttö ja tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen viljelykierrosta ja maatalouskäytännöistä;

b) 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun veden seurannan tulokset, pinta- ja pohjavesien laadun muutossuuntauksia koskevat tiedot mukaan luettuina, sekä selvitys poikkeuksen vaikutuksista vedenlaatuun;

c) arvio syksyllä havaituista maaprofiilin nitraattijäämistä poikkeuksen saaneilla lohkoilla sekä niiden vertailu nitraattijäämiä ja niiden muutossuuntauksia koskeviin tietoihin muiden kuin poikkeuksen saaneiden lohkojen osalta, joilla on samanlainen viljelykierto, sekä poikkeusta hyödyntävillä että muilla tiloilla;

d) arvio poikkeusta koskevien edellytysten noudattamisesta tiloilla ja lohkoilla suoritettavien tarkastusten ja lantakuljetuksia koskevien tarkastusten avulla sekä tiedot hallinnollisissa ja peltotarkastuksissa todetuista tiloista, jotka eivät täytä edellytyksiä;

e) tiedot lannan käsittelystä, lannan kiinteän osan prosessointi ja käyttö mukaan luettuina, ja yksityiskohtaiset tiedot käsittelyjärjestelmien ominaispiirteistä ja tehokkuudesta sekä käsitellyn lannan koostumuksesta;

f) tiedot poikkeusta hyödyntävien tilojen lukumäärästä ja poikkeuksen saaneista lohkoista, joille on levitetty käsiteltyä lantaa ja nitraatti- ja fosfaattipitoisuudeltaan alhaista lietelantaa, sekä levitetyn lannan tai lietelannan määristä;

g) tiedot 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista menetelmistä käsitellyn lannan koostumuksen ja sen vaihtelujen sekä käsittelyn tehokkuuden arvioimiseksi kullakin yksittäistä poikkeusta hyödyntävällä tilalla;

h) selvitys 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista lannan käsittelylaitoksista;

i) yhteenveto ja arviointi 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuista seurantapaikoista saaduista tiedoista;

13 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan kautta 2011–2014 koskevan Flanderin alueen toimintaohjelman yhteydessä (lanta-asetus), ja sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2014.

14 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 2011. Komission puolesta Janez POTOČNIK Komission jäsen

(1) EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1.

(2) EUVL L 16, 19.1.2008, s. 28.

(3) Belgisch Staatsblad, 13. toukokuuta 2011, s. 27876.

(4) Belgisch Staatsblad, 31. elokuuta 2007, s. 45564.