KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/492,

annettu 1 päivänä huhtikuuta 2020,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Egyptistä peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuonnissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) (jäljempänä ’perusasetus’) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Vireillepano

(1) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 21 päivänä helmikuuta 2019 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Egyptistä, jäljempänä yhdessä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2) ilmoituksen vireillepanosta, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

(2) Komissio pani tutkimuksen vireille, kun Tech-Fab Europe, jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 8 päivänä tammikuuta 2019 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

(3) Komissio pani 16 päivänä toukokuuta 2019 vireille erillisen tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski Kiinasta ja Egyptistä peräisin olevien silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuontia unioniin, ja käynnisti erillisen tutkimuksen. Se julkaisi vireillepanoilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).

1.2 Tuonnin kirjaaminen

(4) Valituksen tekijä esitti 31 päivänä heinäkuuta 2019 asianomaisista maista peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuonnin kirjaamista koskevan pyynnön perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Valituksen tekijä väitti, että tutkimusajanjakson jälkeen tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuonti lisääntyi merkittävästi ja että unionissa kerrytetään varastoja siinä mittakaavassa, että se uhkaa heikentää mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden korjaavaa vaikutusta.

(5) Yksi vientiä harjoittava tuottaja, yksi käyttäjä sekä alan kiinalainen kauppakamari (China Chamber Of Commerce for Import & Export of Light Industrial Products & Arts-Crafts), jäljempänä ’CCCLA’, vastustivat kirjaamispyyntöä. Nämä osapuolet väittivät, että pyynnössä ei ollut riittävästi näyttöä perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdassa vaaditun mukaisesti. Lisäksi ne väittivät, että Kiinasta ja Egyptistä peräisin olevaa tuontia koskevia tietoja olisi analysoitava erikseen ja että kyseinen tuonti ei todennäköisesti kuitenkaan heikennä tuntuvasti lopullisen polkumyyntitullin korjaavaa vaikutusta, koska tuonnin keskimääräinen yksikköhinta oli kohonnut vuoden 2018 ja 2019 välillä.

(6) Komissio päätti olla ottamatta väliaikaisia toimenpiteitä käyttöön tässä tapauksessa, kuten 48 ja 50 kappaleessa selitetään. Sen vuoksi kirjaamispyyntö oli merkityksetön eikä sitä eikä 5 kappaleessa mainittuja huomautuksia ollut tarpeen analysoida enempää.

1.3 Asianomaiset osapuolet

(7) Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan ja Egyptin viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

(8) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

(9) Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd pyysi tapaamista kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Kuuleminen järjestettiin 28 päivänä lokakuuta 2019. Kuulemisen aiheena oli perusasetuksen 18 artiklan ehdotettu soveltaminen yritykseen. Komissio analysoi esiin otettuja seikkoja ja käsitteli niitä lopullisten päätelmien ilmoittamisen yhteydessä. Kuulemisesta vastaava neuvonantaja ei suositellut mitään erityisiä seurantatoimia.

(10) Kuten 48 kappaleessa todetaan, komissio selvensi tuotteen määritelmää tutkimuksen aikana ja antoi asianomaisille osapuolille, joita selvennys koski tai jotka eivät ehkä olleet ilmoittautuneet, koska ne eivät uskoneet menettelyn koskevan niitä, mahdollisuuden ilmoittautua ja pyytää kyselylomaketta tietyssä määräajassa. Yksikään uusi osapuoli ei ilmoittautunut.

1.4 Otanta

(11) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

1.4.1 Unionin tuottajia koskeva otanta

(12) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli päättänyt rajata tutkimuksen koskemaan kohtuullista määrää unionin tuottajia soveltamalla otantaa. Se lisäsi, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen samankaltaisen tuotteen unionissa ilmoitettujen tuotantomäärien perusteella lokakuun 2017 ja syyskuun 2018 välillä ottaen myös huomioon maantieteellisen jakautumisen. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus lasikuitukankaiden arvioidusta unionin kokonaistuotannosta oli yli 40 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

(13) Huomautuksia saatiin vain yhdeltä unionin tuottajalta, joka ehdotti neljännen yrityksen lisäämistä otokseen maantieteellisen edustavuuden, tuotantomäärän ja katettujen tuotelajien laajentamiseksi.

(14) Komissio pyrki saamaan otokseen suurimman edustavan tuotantomäärän, joten se päätti kasvattaa otoksen neljään yritykseen. Lopulliseen otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin arvioidusta lasikuitukankaiden kokonaistuotannosta oli yli 40 prosenttia. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.

1.4.2 Tuojia koskeva otanta

(15) Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

(16) Vain yksi etuyhteydetön tuoja (Euroresins UK Ltd.) toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Tuojien vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.4.3 Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

(17) Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(18) Yhdeksän kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kahdesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osuus lasikuitukankaiden ilmoitetusta viennistä Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla oli 79 prosenttia.

(19) Vientiä harjoittavien tuottajien tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien otos on seuraava: — China National Building Materials Group, jäljempänä ’CNBM-ryhmä’, mukaan lukien; — Jushi Group Co. Ltd, jäljempänä ’Jushi’; — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd, jäljempänä ’Hengshi’; — Taishan Fiberglass Inc, jäljempänä ’Taishan’ — Yuntianhua Group, jäljempänä ’Yuntianhua-ryhmä’, mukaan lukien: — PGTEX China Co. Ltd, jäljempänä ’PGTEX’, — Chongqing Tenways Material Corp., jäljempänä ’CTM’.

(20) Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta.

(21) Otoksen valintaa koskevia huomautuksia saatiin yhdeltä otoksen ulkopuoliselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä CCCLA:lta.

(22) Otoksen ulkopuolinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että molemmilla otokseen valituilla vientiä harjoittavien tuottajien ryhmällä on vertikaalisesti integroitu tuotantoprosessi, joka on erilainen kuin sen oma valmistusprosessi (integroimaton), minkä vuoksi se katsoi, että otokseen valitut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät eivät edusta sen omaa tilannetta. Myös CCCLA väitti, että kaksi otokseen valittua vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää olivat vertikaalisesti integroituneita, minkä vuoksi otos ei edustanut kiinalaista lasikuitukankaiden tuotannonalaa, johon kuuluu myös tuottajia, jotka eivät ole integroituneet.

(23) Otoksen valinta perustui perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti suurimpaan edustavaan tuotanto-, myynti- tai vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kuten 18 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien osuus lasikuitukankaiden ilmoitetusta viennistä Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla oli 79 prosenttia, jota pidettiin edustavana. Otokseen valittuihin kahteen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmään kuului joka tapauksessa sekä vertikaalisesti integroituneita että integroitumattomia yksikköjä, ja komission analyysissä otetaan tämä asianmukaisesti huomioon. Suurin osa EU:hun suuntautuvasta viennistä oli itse asiassa peräisin integroitumattomilta yksiköiltä. Sen vuoksi väite hylättiin.

(24) Lisäksi kaikilla otoksen ulkopuolisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla oli mahdollisuus pyytää yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei pyytänyt yksilöllistä tarkastelua, kuten 39 kappaleessa todetaan.

(25) CCCLA väitti myös, että vain kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän valinta vaarantaa vakavasti tutkimuksen tuloksen, jos toinen valituista ryhmistä lopettaa yhteistyössä toimimisen tai päättää vetäytyä tutkimuksesta perusasetuksen 17 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

(26) CCCLA väitti, että tällaisessa tilanteessa otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien mahdollinen tulli perustuisi jäljellä olevalle otokseen valitulle ryhmälle vahvistettuun tulliin, eikä otos olisi enää edustava. Sen vuoksi CCCLA pyysi komissiota laajentamaan otosta sisällyttämällä siihen vielä yhden vientiä harjoittavan tuottajan.

(27) Kuten 19 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmiin kuuluu viisi vientiä harjoittavien tuottajien yksikköä. Kuten lisäksi 18 kappaleessa todetaan, otoksen osuus lasikuitukankaiden ilmoitetusta viennistä Kiinasta unioniin oli 79 prosenttia, jota pidettiin edustavana. Sen vuoksi komissio päätti olla laajentamatta otosta, koska se olisi estänyt kaikkien yksikköjen tutkimisen tutkimuksen määräajoissa. Yhteistyössä toimineilla otoksen ulkopuolisilla yrityksillä oli kuitenkin mahdollisuus pyytää yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla, mutta yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei pyytänyt yksilöllistä kohtelua, kuten 24 kappaleessa mainitaan.

(28) CNBM-ryhmään kuuluvat Jushi ja Hengshi eivät kiistäneet olevansa toisiinsa etuyhteydessä olevia yrityksiä, mutta ne väittivät, etteivät ne ole etuyhteydessä Taishaniin. Jushi väitti, että komissio ei voinut käyttää mekaanisesti perustana 24 päivänä marraskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (4), jäljempänä ’tullikoodeksin täytäntöönpanosäädös’, 127 artiklan 1 kohdan d tai f alakohtaa käsitelläkseen Hengshiä, Jushia ja Taishania yhtenä yksikkönä. Väitteensä tueksi Jushi viittasi WTO:n paneeliin asiassa Korea – Certain Paper (5) sekä Shanghain pörssin ohjeisiin (Guidelines for related transactions of listed companies of Shanghai Stock Exchange).

(29) Myös Taishan kiisti olevansa etuyhteydessä Jushiin ja Hengshiin ja väitti, että i) ne eivät omistaneet suoraan toistensa osakkeita, ii) niillä ei ollut yhteistä suoraa osakkeenomistusta, iii) niillä oli erilliset päätöksentekoprosessit ja hallintorakenteet, iv) niiden johtokuntien jäsenissä ei ollut päällekkäisyyttä, v) Hengshin/Jushin ja Taishanin välillä ei ollut etuyhteysliiketoimia, vi) ne olivat kilpailijoita markkinoilla ja vii) Taishan sijaitsi maantieteellisesti etäällä Jushista ja Hengshistä. Taishan väitti myös, että samanlaisessa tilanteessa aiemmassa polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa, joka koski Kiinasta peräisin olevien kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien tuontia (6), yrityksiä ei kohdeltu toisiinsa etuyhteydessä olevina.

(30) Tutkimuksessa kävi ilmi, että China National Building Materials, jäljempänä ’CNBM’, on Kiinan valtion omistama yritys, josta omistaa suoraan ja välillisesti 41,27 prosenttia CNBM-emoyhtiö, jonka puolestaan omistaa kokonaan Valtioneuvoston valtion omistuksessa olevan varallisuuden valvonta- ja hallintovirasto, jäljempänä ’SASAC’. CNBM:llä on 26,97 prosentin omistusosuus China Jushi Co., Ltd.:stä, jäljempänä ’China Jushi’, joka on Jushi-ryhmän ainoa osakkeenomistaja (7).

(31) CNBM teki syyskuussa 2017 Sinoman kanssa sulautumasopimuksen (8), joka finalisoitiin toukokuussa 2018. Sinoma oli Taishanin omistaja tytäryhtiönsä Sinoma Science & Technology Co. kautta. Sulautuman jälkeen Sinoman toiminta sulautettiin osaksi CNBM:n toimintaa. Tämän tuloksena CNBM:llä on 26,97 prosentin osuus China Jushista (Jushin ainoa osakkeenomistaja) ja 60,24 prosentin osuus Sinoma Science & Technology Co., Ltd.:stä (Taishanin ainoa osakkeenomistaja).

(32) Tullikoodeksin täytäntöönpanosäädöksen 127 artiklan d alakohdassa vahvistetaan, että kahden henkilön katsotaan olevan etuyhteydessä keskenään, jos kolmas osapuoli suoraan tai välillisesti omistaa, valvoo tai pitää hallussaan vähintään viittä prosenttia kummankin liikkeeseen lasketuista äänioikeutetuista osakkeista tai osuuksista. CNBM:llä on 26,97 prosentin osuus China Jushista (Jushin ainoa osakkeenomistaja) ja 60,24 prosentin osuus Sinoma Science & Technology Co., Ltd.:stä (Taishanin ainoa osakkeenomistaja). Näin ollen yritysten todettiin olevan etuyhteydessä toisiinsa.

(33) Kiinalaisen arvopaperivälitysyhtiön (Guotai Junan Securities) vuoden 2019 yritysraportin (9) mukaan CNBM on organisoinut yksiköitään uudelleen vuodesta 2017 lähtien vahvistaakseen alueellista koordinointia ja poistaakseen horisontaalista kilpailua julkisesti noteerattujen tytäryhtiöidensä välillä. CNBM aikoo ratkaista horisontaaliseen kilpailuun liittyvät kysymykset vuoteen 2020 mennessä. Raportista julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella CNBM suunnitteli aloittavansa prosessin konsolidoimalla lasikuitutoimintansa varojen lisäyksillä China Jushin ja Sinoma Science & Technologyn välillä (Taishanin ainoa osakkeenomistaja). Näin ollen tutkimuksen aikana kerätty näyttö ei tue yritysten väitettä siitä, että yhteisellä osakkuudella ei ollut käytännön vaikutuksia ja että yritykset toimivat itsenäisesti. Näyttö päinvastoin viittaa siihen, että pelkän osakkuuden (joka pelkästään on ratkaiseva tekijä sen päättelemisessä, että yritykset ovat etuyhteydessä toisiinsa) lisäksi nämä kolme yritystä kykenevät myös vaikuttamaan merkittävästi toistensa liiketoimintapäätöksiin ja että niihin määräysvaltaa käyttävä yritys (CNBM) aikoo vähintäänkin koordinoida niiden toimintaa ellei jopa integroida sitä (eli ratkaista horisontaaliseen kilpailuun liittyvät ongelmat). Sen vuoksi komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan sen päätelmässä, jonka mukaan nämä kolme yritystä ovat toisiinsa etuyhteydessä, ei otettu huomioon tosiasiallisia ja taloudellisia realiteetteja.

(34) Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan komissio ei voi käsitellä Hengshiä, Jushia ja Taishania yhtenä ryhmänä, perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa annetaan komissiolle mahdollisuus vahvistaa yksi yksilöllinen polkumyyntitulli, kun toimittajien välillä on yhtiöoikeudellisia yhteyksiä. Tämä tehdään sen varmistamiseksi, että tulliviranomaiset voivat panna toimenpiteet tosiasiallisesti täytäntöön, ja sen välttämiseksi, että etuyhteydessä olevat yritykset kanavoivat vientinsä sen yrityksen kautta, jolla on alin tulli. Normaaliarvoja käsittelevässä perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa todetaan lisäksi, että määrittäessään, onko kahden osapuolen välillä etuyhteys, komissio voi ottaa huomioon tullikoodeksin täytäntöönpanosäädöksen 127 artiklan. Ei ole mitään syytä, minkä vuoksi komissio soveltaisi eri vaatimuksia vientiä harjoittaviin tuottajiin, kun kyseessä on normaaliarvo ja niiden etuyhteyden määrittäminen perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan soveltamiseksi. Näin ollen komissio soveltaa johdonmukaisesti tullikoodeksin täytäntöönpanosäädöksen 127 artiklassa säädettyjä perusteita soveltaessaan perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaa. Tämä johdonmukainen käytäntö ilmoitettiin kaikille osapuolille vireillepanoilmoituksessa menettelyn alussa. Jushin 28 kappaleessa esiin ottama WTO-tapaus (10) ei tue yrityksen väitettä. Toisin kuin Jushi ja Hengshi pyrkivät osoittamaan, WTO-paneeli vahvisti kyseisessä tapauksessa, että polkumyynnin määrittämiseksi polkumyyntitutkimuksissa WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 6.10 artiklan sääntö (jonka mukaan polkumyyntimarginaali olisi laskettava kutakin vientiä harjoittavaa tuottajaa kohti) ei välttämättä estä erillisten oikeussubjektien kohtelemista yhtenä viejänä tai tuottajana. Paneeli huomautti, että tällainen kohtelu sallitaan, kun kyseisten yritysten välinen rakenteellinen ja kaupallinen suhde on riittävän läheinen, jotta niitä voidaan pitää yhtenä viejänä (11). Tämä huomioon ottaen WTO:n paneeli ei vahvistanut kyseisessä tapauksessa kriteereitä, joita tutkivan viranomaisen on sovellettava arvioidakseen, ovatko yritykset etuyhteydessä toisiinsa. Paneeli vain tarkasteli erityisiä tekijöitä (kuten osakkuutta, johtokuntaa, myyntikanavia), jotka olivat tutkivan viranomaisen tutkittavina kyseisessä tapauksessa. Asiassa EC – Fasteners valituselin vahvisti mahdollisuuden kohdella useampia viejiä yhtenä yksikkönä ja luetteli myös tekijöitä, jotka saattavat olla merkityksellisiä, kuten i) yhtiöoikeudelliset ja rakenteelliset yhteydet viejien välillä, kuten yhteinen valvonta, osakkuus ja hallinto; ii) yhtiöoikeudelliset ja rakenteelliset yhteydet valtion ja viejien välillä, kuten yhteinen valvonta, osakkuus ja hallinto; ja iii) valtion valvonta tai merkityksellinen vaikuttaminen hinnoittelun ja tuotoksen osalta (12). Tähän liittyen tämän tapauksen oikeudellisten ja tosiasiallisten tekijöiden perusteella Jushin, Hengshin ja Taishanin välisiä yhtiöoikeudellisia yhteyksiä ei voida kiistää. Sen vuoksi komissio voi käsitellä niitä perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuna yhtenä yksikkönä.

(35) Mitä tulee Taishanin esittämään väitteeseen, jonka mukaan samanlaisessa tilanteessa aiemmassa polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa (13) tiettyjä yrityksiä ei pidetty toisiinsa etuyhteydessä olevina, komissio huomauttaa, että Taishanin esiin ottamassa tutkimuksessa ei ollut etuyhteyteen liittyviä ongelmia. Näin ollen komissio ei ymmärrä, miten kyseinen tapaus voisi tukea Taishania sen väitteessä, joka koskee sen yhteyttä Jushiin ja Hengshiin. Tilannetta tässä tapauksessa arvioitiin joka tapauksessa tapauskohtaisesti ja sovellettava säädöskehys huomioon ottaen.

(36) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kyseisiä yrityksiä pidetään toisiinsa etuyhteydessä olevina yrityksinä tässä tutkimuksessa, ja kaikki tätä asiaa koskevat väitteet hylättiin.

(37) Saatuaan 19 päivänä joulukuuta 2019 yleisistä päätelmistä ilmoittavan asiakirjan, jäljempänä ’lopulliset päätelmät’, Taishan väitti, että CNBM:llä oli vain erittäin vähäinen määräysvalta Jushin tai Hengshin operatiivisiin ja liiketoimintapäätöksiin. Se toisti, että Taishan ja Hengshi/Jushi olivat kilpailijoita markkinoilla, ja huomautti toimittaneensa aiemmin näyttöä näiden väitteiden tueksi (ks. 29 kappale). Lisäksi Taishan väitti, että vaikka se oli etuyhteydessä Hengshiin/Jushiin yhteisen valtion omistajuuden kautta, sillä ei ollut juurikaan kiinnostusta koordinoida vientitoimintaansa Hengshin/Jushin kanssa toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Taishan tarjoutui sitoutumaan kaupallisten yhteyksien katkaisemiseen Taishanin ja Hengshin/Jushin välillä, minkä vuoksi Hengshistä/Jushista peräisin olevien lasikuitukankaiden vientiä unioniin ei olisi mahdollista kanavoida Taishanin kautta. Sen vuoksi ei ole tarvetta ottaa käyttöön koko ryhmää koskevaa yhtä polkumyyntitullia.

(38) Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yhteisten osakkeenomistajiensa kautta nämä kolme yritystä pystyvät vaikuttamaan merkittävästi toistensa liiketoimintapäätöksiin (ks. 33 kappale). Asiakirja-aineistossa oleva näyttö osoittaa, että yritykset ovat konsolidoimassa ja koordinoimassa lasikuituun liittyviä toimintojaan. Mitään sellaista uutta tietoa tai näyttöä ei esitetty, joka olisi tehnyt nämä havainnot pätemättömiksi. Taishan ei kiistänyt tärkeimmän osakkeenomistajansa suunnitelmia konsolidoida sen lasikuituliiketoiminta. Tällaisten suunnitelmien ja Taishanin ja Hengshin/Jushin välisten kaupallisten yhteyksien katkaisemista koskevien sitoumusten välillä on selkeä ristiriita. Lisäksi – ja ottamatta kantaa siihen, voisiko komissio hyväksyä tällaisen sitoumuksen – yritys ei selvästikään ole sellaisessa asemassa, että voisi tehdä minkäänlaista sitoumusta ilman siinä varsinaista määräysvaltaa käyttävien tahojen hyväksyntää. Tämän vuoksi Taishanin väitteet ja sitoumustarjous hylättiin.

1.5 Yksilöllinen tarkastelu

(39) Otantalomakkeen palauttaneista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista seitsemän ilmoitti komissiolle aikomuksestaan pyytää yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Komissio asetti kyselylomakkeen saataville verkossa vireillepanopäivänä. Lisäksi komissio ilmoitti otoksen ulkopuolisille vientiä harjoittaville tuottajille, että niiden on toimitettava kyselyvastaus, jos ne haluavat yksilöllisen tarkastelun. Yksikään näistä yrityksistä ei kuitenkaan toimittanut kyselyvastausta.

1.6 Kyselyvastaukset ja tarkastuskäynnit

(40) Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Unionin tuottajille, tuojille, käyttäjille sekä Kiinan ja Egyptin vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin verkossa saataville (14) vireillepanopäivänä.

(41) Komissio sai kyselyvastaukset neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta, viideltä käyttäjältä, yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta, kaikilta otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta sekä kahdelta egyptiläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka kuuluivat samaan ryhmään (CNBM). Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, jossa käsiteltiin merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

(42) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien osapuolten toimitiloihin: Unionin tuottajat — European Owens Corning Fiberglas, Sprl, Belgia, jäljempänä ’OC’; — Chomarat Textiles Industries S.A.S., Ranska, jäljempänä ’Chomarat’; — Saertex GmbH & Co. KG, Saksa, jäljempänä ’Saertex’; — Ahlstrom-Munksjö Glassfibre Oy, Suomi, jäljempänä ’Ahlstrom’; Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat — China National Building Materials Group, jäljempänä ’CNBM-ryhmä’; — Jushi Group Co. Ltd, Tongxiang; — Zhejiang Hengshi Fiberglass Fabrics Co. Ltd, Tongxiang; — Taishan Fiberglass Inc., Taian; — Yuntianhua Group, jäljempänä ’Yuntianhua-ryhmä’: — PGTEX China Co. Ltd, Changzhou; — Chongqing Tenways Material Corp., Chongqing; Egyptiläiset vientiä harjoittavat tuottajat — Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E, Suez; — Hengshi Egypt Fiberglass Fabrics S.A.E., Suez; Hongkongissa sijaitsevat kiinalaisiin ja egyptiläisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kauppiaat — Huajin Capital Limited; — Jushi Group (HK) Sinosia Composite Materials Co., Ltd.; Kiinassa sijaitsevat kiinalaisiin ja egyptiläisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kauppiaat — Jushi Group Hongkong Co. Limited, Tongxiang; Unionissa sijaitsevat vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat — Jushi France SAS, St. Priest, Ranska; — Jushi Italia SRL, Milano, Italia; — Jushi Spain, Madrid, SA, Espanja; Käyttäjät — Siemens Gamesa Renewable Energy GmbH&Co KG, Tanska, jäljempänä ’SGRE’; — Vestas Wind Systems A/S, Tanska, jäljempänä ’Vestas’.

1.7 Yhteistyöstä kieltäytyminen

(43) Kaksi kiinalaista otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa (Jushi ja Hengshi), jotka ovat osa CNBM-ryhmää, eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Tästä syystä komissio päätti perustaa päätelmänsä käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti, kuten 3.1 jaksossa selitetään tarkemmin. Lisäksi komissio hyväksyi tietoja CNBM-ryhmään etuyhteydessä olevalta kauppayritykseltä (CNBM International Corporation, jäljempänä ’CNBM International’), joka toimitti osittain pyydetyt tiedot myöhemmässä vaiheessa perusasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti (ks. 85–87 kappale).

1.8 Tietojen luottamuksellista käsittelyä koskeva pyyntö perusasetuksen 19 artiklan nojalla

(44) Vientiä harjoittavat tuottajat Jushi ja Hengshi pyysivät, että yhtä niiden toimittamaa asiakirjaa käsiteltäisiin luottamuksellisena. Useista pyynnöistä huolimatta yritykset eivät kyenneet perustelemaan, miksi näitä tiettyjä tietoja olisi käsiteltävä luottamuksellisina. On syytä huomauttaa, että eräs toinen asianomainen osapuoli oli jo toimittanut lähes samat tiedot ei-luottamuksellisesti, ja ne olivat muiden asianomaisten osapuolten saatavilla avoimessa asiakirja-aineistossa. Näin ollen luottamuksellista käsittelyä koskevaa pyyntöä ei voitu hyväksyä. Koska yritykset olivat edelleen haluttomia toimittamaan tiedot ei-luottamuksellisesti, komissio päätti olla paljastamatta huomautuksia asetuksessa.

(45) Koska toinen asianomainen osapuoli oli toimittanut lähes samat huomautukset/tiedot ei-luottamuksellisesti, Jushin ja Hengshin väitteiden asiasisältöä käsitellään joka tapauksessa kattavasti tässä asetuksessa.

1.9 Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(46) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2018 ja 31 päivän joulukuuta 2018 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2015 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

(47) Sekä tällä polkumyynnin vastaisella tutkimuksella että 3 kappaleessa mainitulla tukien vastaisella tutkimuksella on sama tutkimusajanjakso ja sama tarkastelujakso.

1.10 Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamatta jättäminen ja myöhempi menettely

(48) Tutkimuksen aikana kävi ilmi, että jotkin talouden toimijat eivät ehkä ole ilmoittautuneet, koska ne eivät ole ymmärtäneet oikein tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmää. Tästä syystä komissio selvensi 18 päivänä syyskuuta 2019 vireillepanoilmoitukseen sisältyvää tuotteen määritelmän kuvausta julkaisemalla uuden ilmoituksen (15), jäljempänä ’selventävä ilmoitus’. Myös selventävässä ilmoituksessa annettiin osapuolille mahdollisuus ilmoittautua tietyssä määräajassa ja pyytää halutessaan kyselylomaketta. Yksikään asianomainen osapuoli ei toimittanut huomautuksia selventävästä ilmoituksesta eikä pyytänyt kyselylomaketta.

(49) Koska oli mahdollista, että uusia osapuolia ilmoittautuu ja niiden menettelyllisiä puolustautumisoikeuksia on noudatettava, komissio päätti jatkaa tutkimusta ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä.

(50) Komissio ilmoitti 26 päivänä syyskuuta 2019 perusasetuksen 19 a artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisille osapuolille aikeestaan olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä ja jatkaa tutkimusta.

(51) Selventävän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen ja myöhemmässä tutkimuksessa vahvistettiin, että yksikään talouden toimija ei ollut jättänyt ilmoittautumatta sen vuoksi, että se olisi ymmärtänyt väärin tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän vireillepanoilmoituksessa.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkasteltavana oleva tuote

(52) Tarkasteltavana ovat Kiinasta ja Egyptistä peräisin olevat jatkuvakuituisesta kiertämättömästä lasikuitulangasta tai -esilangasta kudotut kankaat, eivät kuitenkaan kyllästetyt tai esikyllästetyt tuotteet eivätkä seulakankaat, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2 ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 39 00, ex 7019 40 00, ex 7019 59 00 ja ex 7019 90 00 (Taric-koodit 7019390080, 7019400080, 7019590080 ja 7019900080), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ (16).

(53) Lasikuitukankailla on monia käyttötarkoituksia esimerkiksi tuuliturbiinien lavoissa, veneiden, rekkojen ja urheiluvälineiden tuotannossa sekä putkien kunnostusjärjestelmissä.

(54) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCLA väitti, että tuotteen määritelmä oli epäselvä ja että olisi selvennettävä, kuuluvatko CN-koodeihin 7019 59 00 ja 7019 90 00 kuuluvat tuotteet tutkimuksen soveltamisalaan.

(55) Komissio muistuttaa, että kuten vireillepanoilmoituksessa todetaan, tutkimuksen kohteena oleva tuote määritellään tuotteen määritelmän eikä CN- tai Taric-koodien perusteella (jotka ovat vain ohjeellisia). Komissio määritteli tarkasteltavana olevan tuotteen selkeästi vireillepanoilmoituksessa. Tämän vahvistaa myös se, että sen jälkeen kun komissio antoi 48 kappaleessa tarkoitetun selventävän ilmoituksen tuotteen määritelmästä, yksikään asianomainen osapuoli ei ottanut yhteyttä. Näin ollen hylätään väite, jonka mukaan tuotteen määritelmä on epäselvä.

2.2 Samankaltainen tuote

(56) Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset: — tarkasteltavana oleva tuote — asianomaisten maiden kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote — perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettuna edustavana maana toimineen Turkin kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(57) Komissio päätti, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.3 Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

(58) Yksi vientiä harjoittava tuottaja ja Egyptin arabitasavallan kauppaministeriö väittivät, että valmiiksi leikattujen lasikuitukangassarjojen ei pitäisi kuulua tutkimuksen soveltamisalaan. Ne väittivät, että valmiiksi leikatut lasikuitukangassarjat ovat jatkojalostustuotteita, jotka edellyttävät lisätuotantovaiheita, ja että niiden fyysiset ominaisuudet ovat erilaiset, koska ne ovat kooltaan paljon pienempiä. Niitä on saatavilla eri muodoissa ja pakkauksissa, ja ne koostuvat useista pienemmistä kankaanpaloista, jotka on yhdistetty. Lisäksi väitettiin, että sarjojen poissulkemisesta ei aiheutuisi toimenpiteiden kiertämisen riskiä, koska leikkaamisprosessia ei voi peruuttaa eikä tuote ole vaihdettavissa leikkaamattomaan lasikuitukankaaseen.

(59) Valituksen tekijä väitti, että valmiiksi leikatuilla lasikuitukangassarjoilla ja leikkaamattomalla lasikuitukankaalla on samat perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Koska lasikuitukankaat ovat vahvistusmateriaaleja, muotoon leikkaaminen on tarpeellista, jotta ne sopivat sen tuotteen muotoon, jota on vahvistettava, mutta leikkaaminen ei muuta sen perusominaisuuksia. Leikkaamisen voi tehdä lasikuitukankaan tuottaja, riippumaton teollinen leikkaaja tai asiakas itse. Leikkaaminen on erittäin yksinkertaista ja edullista. Valituksen tekijä väitti vielä, että käyttäjät eivät pidä valmiiksi leikattua lasikuitukangasta erilaisena kuin muuta lasikuitukangasta, koska lasikuitukangas tuotetaan yleensäkin käyttäjän eritelmien mukaisesti. Jos leikkaaminen muuttaisi lasikuitukankaan ominaisuuksia, se tekisi kankaasta käyttökelvotonta asiakkaan kannalta.

(60) Tutkimuksessa kävi ilmi, että valmiiksi leikkaaminen ja sarjoiksi valmistaminen eivät muuta lasikuitukankaiden fyysisiä, teknisiä tai kemiallisia perusominaisuuksia tai peruskäyttötarkoituksia. Molempien tuotteiden käyttäjät ovat suureksi osaksi samoja, ja molempia myydään samojen jakelukanavien kautta.

(61) Tutkimuksessa vahvistettiin myös, että useimpia käyttötarkoituksia varten lasikuitukangas tuotetaan tilauksesta asiakkaan eritelmien mukaan. Valmiiksi leikatut lasikuitukangassarjat ovat vain lisäeritelmä asiakkaan tilauksessa. Myöskään erilainen pakkaus ei muuta valmiiksi leikattujen lasikuitukangassarjojen ominaisuuksia. Koska lasikuitukankaat tilataan yhä useammin valmiiksi leikattuina lasikuitukangassarjoina ja yhä useammin käytetään ulkopuolisten sarjojen valmistajien palveluja, toimenpiteiden kiertämisen riski on suuri, jos valmiiksi leikatut lasikuitukankaat jätettäisiin tutkimuksen ulkopuolelle. Sen vuoksi komissio päätteli, että valmiiksi leikattuja lasikuitukankaita ei ole asianmukaista jättää tutkimuksen ulkopuolelle.

(62) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CCCLA ja Egyptin viranomaiset väittivät, että esileikatut lasikuitukangassarjat olisi jätettävä tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska ne ovat jatkojalostustuotteita, jotka edellyttävät täydentäviä tuotantovaiheita ja joilla on erilaiset fyysiset ominaisuudet, joilla on huomattava vaikutus kustannuksiin ja hintoihin. Molemmat osapuolet väittivät, että mitään kiertämisen vaaraa ei olisi, jos esileikatut lasikuitukangassarjat jätettäisiin toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle, erityisesti niihin liittyvien lisäkustannusten vuoksi ja sen vuoksi, että leikkaamisprosessia ei voi peruuttaa.

(63) Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Leikkaaminen ja sarjoiksi tekeminen ei luo jatkojalostustuotetta vaan on lisäeritelmä asiakkaan tilauksessa, kuten 61 kappaleessa selitetään. Tämän vuoksi väite hylättiin.

(64) Eräs toinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että lasikuitulangat pitäisi jättää tutkimuksen ulkopuolelle. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että lasikuitulankaa ei mainittu nimenomaisesti kyselylomakkeessa, valituksessa tai vireillepanoilmoituksessa, mikä vaikuttaisi osoittavan, että se ei kuulu tuotteen määritelmään. Se väitti lisäksi, että langasta tehtyä lasikuitukangasta ei voida luokitella tuotevalvontakoodiin kuuluvien ominaisuuksien mukaan, että langasta tehty lasikuitukangas tuotaisiin eri CN-koodeilla kuin ne, jotka mainitaan valituksessa, ja että lasikuitulanka ei myöskään kuulu muissa menettelyissä jatkuvakuituista kiertämätöntä lasikuitulankaa (roving-lankaa) koskevien toimenpiteiden piiriin.

(65) Valituksen tekijä ja eräs toinen unioin tuottaja (ei osapuolena valituksessa) väittivät, että vain kiertämättömästä (eli kierteettömästä) lasikuitulangasta tehdyn lasikuitukankaan pitäisi kuulua tutkimuksen piiriin ja kierretty lanka voitaisiin jättää tutkimuksen ulkopuolelle. Valituksen tekijä väitti, että kiertämättömällä lasikuitulangalla on samat ominaisuudet kuin roving-langalla eli ne koostuvat kiertämättömien filamenttien tai säikeiden kimpusta ja niitä käytetään myös samaan tarkoitukseen kuin roving-lankaa ja ne ovat yleensä 13–24 mikrometriä halkaisijaltaan ja 300–4800 texiä.

(66) Mitä tulee lasikuitulangasta tehdyn lasikuitukankaan sisällyttämiseen tutkimukseen, vireillepanoilmoituksessa määriteltiin tutkimuksen kohteena olevaksi tuotteeksi ”jatkuvakuituisesta kiertämättömästä lasikuitulangasta tai -esilangasta kudotut kankaat […]” (17). Tutkimuksessa kävi ilmi, että kiertämättömällä lasikuitulangalla on samat ominaisuudet kuin jatkuvakuituisella kiertämättömällä lasikuitulangalla (roving-langat) eli ne koostuvat kiertämättömien filamenttien tai säikeiden kimpusta ja niitä käytetään myös samaan tarkoitukseen. Molemmat ovat yleensä 13–24 mikrometriä halkaisijaltaan ja 300–4800 texiä. Näin ollen ei ole asianmukaista jättää näitä tuotelajeja tutkimuksen ulkopuolelle.

(67) Pääasiassa kierretystä lasikuitulangasta tehdyn lasikuitukankaan osalta komissio huomauttaa, että tuote, jonka perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat erilaiset, esimerkiksi painetut piirilevyt, ei koskaan ollut osa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Komissio toi tämän nimenomaisesti esiin selventävässä ilmoituksessa.

3. POLKUMYYNTI

KIINA

3.1 Alustavat huomautukset

(68) Jushi ja Hengshi eivät siis toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, kuten 43 kappaleessa mainitaan. Komissio hyväksyi tietoja kolmannelta etuyhteydessä olevalta yritykseltä, joka toimitti pyydetyt tiedot myöhemmässä vaiheessa. Näiden kolmen yrityksen tilannetta ja huomautuksia käsitellään tässä jaksossa.

(69) Jushi, joka on vertikaalisesti integroitunut vientiä harjoittava tuottaja, ei toimittanut olennaisia tietoja valmistusprosessistaan kyselyvastauksessaan eikä vastauksessaan puutteista ilmoittavaan kirjeeseen. Puuttuvat tiedot olivat olennaisia, jotta voitiin määrittää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan nojalla yrityksen normaaliarvo, jonka olisi kuvastettava vertikaalisesti integroituneen yrityksen valmistusprosessia. Komissio pyysi tietoja valmistuskustannuksista tuotevalvontakoodia kohti. Nämä tiedot kattavat lasikuitukankaan valmistukseen Jushin käyttämien kaikkien tuotannontekijöiden määrän ja arvon tuotevalvontakoodia kohti. Jushi kuitenkin kieltäytyi toimittamasta pyydettyjä tietoja tietyistä tuotannontekijöistä, kuten lasikuitukankaan pääraaka-aineiden, jatkuvakuituisten kiertämättömien lasikuitulankojen (roving-lankojen) valmistamiseen käytetyn liimausseoksen yksityiskohdista tuotevalvontakoodikohtaisesti. Siitä huolimatta, että komissio esitti useita pyyntöjä, joissa se selitti, miksi tietoja tarvittiin, Jushi kieltäytyi toimittamasta niitä. Tämän seurauksena komissio ilmoitti Jushille aikeestaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklan nojalla käytettävissä olevia tietoja normaaliarvon määrittämiseen.

(70) Lisäksi yritykselle ilmoitettiin, että koska se oli kieltäytynyt yhteistyöstä, normaaliarvoa koskevia tietoja ei hyväksyttäisi tarkastuskäynnin aikana. Tällaisten tietojen analysoiminen ennen tarkastuskäyntiä on olennaisen tärkeää, jotta varmistetaan tehokas ja merkityksellinen tarkastuskäynti siltä osin kuin on kyse normaaliarvon määrittämisestä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan nojalla. Lisäksi kun otetaan huomioon tutkimukseen sovellettavat lakisääteiset määräajat ja vientiä harjoittavalle tuottajalle annetut pitkät määräajat ja mahdollisuudet toimittaa tarvittavat tiedot, komissio ei enää kyennyt hyväksymään normaaliarvoa koskevia uusia tietoja.

(71) Jushi väitti, että komissio voisi edelleen päätyä kohtuullisiin päätelmiin kohtelemalla sitä vertikaalisesti integroitumattomana tuottajana eli määrittämällä sen tuotannontekijät ja tuotantokustannukset lasikuitukankaan pääraaka-aineiden, roving-lankojen, perusteella. Se väitti, että asiaankuuluvat tiedot toimitettiin määräajassa ja ne voitiin tarkastaa. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se toimi parhaan kykynsä mukaan ja ilmoitti komissiolle kaikki tiedot, joita se ei pitänyt luottamuksellisina. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se ei voinut toimittaa roving-lankojen tuotantokustannuksia etenkään liimausseoksen osalta, koska kyseessä on yrityksen oma useiden kemikaalien seos, joka kuuluu näin ollen liikesalaisuuden piiriin.

(72) Puuttuvat tiedot (yksityiskohdat liimausseoksesta tuotevalvontakoodikohtaisesti roving-lankojen tuotantokustannusten osalta) olivat kuitenkin olennaisia, jotta voitiin määrittää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan nojalla normaaliarvo, jonka olisi kuvastettava vientiä harjoittavan tuottajan valmistusprosessia. Vientiä harjoittava tuottaja ei myöskään osoittanut, miten komissio voisi päätyä kohtuulliseen päätelmään siitä huolimatta, että vientiä harjoittava tuottaja ei ilmoittanut tarvittavia tietoja kaikista valmistuskustannuksistaan.

(73) Komissio selvensi myös, että kaikkia polkumyyntimenettelyssä toimitettuja luottamuksellisia liiketoimintatietoja käsitellään perusasetuksen 19 artiklan nojalla tiukasti luottamuksellisina eivätkä muut asianomaiset osapuolet pääse tutustumaan tällaisiin tietoihin.

(74) Sen vuoksi komissio hylkäsi vientiä harjoittavan tuottajan esittämät väitteet ja päätti perustaa päätelmänsä käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

(75) Hengshi, toinen CNBM-ryhmään kuuluva integroitumaton yritys, toimitti virheellisiä ja harhaanjohtavia tietoja tarkastuskäynnin aikana ja haittasi vakavasti tarkastusprosessia panttaamalla tärkeitä tietoja ja viivyttämällä tarkastusprosessia tarpeettomasti ja toistuvasti. Etenkin tietoja, jotka annettiin tuotevalvontakoodista, sähkö-, työvoima- ja yleiskustannusten laskemiseksi käytetyistä jakoperusteista tuotevalvontakoodikohtaisissa tuotantokustannuksissa, vuoden 2018 alustavasta taseesta sekä osakkuusrakenteesta, pidettiin epäluotettavina, eikä niitä voitu käyttää kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaalin määrittämiseen.

(76) Sen vuoksi komissio ilmoitti kyseiselle yritykselle aikeestaan soveltaa käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti normaaliarvon laskemiseen, jos tutkimuksessa päädytään siihen, että olisi sovellettava perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohtaa. Perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti asianomaiselle osapuolelle ilmoitettiin, miksi toimitettuja tietoja ei otettu huomioon, ja sille annettiin tilaisuus antaa lisäselvityksiä.

(77) Hengshi esitti huomautuksia komission aikomuksesta perustaa päätelmänsä käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti ja pyysi kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Kuuleminen järjestettiin 28 päivänä lokakuuta 2019. Yritys väitti, että se ei tahallaan viivästyttänyt tai pysäyttänyt tutkimusta ja että se oli toiminut parhaan kykynsä mukaan. Yritys väitti erityisesti, että toimitetut tiedot eivät olleet virheellisiä eivätkä harhaanjohtavia ja että tarkastuskäynnin aikana se toimitti lähes oikean version tuotevalvontakooditaulukosta. Se toimitti rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa täysin oikean tuotevalvontakooditaulukon, joka tarkastettiin kyseisen tutkimuksen yhteydessä, ja yrityksen mukaan sitä olisi käytettävä tässä menettelyssä käytettävissä olevana tietona. Lisäksi yritys väitti, että toimitetut tuotevalvontakoodikohtaisten tuotantokustannusten jakoperusteet olivat kertoimia, joita on perinteisesti käytetty johto- ja kustannuslaskentatarkoituksiin ja joita yritys käyttää päivittäin. Yritys katsoi, että jakoperusteet heijastivat objektiivisesti tosiasiallisia tuotantokustannuksia. Vuoden 2018 alustavasta taseesta yritys selitti, että toimittaessaan väitettä tukevia asiakirjoja tarkastuskäynnin aikana se ei havainnut, että mukautukset eivät näkyneet näissä asiakirjoissa sen järjestelmässä olevien teknisten rajoitteiden vuoksi. Se selitti tämän johtuvan siirtymisestä uuteen tilinpitojärjestelmään 1 päivänä tammikuuta 2019, mitä ei ollut aiemmin ilmoitettu komissiolle. Yrityksen mukaan uuden järjestelmän ilmoittamatta jättäminen ei ollut viivyttänyt tarkastusta tarpeettomasti. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti vielä, että yhden osakkaan virheellisen prosenttiosuuden ilmoittaminen johtui kirjoitusvirheestä, joka korjattiin tarkastuskäynnin aikana. Tällaista virhettä ei sen vuoksi pitäisi pitää ”harhaanjohtavana” tietona, jonka vuoksi sovelletaan perusasetuksen 18 artiklaa. Vientiä harjoittava tuottaja kiisti vielä haitanneensa tarkastusprosessia useaan otteeseen etenkin jättämällä toimittamatta i) selityksiä kyselyvastauksessaan esittämästään tietystä (luottamuksellisesta) asiakirjasta ja ii) tarkistetut valmisteluasiakirjat.

(78) Hengshin tässä tutkimuksessa toimittama tuotevalvontakoodi oli virheellinen siitä huolimatta, että sillä oli useita mahdollisuuksia tarkistaa tuotevalvontakoodit kuusipäiväisen tarkastuskäynnin aikana. Komissio ei kyennyt määrittämään toimitettujen tietojen perusteella luotettavaa keskimääräistä myyntihintaa tuotevalvontakoodia kohti, minkä vuoksi toimitettuja tietoja ei voitu ottaa huomioon.

(79) Tutkimuksessa kävi ilmi, että vientiä harjoittavan tuottajan käyttämä jakoperuste ei kuvastanut oikein tuotevalvontakoodikohtaisia sähkö-, työvoima- ja yleiskustannuksia. Tämä johtui siitä, että jakoperusteita vahvistaessaan yritys ei ottanut huomioon tuotantolaitteiden tyhjäkäyntiä. Tämän seurauksena pieninä määrinä valmistettujen tuotteiden valmistusprosessissa käytetyn sähkön ja yleiskustannusten jakautuminen on yliarvioitu ja suurina määrinä valmistettujen samojen tuotteiden osalta aliarvioitu. Vientiä harjoittavan tuottajan käyttämät jakoperusteet johtavat myös virheelliseen työtuntien jakautumiseen tuotevalvontakoodia kohti. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja myönsi virheen 22 päivänä heinäkuuta 2019 päivätyssä kirjeessään komissiolle. Tarkastuskäynnin aikana tarkastusryhmä toi toistuvasti esiin epäjohdonmukaiset tulokset, jos käytetään yrityksen ehdottamia jakoperusteita, mutta yritys kieltäytyi tutkimasta asiaa. Vaikka vientiä harjoittava tuottaja olisikin aiemmin käyttänyt näitä jakoperusteita, ne eivät kuvasta oikein sähkön, työvoiman ja yleiskustannusten jakautumista tuotevalvontakoodia kohti. Tämän perusteella komissio totesi, että käytetyt jakoperusteet eivät määrittäneet luotettavasti yrityksen valmistuskustannuksia tuotevalvontakoodia kohti. Tämän vuoksi tietoja ei voitu ottaa huomioon.

(80) Komissio on myös eri mieltä siitä, että vientiä harjoittava tuottaja ei olisi haitannut tarkastusprosessia, koska se ei ilmoittanut uuden tilinpitojärjestelmän käyttöönotosta. Arviointi uuden järjestelmän vaikutuksesta tietoihin, jotka yritys toimitti, oli kohtuuttoman aikaa vievää. On myös yllättävää, että yrityksen rahoitusjohtaja, joka oli läsnä tarkastuskäynnillä, ei ilmoittanut välittömästi näitä tietoja tarkastusryhmälle. Jos tätä tietoa ei olisi pimitetty tarkastusryhmältä, sen ei olisi tarvinnut tarkastaa, oliko uudella järjestelmällä ollut vaikutus tietoihin, jotka ilmoitettiin vuodelta 2018. Tästä vapautunut aika olisi voitu käyttää kyselylomakkeen tärkeämpien osien tarkastamiseen. Komissio huomauttaa, että vaikka ryhmä pidensi tarkastuskäyntiä yhdellä lisäpäivällä, se ei siltikään kyennyt tyydyttävästi saamaan päätökseen yrityksen toimittamien tietojen tarkastamista käytettävissä olevassa (ylimääräisessä) ajassa.

(81) Osakkeenomistajan virheellisellä ilmoittamisella oli merkittävä vaikutus, ja se oli ratkaiseva tekijä määritettäessä, oliko vientiä harjoittava tuottaja etuyhteydessä toiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan (ja oliko se näin ollen osa samaa yritysryhmää, johon sovelletaan yhtä polkumyyntitullia). Sen vuoksi virhettä pidettiin vakavana ja harhaanjohtavana riippumatta siitä, annettiinko virheelliset tiedot tarkoituksellisesti vai ei.

(82) Komissio on lisäksi edelleen sitä mieltä, että yritys haittasi tarkastusprosessia useaan otteeseen. Kyselyvastauksessa toimitettuun luottamukselliseen asiakirjaan liittyvien selitysten puutteesta komissio toteaa, että tarkastusryhmälle ei annettu tarkastuskäynnin aikana ratkaisevia tietoja tai niiden antamisessa viivyteltiin, kuten todetaan yritykselle toimitetussa tarkastusraportissa (18). Lisäksi komissio pyysi tarkastuskäynnin aikana tietoja voidakseen todentaa, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen tuotevalvontakoodirakenne oikein. Hengshi kuitenkin toimitti tietoja, joissa esitettiin tuotevalvontakoodin rakenne yksityiskohtaisesti vasta sen jälkeen, kun koodin oli jo todettu olevan virheellinen. Lisäksi yritys antoi tarkastuskäynnin aikana tuotevalvontakoodia koskevat tarkistetut asiakirjat vasta sitten, kun tarkastusryhmä oli osoittanut uusia virheitä toimitetuissa asiakirjoissa. Siihen mennessä tarkastusryhmä oli jo käyttänyt merkittävästi aikaa yrittäessään todentaa tuotevalvontakoodit ja oli antanut yritykselle mahdollisuuden toimittaa valmisteluasiakirjat, jotta se voisi aloittaa uudelleen tuotevalvontakoodien tarkastamisen. Tämä haittasi tutkimusta, koska komission virkamiehet eivät kyenneet saattamaan päätökseen toimitettujen tuotevalvontakoodien tarkastamista. Näin ollen komissio ei voi olla samaa mieltä siitä, että yritys ei haitannut vakavasti tarkastusprosessia.

(83) Ottaen huomioon merkittävät puutteet tämän vientiä harjoittavan tuottajan toimittamissa tiedoissa, kuten edellä kuvataan, komissio päätti jättää huomiotta nämä tiedot (kaikki tuotevalvontakoodit ja tuotevalvontakoodikohtaiset tuotantokustannukset) ja teki päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti (19).

(84) Koska yrityksen toimittamissa huomautuksissa ja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa järjestetyssä kuulemisessa esitetyt huomautukset eivät muuttaneet vahvistettuja tosiseikkoja ja päätelmiä, komissio vahvisti soveltavansa perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan nojalla käytettävissä olevia tietoja tähän vientiä harjoittavaan tuottajaan vientihinnan ja normaaliarvon osalta.

(85) CNBM International, joka on CNBM-ryhmään etuyhteydessä oleva kauppias, ei toimittanut pyydettyä vastausta kyselylomakkeen liitteeseen I. Tutkimuksessa kävi ilmi, että lasikuitukankaiden myyntiä koskevat tiedot puuttuivat, ja komissio pyysi CNBM Internationalia ilmoittamaan tiedot tästä myynnistä ja selventämään, miksi niitä ei ollut ilmoitettu aikaisemmin.

(86) CNBM International toimitti pyydetyt myyntitiedot ja väitti, että se tuli tietoiseksi tästä myynnistä vasta kun se laati vastausta puutteista ilmoittavaan komission kirjeeseen 3 kappaleessa mainitussa rinnakkaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa.

(87) Näin myöhäisessä vaiheessa toimitetut tiedot voitiin kuitenkin tarkastaa vain osittain. Ottaen huomioon myynnin pienen määrän komissio päätti hyväksyä poikkeuksellisesti tähän myyntiin liittyvät tiedot ja käyttää käytettävissä olevia tietoja tiettyjen seikkojen, kuten etuyhteydessä olevan kauppiaan myynti-, yleis- ja hallintokustannusten, osalta perusasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.2 Menettely Kiinassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

(88) Koska tutkimuksen vireillepanovaiheessa saatavilla oli riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen Kiinan kotimarkkinoilla, komissio piti asianmukaisena, että Kiinaa koskeva tutkimus pannaan vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

(89) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia asianomaisen maan vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot lasikuitukankaan tuottamiseen käyttämistään tuotantopanoksista. Yhdeksän Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka vastasivat kaikesta lasikuitukankaan unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla, toimitti asiaa koskevia tietoja.

(90) Saadakseen tiedot, joita se piti tarpeellisina tutkimukselleen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen väitettyjen merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinan kotimarkkinoilla, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti määrittäessään merkittävien vääristymien esiintymisen Kiinassa. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet tähän.

(91) Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä siitä, olisiko perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen Kiinaan asianmukaista, 37 päivän kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Hengshi, Jushi ja CCCLA esittivät huomautuksia merkittävien vääristymien esiintymisestä Kiinassa, ja niitä käsitellään 106 ja 107 kappaleessa.

(92) Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää Kiinassa toimivan vientiä harjoittavan tuottajan normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

(93) Komissio asetti asianomaisten osapuolten saataville 27 päivänä maaliskuuta 2019 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jäljempänä ’maaliskuussa 2019 päivätty muistio’, jossa pyydetään asianomaisten osapuolten näkemyksiä niistä lähteistä, joita komissio saattaa käyttää Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon muodostamiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta, työvoimasta ja jätteestä, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi mahdollisia edustavia maita, joita ovat Brasilia, Meksiko, Venäjän federaatio ja Turkki.

(94) Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio sai huomautuksia Taishanilta, Jushilta, Hengshiltä ja valituksen tekijältä. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia.

(95) Komissio vastasi maaliskuussa 2019 päivättyyn muistioon saatuihin huomautuksiin toisessa, 4 päivänä syyskuuta 2019 päivätyssä muistiossa, jäljempänä ’syyskuussa 2019 päivätty muistio’, joka koski normaaliarvon määrittämisen lähteitä. Komissio toimitti myös tuotannontekijöiden tarkistetun luettelon ja katsoi, että tässä vaiheessa Turkkia oli pidettävä asianmukaisimpana edustavana maana perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan nojalla. Komissio myös laati Turkin käyttämien koodien luettelon ja asetti Turkin tullitilastot saataville avoimeen asiakirja-aineistoon. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. Komissio sai huomautuksia CNBM-ryhmään kuuluvalta kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Näitä huomautuksia käsitellään tämän asetuksen 106, 177 ja 207–211 kappaleessa.

3.3 Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvo

(96) Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

(97) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö ja Kiinan viranomaisten kieltäytyminen yhteistyöstä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

3.3.1 Merkittävien vääristymien esiintyminen

3.3.1.1 Johdanto

(98) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on: — kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat; — valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin — syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin; — konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano; — palkkakustannusten vääristyminen; — mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia”.

(99) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa ensiksi mainitussa säännöksessä annettu ei-tyhjentävä luettelo. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkasteltavana olevan tuotteen hintoihin ja kustannuksiin viejämaassa. Koska kyseinen luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia seikkoja ei tarvitse tarkastella merkittävien vääristymien toteamista varten. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Kaikki 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä koskevat päätelmät on kuitenkin tehtävä saatavilla olevien todisteiden perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen toimintaympäristö ja tilanne, etenkin jos kyseisen viejämaan taloudellisen ja hallinnollisen rakenteen perustekijät antavat valtiolle merkittävän vallan puuttua talouteen siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu markkinavoimien vapaasta kehityksestä.

(100) Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

(101) Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla Kiinaa koskevan maaraportin (20), jäljempänä ’raportti’, jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. Myös valitukseen sisältyi merkityksellistä näyttöä, joka täydensi raporttia.

(102) Valitukseen sisältyi erityisesti tietoja, joiden mukaan Kiinan viranomaiset edistävät voimakkaasti lasikuitukankaiden ja roving-lankojen tuotannonaloja. Valituksen tekijän mukaan Kiinan 12. viisivuotissuunnitelmassa korostetaan uusien materiaalien tuotannonalan, johon lasikuitukankaiden tuotannonala kuuluu, merkitystä ”strategisena kehittyvänä tuotannonalana” ja todetaan, että siitä olisi kehitettävä ”johtava tuotannonala” kattavalla poliittisella tuella ja ohjauksella. Lisäksi 13. viisivuotissuunnitelmassa pyritään kehittämään uusien materiaalien tuotannonalaa vahvistamalla tutkimus- ja kehittämistoimintaa sekä valmistusteollisuuden innovointivalmiuksia (21).

(103) Valituksessa todetaan vielä, että uusien materiaalien tuotannonala on Made in China 2025 -aloitteen mukainen kannustettava tuotannonala ja voi siten saada merkittävää valtion rahoitusta. Valituksessa luetellaan joukko rahastoja, jotka on perustettu tukemaan Made in China 2025 -aloitetta ja näin ollen epäsuorasti lasikuitukankaiden tuotannonalaa (22).

(104) Lisäksi valituksessa todetaan, että rakennusmateriaalien tuotannonalan 13. viisivuotissuunnitelmassa kehotetaan optimoimaan teollisuuden rakenteita muun muassa laajentamalla kehittyviä tuotannonaloja, kuten lasiin perustuvat materiaalit, teollinen keramiikka, silmänsisäiset linssit, korkean suorituskyvyn kuidut ja komposiitit, grafeeni ja muunnetut materiaalit. Tavoitteisiin päästään valtion rahoitus-, verotus-, finanssi-, hinta-, energia- ja ympäristönsuojelupolitiikan kautta sekä antamalla pääomatukea, jolla kannustetaan osallistumaan rakennusmateriaaliyritysten sulautumiin, yrityshankintoihin ja rakennemuutoksiin eri keinoin, muun muassa luotonannolla (23).

(105) Kuten 41 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

(106) Vääristymiä koskevia huomautuksia saatiin Hensghiltä, Jushilta ja CCCLA:lta, jotka väittivät, että unionin on WTO-lainsäädännön mukaan vahvistettava kustannukset normaaliarvon laskennallista muodostamista varten, jotta voidaan ottaa huomioon Kiinassa vallitsevat olosuhteet polkumyynnin vastaisen sopimuksen 2 artiklan mukaisesti ja WTO:n valituselimen raportissa DS 473 EU – Biodiesel (Argentina) tarkoitetun mukaisesti.

(107) Tämän tutkimuksen osalta komissio toteaa 161 kappaleessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista. Komissio katsoo näin ollen, että 2 artiklan 6 a kohtaa voidaan soveltaa. Lisäksi komissio katsoo, että kyseisen säännös on yhdenmukainen Euroopan unionin WTO-velvoitteiden kanssa. Komissio on sitä mieltä, kuten asiassa DS473 EU-Biodiesel (Argentina) todettiin, että perusasetuksen säännökset, joita sovelletaan yleisesti kaikkiin WTO:n jäseniin, etenkin sen 2 artiklan 5 kohdan toinen alakohta, sallivat kolmannen maan tietojen käytön asianmukaisesti oikaistuna silloin, kun tällainen oikaisu on tarpeen ja perusteltu. Komissio muistutti vielä, että asia DS473 EU-Biodiesel (Argentina) ei koskenut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamista, joka on asianmukainen oikeusperusta normaaliarvon määrittämiseksi tässä tutkimuksessa. Sen vuoksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

(108) Komissio tutki, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio tutki asiaa asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna.

3.3.1.2 Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät

(109) Kiinan talousjärjestelmä perustuu nk. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtio-omisteinen talous on ”kansallisen talouden johtava voima” ja valtion tehtävänä on ”varmistaa valtion talouden lujittaminen ja kasvu” (24). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistusmuotoja siedetään, ja lainsäädäntö sallii niiden kehittymisen valtion omistuksen rinnalla (25).

(110) Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat superrakenteen, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema” (26). Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

(111) Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (27). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä.

(112) Yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelun järjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Provinssitason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa tuodaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.3.1.5 jakso) (28).

(113) Toiseksi rahoitusresurssien tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.3.1.8 jakso) (29). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkovelkakirjamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (30).

(114) Sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (31). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemiseksi, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (32).

(115) Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen merkittävä valtion puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen vapaiden markkinavoimien toiminnan kanssa, minkä tuloksena resurssien jakaminen vääristyy eikä ole markkinaperiaatteiden mukaista (33).

3.3.1.3 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

(116) Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta.

(117) Kiinan viranomaiset ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin ja erityisesti valtion omistamiin yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua valtion omistamien yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin (ks. myös 3.3.1.4 jakso) sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla (34). Vastavuoroisesti valtion omistamilla yrityksillä on Kiinan taloudessa erityisasema, joka tuo mukanaan useita taloudellisia etuja, muun muassa suojan kilpailulta ja etuuskohteluun perustuvan tuotantopanosten, myös rahoituksen, saannin (35).

(118) Etenkin lasikuitukankaiden ja roving-lankojen sektorilla Kiinan valtion omistusosuus on merkittävä. Valtio on merkittävä osakkeenomistaja molemmissa tuottajaryhmissä, CNBM-ryhmässä ja Yuntianhua-ryhmässä, jotka ovat lasikuitukankaiden ja roving-lankojen suurimmat tuottajat Kiinassa. Yritysten osuus Kiinan lasikuituteollisuuden (sekä lasikuitukankaat että roving-langat) koko tuotantokapasiteetista on noin 68 prosenttia (36).

(119) Koska valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan ja valtion omistamia yrityksiä on paljon lasikuitukankaiden alalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin lasikuitukankaiden sektorilla kohdistetaan 3.3.1.5 jaksossa tarkoitettua poliittista valvontaa ja ohjausta. Sama koskee lasikuitukankaan pääraaka-aineiden, roving-lankojen, sektoria.

3.3.1.4 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

(120) Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämässä valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (37), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan (38) mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (39). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (40). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös lasikuitukankaiden tuottajat ja niiden tuotantopanosten toimittajat.

(121) Etenkin lasikuitukankaiden sektorilla monet suuret tuottajat ovat valtion omistuksessa, kuten jo todettiin. Luottamukselliseen asiakirja-aineistoon sisältyy näyttöä, jonka mukaan valtio on edustettuna vientiä harjoittavien tuottajien yrityksissä siten, että se voi vaikuttaa yrityksen päätöksiin ja puuttua viime kädessä hintoihin ja kustannuksiin. Koska tietyt näyttöä koskevat seikat esitetään yrityksen yhtiöjärjestyksessä tai muissa luottamuksellisissa asiakirjoissa, ne ilmoitettiin erikseen asianomaiselle osapuolelle.

(122) Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.3.1.8 jakso) samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin (41). Näin ollen valtion läsnäolo yrityksissä, myös valtion omistamissa yrityksissä, lasikuitukankaiden sektorilla ja muilla sektoreilla (kuten rahoitus- ja tuotantopanossektorilla) antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

3.3.1.5 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

(123) Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kaiken kaikkiaan Kiinan suunnittelujärjestelmä johtaa siihen, että resurssit suunnataan strategisiksi tai muuten poliittisesti tärkeiksi määritellyille sektoreille eikä niinkään markkinavoimien perusteella (42).

(124) Lasikuitukankaiden tuotannonalaa pidetään tärkeänä tuotannonalana, jota Kiinan viranomaiset tukevat. Tämä vahvistetaan useissa teollisuuden kehittämissuunnitelmissa, kuten 13. viisivuotissuunnitelmassa tai Made in China 2025 -aloitteessa (43).

(125) Lisäksi lasikuitukankaisiin viitataan usein laajemmin ”uusien materiaalien” puitteissa. Made in China 2025 -aloitteen (44) 9 jaksossa kuvataan ”uusia materiaaleja” ja niiden alaluokkia, esimerkiksi edistyneitä perusmateriaaleja (9.1 kohta), keskeisiä strategisia materiaaleja (9.2 kohta), joihin sisältyvät korkean suorituskyvyn kuidut ja komposiittimateriaalit, uusiin energialähteisiin liittyvät materiaalit (45).

(126) Made in China 2025 -aloitteen lisäksi marraskuussa 2016 kymmenen strategisen toiminta-alan luettelo tiivistettiin neljän keskeisen seikan luetteloksi, jonka julkaisi kansallinen valmistusstrategian neuvoa-antava komitea (NMSAC). Tässä luettelossa kukin kymmenestä strategisesta toiminta-alasta on jaettu neljään lukuun: i) keskeiset varaosat, ii) keskeiset materiaalit, iii) keskeiset edistyneet prosessit ja teknologiat sekä iv) tuotannonalan teknologia-alustat. Lasikuitu kuuluu toiminta-alaan 7: sähkölaitteet, II kohta – keskeinen materiaali: 16 alakohta – lasikuitueristelevyt, sekä toiminta-alaan 9: uudet materiaalit, II kohta – keskeinen materiaali, 10 alakohta – korkean suorituskyvyn kuidut, monomeeri- ja komposiittimateriaalit, sekä 24 alakohta – lasiin perustuvat materiaalit.

(127) Kiinan 13. viisivuotissuunnitelmassa mainitaan uudet materiaalit parissakin kohdassa: ”Etenemme nopeammin, jotta saisimme aikaan läpimurtoja keskeisen teknologian alalla esimerkiksi seuraavan sukupolven tieto- ja viestintäteknologian, uusien energialähteiden, uusien materiaalien […] alalla” (46). Suunnitelmassa esitetään lisäksi, että jatkossa toteutetaan hankkeita, jotka liittyvät keskeisten uusien materiaalien tutkimukseen, kehittämiseen ja soveltamiseen (47).

(128) Made in China 2025 -aloitteessa luetellaan kymmenen strategista toiminta-alaa, jotka ovat Kiinan viranomaisten kannalta keskeisiä tuotannonaloja. Uudet materiaalit ovat yksi kymmenestä strategisesta toiminta-alasta, ja saavat etua asiakirjassa luetelluista tukimekanismeista, kuten tukipolitiikasta, veropolitiikasta sekä valtioneuvoston valvonnasta ja tuesta (48).

(129) Kuitutuotteet mainitaan nimenomaisesti myös teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (NDRC) vuoden 2011 painoksessa, jossa luetellaan tuotannonaloja, jotka voivat saada etuuskohteluun perustuvaa rahoitusta, rakennustarvikkeita ja tekstiilejä koskevissa luvuissa: ”Rakennustarvikkeet: (…) 6. Allasuuniteknologia alkalittomalle lasille, teknologian kehittäminen ja korkean suorituskyvyn lasikuidun ja lasikuitutuotteiden tuottaminen 50,000 tonnia/vuodessa. Tekstiilit: (…) 4. Orgaanisten ja epäorgaanisten korkean suorituskyvyn kuitujen ja tuotteiden ... ja erikoislujan lasikuidun (HT-AR) kehittäminen ja tuotanto (…) 6. Suurinopeuksisen ja uudentyyppisen kehruuteknologian, kuten kompaktikehruun, pieneen vääntömomenttiin perustuvan kehruun, sirokehruun ja integroidun kehruun, käyttäminen monista kuiduista sekoitettujen lankojen tuotantoon sekä automaatiolaitteiden, kuten automaattipuolauksen, hienopuolauksen ja integroidun kuorinnan, käyttäminen korkealaatuisten lankojen tuotantoon. (…) 9. Sellaisten teollisuustekstiilien tuotanto, jotka vastaavat kansallisen talouden kysyntään eri aloilla, käyttämällä kudottuja ja kuitukangaskomposiitteja, monikerroksisia komposiitteja, kestäviä monikäyttöisiä pintakäsittelyjä sekä muuta huipputeknologiaa. ”

(130) Lisäksi teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa 2011 (päätös nro 9) mainitaan ala nimenomaisesti kannustettavana tuotannonalana: ”E-lasikuitujen veto uuneissa[…], korkean suorituskyvyn lasikuidun ja siihen liittyvien tuotteiden kehittäminen ja tuotanto”.

(131) Lasikuitukankaat ja roving-langat sisältyvät myös rakennusmateriaaliteollisuuden kehittämissuunnitelmaan (2016–2020), jossa esitetään muun muassa rakennusmateriaaliteollisuuden muuttamista ”suuresta tuotannonalasta vahvaksi tuotannonalaksi” sekä rakennusalan rakenteiden optimointia, keskeisten materiaalien toimitusvarmuuden parantamista, tuotannonalan keskittämistä entistä enemmän ja kansainvälisen kilpailukyvyn parantamista (49). Suunnitelmassa esitetään määrällisiä kehittämistavoitteita, tuotantokapasiteettiin kohdistuvaa valtion määräysvaltaa, tarkkoja tuotantotavoitteita, teollisuuden maantieteellistä jakautumista Kiinan eri provinsseihin, toimitusvarmuutta, erityisteollisuuden kehittämistä, yrityksiin kohdistuvaa valtion määräys- ja vaikutusvaltaa sekä tuotannonalan tukitoimenpiteitä (50). Tämä osoittaa, että valtio on vahvasti läsnä ja puuttuu lasikuituteollisuuden toimintaan.

(132) Kuitu- ja komposiittimateriaalien tuotannonalan 13. viisivuotissuunnitelma (51) kohdentuu erityisesti kuitumateriaalien tuotannonalaan. Siinä ohjataan selkeästi toiminta-alan kehittämistä, esimerkiksi III.3 jaksossa asetetaan seuraavat tavoitteet: ”integroidaan ja päivitetään aktiivisesti tuotantoketjun alku- ja loppupään toimintaa, jotta pidetään yllä tervettä ja vakaata kuitu- ja komposiittimateriaalien tuotannonalan kehitystä. Kannustetaan suuria allasuuniyrityksiä toteuttamaan globaalia kehittämisstrategiaa ja globaaleja tuotantokapasiteettimalleja. Tähän perustuen – pidetään kotimaisen lasikuitutuotannon määrän kasvuasteen valvonta vähäisenä; – pienennetään samalla kotimaisen lasikuidun ja lasikuitutuotteiden vientiastetta; – mukautetaan aktiivisesti tuoterakenteita; […] – mukautetaan aktiivisesti tuoterakennetta ja opastetaan yrityksiä eriyttämään kehitystä, kehitetään pitkälle jalostettuja lasikuitutuotteita, laajennetaan kuitu- ja komposiittimateriaalituotteiden markkinoita keskitason sovelluksista korkealaatuisiin ja parannetaan tuotteiden laatua ja lisäarvoa. Varmistetaan, että kuitu- ja komposiittimateriaalien tuotannonalan keskeisestä liiketoiminnasta saatavien tulojen vuotuinen kasvuaste on noin 5–6 prosenttiyksikköä suurempi kuin kansallisen BKT:n vuotuinen kasvuaste eli vuodesta 2020 lähtien tiettyä kokoa suurempien yritysten kokonaistulojen olisi oltava 500 miljardia yuania eli kaksinkertainen 12. viisivuotissuunnitelman päättyessä vallinneeseen tilanteeseen nähden.” (52)

(133) Suunnitelman IV.3.4 jaksossa vahvistetaan perusta yrityksiin ja koko tuotannonalaan kohdistuvalle valtion ohjaukselle: ”Ohjataan erityyppisiä yrityksiä osallistumaan eriytettyyn toimintaan ottaen huomioon niiden yksilölliset edut ja erityiset markkinasegmentit. Erityisesti on tarpeen ohjata pieniä ja keskisuuria yrityksiä noudattamaan kasvupolkua, jossa ne täyttävät erityiset aukot, jossa pienet yritykset täydentävät suuria yrityksiä ja jossa erikoistumista pidetään tienä menestymiseen. Eriytetyn toiminnan ansiosta vältetään suurten yritysten välinen mittakaavakilpailu sekä samanlaisten yritysten välinen kilpailu, ja poistetaan näin halpamarkkinoilla kilpailu. Erikoistuneen tuotannon ansiosta pienet ja keskisuuret yritykset saavat myös suurten yritysten huomion, luovat tiiviit yhteistyösuhteet suuriin yrityksiin ja tosiasiallisesti tukevat ja edistävät suurten yritysten kehittämistä.”

(134) Kuten raportissa selitetään, toimialajärjestöt ovat tiiviisti yhteydessä valtioon, enimmäkseen Kiinan kommunistipuolueen merkityksen vuoksi näissä järjestöissä (53). Saman suunnitelman IV.3.6 jaksossa viitataan näin ollen myös valtion puuttumiseen kuitutuotannon toimintaan, mukaan luettuna lasikuitukankaiden toimiala: ”[Järjestön on] — avustettava valtiota teollisuuspolitiikan suunnittelussa ja toteutuksessa, jotta varmistetaan toimialan vankka kehitys; — varmistettava lasikuitualan markkinoillepääsy- ja hallintojärjestelmän tosiasiallinen täytäntöönpano ja tutkittava samalla komposiittimateriaalien alalla sovellettavaa markkinoillepääsy- ja hallintojärjestelmää ja pantava se täytäntöön; — laadittava ja toteutettava alalla markkinoillepääsy- ja hallintojärjestelmiä, jotta voidaan rajoittaa alemman tason päällekkäisyyksiä; — vahvistettava yritysten tietoisuutta itsesäätelystä ja vahvistettava toimialan perspektiivejä; — edistettävä vanhentuneen tuotantokapasiteetin poistamista ja toimialan muuttamista ja päivittämistä; — pidettävä yllä vakaata ja asianmukaista kilpailua ja toimialan asianmukaista kehittämistä; — otettava huomioon toimialan kehittämistarpeet, pyrittävä laatimaan kannustinpolitiikkaa ja -toimenpiteitä alan vakaan kehittämisen ohjaamiseksi; — pyrittävä saamaan aktiivisesti vientiveropalautuksia pitkälle jalostetuista lasikuitutuotteista ja ohjaamaan pitkälle jalostettujen lasikuitutuotteiden tuotannonalan vakaata kehittämistä; — pyrittävä ottamaan aktiivisesti käyttöön tuonti-ja vientiverot kuitu- ja komposiittimateriaaleille ja parantamaan niitä, jotta voidaan tarjota kannustimia suuren lisäarvon komposiittimateriaalien viennin kasvattamiseksi.”

(135) Kiina on edistänyt aktiivisesti lasikuitukankaiden ja roving-lankojen tuotannonalaa hallinnon eri tasoilla, esimerkiksi Jiujiangin kaupungin talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmaan sisältyy paikallinen aloite, jonka piiriin yksi otokseen valituista yrityksistä kuuluu: ”III.2.2 jakso – Strategisia ja uusia tuotannonaloja koskevan kehittämissuunnitelman toteuttaminen — Uudet materiaalit: (…) — laajennetaan ja tuetaan uusien materiaalinen tuotantoketjua, edistetään uusien materiaalien teollisten klustereiden kehittämistä; — hyödynnetään Jiujiangin talouskehitysaluetta, Jiujiangin Chihu-alueen teollisuuspuistoa, Yongxiu Xinghuon teollisuuspuistoa ja Lushanin kuiduntuotantoperustaa ja keskitytään uusien orgaanisten silikonimateriaalien, lasikuitukomposiittimateriaalien, uusien biokuitumateriaalien, uusien metallimateriaalien ja uusien grafeenimateriaalien kehittämiseen; (…) — edistetään aktiivisesti JUSHI GROUPin, Shengxiang Electronicsin, Cabot Chemical Industryn ja muiden johtavien yritysten innovointiin pohjautuvaa kehittämistä, aktiivista yhteyttä markkinoille, uusien lasikuitu- ja komposiittimateriaalien uusien sovellustarkoitusten kehittämistä, jotta vauhditetaan lasikuituteollisuuden muuttamista ja päivittämistä.” (54)

(136) Yhteistyössä toimineen vertikaalisesti integroitumattoman tuottajan pääraaka-aine ovat roving-langat, joiden osuus kaikista tuotantokustannuksista on yli 70 prosenttia. Roving-lankoja koskevassa aiemmassa tutkimuksessa vahvistettiin jo, että tuotannonala saa merkittävästi tukea Kiinan viranomaisilta ja on näin ollen vääristynyt. Roving-lankojen tuotannonalan vahvistettiin saavan etua etuuskohteluun perustuvista lainoista, uuden ja huipputeknologian alan yrityksille myönnettävistä verovähennyksistä, välillisiä veroja ja tuontitariffia koskevista ohjelmista sekä maankäyttöoikeuksien tarjoamisesta (55).

(137) Vertikaalisesti integroituneet tuottajat käyttävät useita tuotannontekijöitä, jotka myös ovat vääristyneitä. Esimerkiksi kaasua, yhtä tärkeintä tuotannontekijää, tuottavat pääasiassa valtion omistamat yritykset (96 prosenttia maakaasusta on seuraavien yritysten hallinnassa: China National Petroleum Corporation, jäljempänä ’CNPC’, China Petroleum & Chemical Corporation, jäljempänä ’Sinopec’, ja China National Offshore Oil Corporation, jäljempänä ’CNOOC’) ja kaasun hintoja sääntelee kansallinen kehittämis- ja uudistuskomissio, jäljempänä ’NDRC’ (56). Kvartsi, kaoliini ja fluoriitti, jotka myös ovat tärkeitä raaka-aineita lasikuitukankaiden tuotannossa, kuuluvat mineraalivarojen 13. viisivuotissuunnitelman piiriin, ja kvartsi ja kaoliini kuuluvat lisäksi rakennusmateriaalien tuotannonalan 13. viisivuotissuunnitelmaan. Näissä kahdessa suunnitelmassa vahvistetaan valtion määräysvalta yleisesti tuotannonalalla, asetetaan louhintamääriä koskevat vaatimukset, joita sovelletaan muun muassa kvartsiin, kannustetaan valtion omistamia yrityksiä uudistumaan sekä suunnitellaan useita tukitoimenpiteitä ja valtion puuttumista yksityisiin aloitteisiin. Hebein provinssissa todettiin valtion puuttuvan toimintaan alumiinioksidin alalla, joka sisältyi luetteloon keskeisistä investointihankkeista sekä Hebein vuoden 2016 uusien materiaalien teollisuuden kehittämissuunnitelmaan, jossa vahvistetaan valtion tuki tiettyjen tuotantotulosten saavuttamiseksi (57). Natriumkarbonaatti sisältyy petrokemian ja kemianteollisuuden 13. viisivuotissuunnitelmaan, jossa todetaan, että valtion olisi valvottava tuotantokapasiteettia: ”valvotaan tiukasti kapasiteetin lisäämistä ylikapasiteettisektoreilla, kuten […],natriumkarbonaatti, […]” (58). Myös dolomiitti on tuotannontekijä, joka saa valtion tukea Kiinassa. Se on esimerkiksi yksi kannustetuista tuotannonaloista Sisä-Mongolian autonomisella alueella Keski- ja Länsi-Kiinan ulkomaisia investointeja koskevassa luettelossa. Myös polypropyleeni saa valtion tukea, ja se mainitaan NDRC:n teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa: ”rakennetaan uusia polypropyleenin tuotantoyksikköjä, joiden vuotuinen tuotanto on alle 70 000 tonnia (jatkuvalla tuotannolla ja erätuotannolla)” (59) sekä Hebein provinssin petrokemian alan 13. viisivuotissuunnitelmassa: ”Tuotannonalan optimointi: Vuoteen 2020 mennessä Hebeissä varmistetaan, että syntyy synteettisten materiaalien tuotannonalan klustereita, joissa keskitytään PVC:hen, kaprolaktaamiin (nyloniin), TDI:hin, MDI:hin (polyuretaaniin), polypropyleeniin, […]” (60).

(138) Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijoita kannustetaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli roving-lankojen tuotanto vertikaalisesti integroitumattomien valmistajien osalta sekä lasikuitukankaan valmistukseen käytettyjen useiden raaka-aineiden tuotanto vertikaalisesti integroituneiden tuottajien osalta. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti.

3.3.1.6 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

(139) Käytettävissä olevien tietojen perusteella Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon, eikä vähiten siksi, että maksukyvyttömyysmenettelyyn liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyn. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (61).

(140) Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (62). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Näitä säännöksiä ei kuitenkaan noudateta säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (63). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (64).

(141) Kiinan talouden muiden alojen tapaan lasikuitukankaiden tuottajien on noudatettava Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädäntöä. Tämän vuoksi konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivästä tai riittämättömästä täytäntöönpanosta johtuvat ylhäältä alaspäin suuntautuvat vääristymät vaikuttavat myös näihin yrityksiin. Tässä tutkimuksessa ei tullut esiin mitään, mikä asettaisi kyseiset havainnot kyseenalaisiksi. Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. Käytettävissä olevan näytön perusteella nämä seikat vaikuttavat koskevan täysin myös lasikuitukankaiden sektoria.

(142) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista lasikuitukankaiden sektorilla, myös tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.

3.3.1.7 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

(143) Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä täysin Kiinassa, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön, jäljempänä ’ILO’, yleissopimuksia, erityisesti järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevat yleissopimukset (65). Kansallisen lainsäädännön mukaan toiminnassa on vain yksi ammattiyhdistys. Kyseinen yhdistys ei kuitenkaan ole riippumaton viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on vähäistä (66). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaille. Tämän tuloksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (67). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

(144) Työvoima on merkittävä tuotannontekijä lasikuitukankaiden tuotannossa. Tutkimuksen aikana vahvistettiin, että työvoiman osuus kaikista tuotantokustannuksista on 5–25 prosenttia.

(145) Siitä, että lasikuitukankaiden sektoriin ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää, ei esitetty mitään näyttöä. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siten lasikuitukankaiden sektoriin sekä suoraan (tarkasteltavana olevaa tuotetta tai sen tuotannon pääraaka-ainetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

3.3.1.8 Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

(146) Erilaiset vääristymät vaikuttavat yritystoimijoiden mahdollisuuteen saada rahoitusta Kiinassa.

(147) Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista valtion omistamien pankkien (68) vahva asema; rahoitusta myöntäessään nämä pankit ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (69), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (70). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (71).

(148) Vaikka erinäisissä säännöksissä otetaankin huomioon tarve noudattaa tavanomaisia pankkitoiminnan käytäntöjä ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarkistaa lainanottajan luottokelpoisuus, on runsaasti (myös kaupan suojatoimiin liittyvissä tutkimuksissa saatua) näyttöä siitä, että näillä säännöksillä on toissijainen asema eri säädösten soveltamisessa.

(149) Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä eri syistä, esimerkiksi siksi, että riskinarviointiin vaikuttaa yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alhaisempia kansainvälisiä luokituksia (72).

(150) Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (73). Tämän tuloksena painottuu lainananto valtion omistuksessa oleville yrityksille, suurille yksityisille yrityksille, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimiville yrityksille, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

(151) Toiseksi lainojen kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut valtavaan määrään pääomainvestointeja, joiden tuotto pienenee koko ajan. Tätä kuvaa valtion sektorin viimeaikainen velkaantumisasteen kasvu kannattavuuden huomattavasta laskusta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmän mekanismit eivät noudata tavanomaisia kaupallisia ratkaisuja.

(152) Kolmanneksi vaikka nimelliskorot vapautettiin lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään määräydy vapaiden markkinavoimien mukaan vaan valtion aiheuttamat vääristymät vaikuttavat niihin. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, sillä sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset lainankorot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

(153) Kiinan luotonannon kokonaiskasvu osoittaa, että pääoman kohdentaminen ei ole enää yhtä tehokasta, mutta luotonantoa ei ole kuitenkaan tiukennettu, minkä tästä odotettaisiin seuraavan vääristymättömässä markkinaympäristössä. Näin ollen järjestämättö