Komission päätös,

tehty 17 päivänä huhtikuuta 2002,

yrityskeskittymän julistamisesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia COMP/M.2547 - Bayer / Aventis Crop Science)

(tiedoksiannettu numerolla K(2002) 1462)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2004/304/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan,

ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1210/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon menettelyn aloittamisesta tässä asiassa 4 päivänä joulukuuta 2001 tehdyn komission päätöksen,

on antanut asianomaisille yrityksille mahdollisuuden esittää huomautuksensa komission esittämistä väitteistä,

ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon(3),

ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen tässä asiassa(4),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Bayer AG (Bayer) ilmoitti 29 päivänä lokakuuta 2001 komissiolle aikomuksestaan hankkia kaikki Aventis Crop Science Holding S.A:n (jäljempänä "ACS") osakkeet, jotka käsittävät Aventis S.A:n maatalouskemian liiketoiminnan.

(2) Tutkittuaan ilmoituksen komissio totesi, että ilmoitettu liiketoimi kuuluu asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä "sulautuma-asetus") soveltamisalaan ja että sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan on vakavia epäilyjä. Tämän vuoksi komissio päätti 4 päivänä joulukuuta 2001 aloittaa menettelyn sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla.

(3) Tutkittuaan asian yksityiskohtaisesti komissio on tullut siihen tulokseen, että ilmoitettu yrityskeskittymä loisi sellaisen määräävän markkina-aseman tai vahvistaisi sellaista määräävää markkina-asemaa useilla markkinoilla, jonka seurauksena tehokas kilpailu olennaisesti estyisi yhteismarkkinoiden merkittävällä osalla. Bayerin tekemät sitoumukset kuitenkin muuttavat ehdotettua keskittymää siten, että siihen liittyvät ongelmat poistuvat.

I. OSAPUOLET

(4) Bayer on kansainvälinen julkisesti noteerattu yhtiö, joka toimii neljällä liiketoiminta-alalla: terveydenhuollon, maatalouden, polymeerien ja kemian alalla. Maatalousliiketoiminta, joka on tämän kaupan kannalta merkityksellinen ala, käsittää kasvinsuojeluun ja eläinten terveyteen keskittyvät liiketoimintaryhmät. Kasvinsuojelun liiketoimintaryhmä kehittää, tuottaa ja markkinoi kasvitautien, tuholaisten (hyönteisten ja muiden pieneläinten) sekä rikkaruohojen torjuntaan käytettäviä kasvinsuojeluaineita. Eläinten terveydenhoidon liiketoimintaryhmä tuottaa erilaisia tuotanto- ja seuraeläinten terveyden ylläpitoon käytettäviä eläinten lääkkeitä ja rokotteita sekä erilaisia hoitotuotteita. Eläinten terveydenhoidon liiketoimintaryhmän kehittämiä ja toimittamia tuotteita ovat myös elintarvikevarastojen suojeluun ja tartunnanlevittäjien torjuntaan suunnitellut aineet.

(5) ACS on AgrEvon (entinen Hoechstin ja Scheringin yhteisyritys) ja Rhône-Poulencin maatalousliiketoimintayksikön yhteenliittymä, joka perustettiin vuonna 1999. ACS käsittää neljä liiketoiminta-alaa: Kasvinsuojelun liiketoimintayksikkö kehittää, tuottaa ja markkinoi viljelykasveilla käytettäviä kasvinsuojeluaineita, esimerkiksi rikkakasvien, hyönteisten ja sienitautien torjunta-aineita, kasvunsäätelijöitä ja peittausaineita. Ympäristötieteen liiketoimintayksikkö kehittää, tuottaa ja jakelee muualla kuin maataloudessa käytettäviä tuotteita, esimerkiksi kotitalouksissa käytettäviä hyönteisten torjunta-aineita, teollisuudessa käytettäviä rikkakasvien torjunta-aineita sekä nurmikon- ja puutarhanhoidossa käytettäviä tuotteita. Siemenliiketoimintayksikkö tutkii, tuottaa ja jalostaa peltokasvien ja vihannesten siemeniä. Biotieteen liiketoimintayksikkö kehittää tekniikoita, joiden avulla kasvien arvoa voidaan lisätä parantamalla niiden syöteominaisuuksia, viljelyllisiä ominaisuuksia ja tuotosominaisuuksia.

II. LIIKETOIMI

(6) Liiketoimella Bayer hankkii kaikki ACS:n liiketoimintaan liittyvät osakkeet. Ehdotettu keskittymä johtaa yksinomaisen määräysvallan saamiseen sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

(7) Bayer on maailmanlaajuisen myynnin perusteella nykyään maailman seitsemänneksi suurin maatalouskemian yritys. ACS on maailman neljänneksi suurin. Yhdessä ne muodostavat tulevaisuudessa maailman toiseksi suurimman maatalouskemian yrityksen, jonka noin [20-30] prosentin markkinaosuus on vain hiukan pienempi kuin suurimman maatalouskemian yrityksen Syngentan mutta suurempi kuin BASFin, DuPontin, Dow'n ja Monsanton.

III. YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS

(8) Bayerin ja ACS:n yhdistetty maailmanlaajuinen liikevaihto on yli 5000 miljoonaa euroa(5) (Bayer: 30971 miljoonaa euroa, ACS: 4034 miljoonaa euroa). Niiden kummankin yhteisönlaajuinen liikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa (Bayer: 10905 miljoonaa euroa, ACS: [...] miljoonaa euroa), mutta ne eivät saa mistään yksittäisestä jäsenvaltiosta yli kahta kolmannesta yhteisönlaajuisesta kokonaisliikevaihdostaan. Ilmoitetulla toimenpiteellä on sen vuoksi yhteisönlaajuinen ulottuvuus, ja se muodostaa ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisen yhteistyötapauksen.

IV. KILPAILUA KOSKEVA ARVIOINTI

JOHDANTO

(9) Ehdotettu sulautuma vaikuttaa pääasiassa viljelykasveilla käytettävien kasvinsuojeluaineiden markkinoihin. Tällaisia aineita ovat erilaiset tuotteet, joiden avulla on tarkoitus suojata viljelykasveja kaikenlaisilta hyönteisten, rikkakasvien ja sienten aiheuttamilta vahingoilta.

(10) Osapuolilla on päällekkäisiä toimintoja seuraavilla pääaloilla: viljelykasveilla käytettävät hyönteisten, rikkakasvien ja sienitautien torjunta-aineet sekä peittausaineet. Pienempiä aloja, joilla myös esiintyy päällekkäisyyttä, ovat tehoaineet (varsinaiset molekyylit, jotka tehoavat rikkakasveihin, hyönteisiin ja tauteihin), teollisuudessa käytettävät rikkakasvien torjunta-aineet sekä ammattimaisessa tuholaistorjunnassa käytettävät hyönteisten torjunta-aineet.

(11) Muualla kuin maataloudessa eli kotitalouksissa ja puutarhassa käytettävät kasvinsuojeluaineet, pieneläinten ulkoloisten torjunta-aineet sekä kotitalouksissa käytettävät hyönteisten torjunta-aineet ovat vertikaalisia markkinoita, joihin ehdotettu liiketoimi vaikuttaa.

TUTKIMUS- JA KEHITYSTYÖN ALALLA KÄYTÄVÄÄN KILPAILUUN PERUSTUVA TEOLLISUUDENALA

(12) Kasvinsuojelualalle on ominaista, että alalla toimii muutamia suuria kansainvälisiä yrityksiä, jotka tutkivat ja kehittävät uusia, tehokkaampia tuotteita, sekä suuri joukko ns. geneeristen tuotteiden valmistajia, joilla ei ole merkittävää tutkimus- tai kehitystoimintaa. Tuotekehitykseen panostavia yrityksiä ovat nykyään Syngenta, Aventis, BASF, Bayer, DuPont, Dow ja Monsanto.

(13) Viime vuosina tässä yritysryhmässä on tapahtunut vahvaa keskittymistä. Dow osti vuonna 2001 Rohm & Haasin maatalouskemian liiketoiminnan. Syngenta perustettiin vuonna 2000, kun AstraZenecan ja Novartisin maatalouskemian liiketoiminnot yhtiöitettiin. BASF osti vuonna 2000 American Cyanamidin eli American Home Productin maatalouskemian liiketoiminnan. Alalla toimii lisäksi useita japanilaisia tuotekehitysyrityksiä, joilla ei kuitenkaan ole vahvaa asemaa Euroopassa vaan jotka usein pitävät parempana lisensoida tuotteensa yrityksille, joilla on Euroopassa vahvat myyntiorganisaatiot. Geneeristen tuotteiden valmistajista suurimmat ovat Makhteshim Agan ja Cheminova.

(14) On esitetty, että menestyminen maatalouskemian alan on pitkälti kiinni tutkimus- ja kehitystyöstä ja pääsystä markkinoille. Viimeiset kolme vuotta ala on kärsinyt yleisestä laskusuuntauksesta, joka on lisännyt kilpailua heikkenevillä markkinoilla. Kasvua on tapahtunut vain silloin, kun markkinoille on tuotu innovatiivisia vaikutustapoja. On esitetty myös, että tällä alalla tärkein kilpailun lähde on tuotekehitysyritysten välillä tutkimus- ja kehitystyössä käytävä kilpailu, joka ei liity hintaan. Toisaalta tehokas tutkimus- ja kehitystoiminta antaa yritykselle mahdollisuuden hyödyntää uusien kemikaalien tarjoamat edut ja hankkia laajan valikoiman uusia tuotteita, joiden avulla se voi pitää yllä vahvaa asemaa hyvinkin erilaisilla markkinoilla. Esimerkiksi patentoimattomien tuotteiden yhdistäminen uusiin patentoituihin tuotteisiin tai patentoituja tehoaineita sisältävien uusien seosten kehittäminen voi pidentää patentoimattoman tuotteen elinkaarta ja rajoittaa geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten luomaa kilpailupainetta.

(15) Geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten mahdollisesti luomaa kilpailupainetta vähentää myös se seikka, että tuotteet ja tehoaineet, joiden patenttisuoja on päättynyt, voidaan edelleenkin suojata patentoimalla tuotantoon liittyvä tekninen asiantuntemus. Oleellista asiantuntemusta ei voi selvittää, eikä se välttämättä käy ilmi julkaistuista patenteista ja tieteellisestä kirjallisuudesta. Tämä tarkoittaa, että paras tekniikka on yleensä suojattu merkittävästi kauemmin kuin alkuperäisen patentin suoja-ajan.

(16) Intensiivistä tutkimus- ja kehitystyötä vaativille markkinoille pääsyä ei yleensä voida odottaa lyhyellä eikä keskipitkällä aikavälillä ensinnäkin siksi, että yhtä tehokkaiden aineiden kehittäminen vie pitkän ajan, ja toiseksi siksi, että uuden tai parannetun tuotteen kanssa kilpailukykyisen tuotteen kehittämiseen liittyy kustannuksia. Innovatiivisten tuotteiden kautta markkinoille pääsy on erittäin vaikeaa ja vaatii runsaasti voimavaroja. Viljelykasveilla käytettävien kasvinsuojeluaineiden alalla tuotekehitys- sekä rekisteröintiohjelmien kustannukset vaihtelevat huomattavasti, mutta innovatiivisten tuotteiden osalta kustannukset voivat ylittää 100 miljoonaa euroa, ja tutkimus-, kehitys- ja rekisteröintiprosessi voi viedä yhteensä toistakymmentä vuotta. Varsinkin uuden tuotteen kehittäminen vaatii kaikkiaan yli kymmenen vuotta, kun otetaan huomioon kemiallinen synteesi, laboratoriokokeet, koostumuksen määrittely, prosessin kehittäminen, koetuotanto, esitutkimukset, kenttätutkimukset, toksisuuskokeet, ympäristövaikutuksiin liittyvät kokeet, tietojen keruu, tuotteen rekisteröinti ja tuotantovälineiden rakentaminen. Kun tuote on saatettu markkinoille, kestää usein useita vuosia ennen kuin se on saavuttanut asiakkaiden hyväksynnän osoittamalla turvallisuutensa, tehokkuutensa ja luotettavuutensa erilaisissa sääoloissa. Vain tuotekehitysyrityksillä vaikuttaa olevan riittävästi kykyä ja taloudellisia voimavaroja harjoittaa tällaista toimintaa ja päästä Euroopan eri tuotemarkkinoille ja maantieteellisille markkinoille ja/tai laajentaa omaa myyntiä ja suurentaa markkinaosuutta.

(17) Sulautuman jälkeen uuden yrityksen tuotekehitysresurssit ovat alan suurimpia. Kolmansien osapuolten arvioiden mukaan sulautuneen yrityksen tuotekehitysbudjetti on 750 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mikä vastaa Syngentan tuotekehitysbudjettia. Tämä määrä on kaksi kertaa suurempi kuin muilla tuotekehitysyrityksillä, esimerkiksi BASFilla ja DuPontilla. Tutkimus on osoittanut, että kasvinsuojelualalla tärkein markkinaosuutta kasvattava tekijä on uusien tuotteiden saattaminen markkinoille. Mitä enemmän rahaa yritys voi investoida tutkimus- ja kehitystyöhön, sitä enemmän uusia molekyylejä se keksii ja voi tuoda markkinoille.

(18) On osoitettu, että kahden vahvan tuotevalikoiman yhdistäminen tuo välittömiä mahdollisuuksia uusiin seoksiin perustuvaan tuotekehitykseen. Sen lisäksi, että uusilla seoksilla voi mahdollisesti sulkea geneerisiä tuotteita valmistavat kilpailijat markkinoilta, tällaiset uudet tuotteet voivat vähentää kilpailijoiden tuotekehitystyön kaupallisten mahdollisuuksien houkuttelevuutta. Kolmannet osapuolet ovat lisäksi osoittaneet, että toimenpide vahvistaisi osapuolten asemaa kehitteillä olevien tuotteiden osalta niiltä osin kuin uusien tuotteiden kehittäminen olisi ennen sulautumaa loukannut olemassa olevia patentteja. Sulautuman jälkeen tällaiset patenttirajoitukset poistuisivat ja uusien tuotteiden kehittäminen olisi mahdollista, mikä edesauttaisi erittäin vahvan markkina-aseman aikaansaamista. Kolmannet osapuolet ovat myös väittäneet, että ehdotettu toimenpide johtaa yhden kilpailijan poistumiseen markkinoilta ja voisi johtaa myös markkinoiden tuotekehityspotentiaalin vähenemiseen, koska tutkimuskeskusten määrä vähenisi.

(19) Aiemmin komissio on usein pitänyt ongelmallisena sellaisten yritysten ryhmittymistä, joiden vahvuuksia ovat tuotekehitystoiminta ja innovointi. Tässä päätöksessä komissio katsoo, että osapuolten tuotekehitysresurssit ja -kannustimet on otettava huomioon tarkasteltaessa kilpailun mahdollista vähenemistä nykyisillä tuotemarkkinoilla ja tulevilla markkinoilla. Lisäksi komissio katsoo, että soveltuvin osin voi olla tarpeen tarkastella sitä, millainen vaikutus keskittymällä on osapuolten väliseen tuotekehityskilpailuun ja yleiseen tuotekehityspotentiaaliin.

MARKKINAOSUUKSIEN LASKEMINEN

(20) Jotta voitaisiin arvioida, vaikuttaako ehdotettu kauppa valmisteiden, esimerkiksi hyönteisten, rikkakasvien tai sienitautien torjunta-aineiden tai peittausaineiden markkinoihin, osapuolet ovat toimittaneet Agrowin-nimiseen tietokantaan perustuvat arviot markkinaosuuksistaan; Agrowin puolestaan perustuu suurimpien jäsenmaiden osalta ns. paneelitutkimuksiin. Paneelitutkimuksissa kerätään yksityiskohtaisia tietoja kasvinsuojeluun liittyvästä liiketoiminnasta eri jäsenvaltioissa. Näitä tutkimuksia tekevät riippumattomat markkinatutkimusyritykset, esimerkiksi Kleffmann, jotka ovat usein erikoistuneet tiettyihin jäsenvaltioihin. Pienten jäsenvaltioiden osalta, joissa paneelitutkimuksia ei tehdä, markkinaosuuksia koskevat laskelmat perustuvat osapuolten omiin arvioihin.

(21) Sulautumiin ja sisäiseen laskentaan liittyvistä syistä osapuolet ovat voineet toimittaa luotettavia tietoja markkinaosuuksistaan vain vuosilta 1998, 1999 ja 2000. Komissio on pyytänyt vastaavia tietoja myös kolmansilta osapuolilta. Komissio on tarkistanut osapuolten toimittamat tiedot vertaamalla niitä muiden markkinatoimijoiden tietoihin.

KASVINSUOJELUAINEIDEN UUDELLEENREKISTERÖINTI VUOTEEN 2003 MENNESSÄ

(22) Osana yhteisön ympäristönsuojelupolitiikkaan liittyvää aloitetta kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksen (EY) N:o 806/2003(6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2002/18/EY(7), vaaditaan uudelleenrekisteröintiä kaikilta yrityksiltä, jotka aikovat jatkaa kasvinsuojeluaineidensa myyntiä. Kaikki maatalouskemian tuotteiden valmistajat ovat lain mukaan velvollisia poistamaan markkinoilta tuotteet, joita ei ole rekisteröity uudelleen. Käytännössä tämä tarkoittaa, että tuotteet, joita ei ole ilmoitettu uudelleenrekisteröitäviksi, katoavat markkinoilta vuonna 2003. Monille vanhoille tuotteille ei useinkaan haeta rekisteröintiä, koska ne ovat yleensä uusia tuotteita haitallisempia ympäristölle ja/tai niiden liikevaihto on vähäistä. On arvioitu, että noin 600:aa kaikkiaan 900:sta olemassa olevasta tehoaineesta ei rekisteröidä uudelleen.

(23) Käynnissä oleva uudelleenrekisteröintiprosessi vaikuttaa asian arviointiin kahdella tavalla: ensinnäkin on otettava huomioon, että tämänhetkiset markkinaosuudet eivät välttämättä kerro lähitulevaisuuden markkina-asemista. Toiseksi (tämä kysymys liittyy suoraan ensimmäiseen) monien geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten asemaa voi heikentää se, että suuri määrä vanhoja ja vähemmän kannattavia tuotteita poistuu lähitulevaisuudessa markkinoilta. Onkin esitetty, että uudelleenrekisteröinti vaikuttaa haitallisimmin juuri geneerisiä tuotteita valmistaviin yrityksiin, koska ne myyvät yleensä vanhoja tuotteita, joiden patenttisuoja on päättynyt, ja koska ne toimivat kapeilla ja arvoltaan vähäisillä markkinasegmenteillä. Tässä mielessä on esitetty, että kun suuret tuotekehitysyritykset voivat jakaa uudelleenrekisteröinnin aiheuttamat kustannukset suurelle määrälle tuotteita, geneerisiä tuotteita valmistavilla yrityksillä ei ole samaa mahdollisuutta. Siksi on esitetty, että uudelleenrekisteröinti voi lisätä geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten kustannuksia ja että vanhojen tuotteiden hinnat voivat sen seurauksena nousta. On esitetty myös, että uudelleenrekisteröinti on hyvin kallista ja voi vaikuttaa kielteisesti myös muihinkin markkinoilla toimiviin pieniin yrityksiin.

MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

(24) Osapuolet ovat ilmoittaneet, että kaikkien kasvinsuojeluaineiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuisia, koska nähtävissä on jo suuntauksia kohti Euroopan tasolla tapahtuvaa standardointia.

(25) Osapuolet ovat viitanneet direktiivin 91/414/ETY vaikutuksiin. Osapuolten mukaan sen lisäksi, että direktiivi sisältää yhteisön luettelon sallituista tehoaineista, joiden katsotaan etukäteen olevan hyväksyttäviä ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön kannalta, siinä säädetään myös järjestelmästä, jonka mukaan jäsenvaltiot hyväksyvät liitteessä I mainittuja tehoaineita sisältävät valmisteet direktiivissä esitettyjen vaatimusten ja yhtenäisten periaatteiden mukaisesti. Osapuolet ovat myös väittäneet, että direktiivissä säädetään järjestelmästä, jonka mukaan jäsenvaltiot tunnustavat hyväksynnän vastavuoroisesti edellyttäen, että kasvinsuojeluun, maatalouteen ja ympäristöön liittyvät olosuhteet kyseisillä alueilla ovat verrattavissa toisiinsa. Tämä järjestelmä sallii jäsenvaltioiden tunnustaa tuotteen rekisteröinnin siinä maassa, jossa se alun perin tuotiin markkinoille. Vaikka direktiiviä ei ole vielä saatettu täysin voimaan, kaikkien yritysten, jotka haluavat jatkaa tiettyjen tehoaineiden myyntiä, on rekisteröitävä ne uudelleen. Tiedot, jotka yritysten on tämän prosessin mukaisesti toimitettava, on toimitettava toukokuuhun 2003 mennessä. Osapuolet ovat väittäneet, että vaikka nykyään vielä vaaditaankin tuotteiden tarkastusta erikseen jokaisessa jäsenvaltiossa, voidaan olettaa, että vastavuoroisen tunnustamismenettelyn ansiosta rekisteröintimenettelyjen vaatima aika on jatkossa yhtenäinen.

(26) Komissio katsoi asiassa M.1806 - AstraZeneca/Novartis, tekemässään päätöksessä, että valmisteiden ja kasvunsäätelijöiden markkinoita oli pidettävä laajuudeltaan kansallisina. Komissio perusteli tämän päätelmänsä yksityiskohtaisesti. Yhtenä tärkeänä syynä oli se, että kasvinsuojeluaineet on edelleenkin rekisteröitävä kussakin jäsenvaltiossa ennen kuin ne voidaan saattaa siellä markkinoille. Jakelu on lisäksi järjestetty kansallisesti niin, että toimittajilla on useimmiten kansalliset myyntiorganisaatiot, tai ne hoitavat jakelun jonkin toisen kyseisessä jäsenvaltiossa toimivan valmistajan myyntiorganisaation kautta. Rinnakkaistuotujen tuotteiden kaupallistamista pidetään vaikeana muun muassa siksi, että tuotenimet ja koostumukset voivat vaihdella eri jäsenvaltioissa, rekisteröintimaksut voivat olla korkeita ja tuotteiden rekisteröinti voi viedä kauan.

(27) Tarkasteltavana olevassa tapauksessa markkinatutkimus on vahvistanut, että asiassa M.1806 - AstraZeneca/Novartis mainitut syyt merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden pitämiseen laajuudeltaan kansallisina pitävät edelleenkin suurelta osin paikkansa. Tutkimus on vahvistanut, että tuotteiden mahdollinen vaihtelu maittain johtuu eroista biologisissa olosuhteissa ja viljelijöiden käyttämissä käsittelymenetelmissä. Toimijoiden markkina-asema vaihtelee eri jäsenvaltioissa muun muassa sen mukaan, miten hyvin tuotteet vastaavat markkinoiden tarpeisiin ja miten vahva myyntiorganisaatio on.

(28) Kasvinsuojeluaineiden (hyönteisten torjunta-aineiden, nilviäisten torjunta-aineiden, rikkakasvien torjunta-aineiden, sienitautien torjunta-aineiden, peittausaineiden, ammattimaisessa tuholaistorjunnassa käytettävien aineiden, pieneläinten ulkoloisten torjunta-aineiden ja muualla kuin maataloudessa käytettävien kasvinsuojeluaineiden) markkinoita arvioidaan sen vuoksi jatkossa kansallisesti.

A. MAATALOUDESSA KÄYTETTÄVÄT HYÖNTEISTEN TORJUNTA-AINEET

A.1 Merkitykselliset tuotemarkkinat

(29) Sekä Bayer että ACS kehittävät, tuottavat ja jälleenmyyvät maataloudessa käytettäviä hyönteisten torjunta-aineita. Maataloudessa käytettävät hyönteisten torjunta-aineet on suunniteltu torjumaan hyönteisiä, jotka vahingoittavat viljely- ja erityisesti ravintokasveja.

(30) Komission aiempien päätösten(8) mukaisesti osapuolet ovat ehdottaneet, että hyönteisten torjunta-aineiden markkinat määriteltäisiin kasvi- eikä hyönteislajeittain, koska niiden mukaan useimmat hyönteisten torjunta-aineet on suunniteltu torjumaan monenlaisia tietyillä kasveilla esiintyviä hyönteisiä. Komissio on katsonut aiemmissa päätöksissään, että hyönteisten torjunta-aineiden lajittelu kasvityypin eikä hyönteisten mukaan on yleensä tarkoituksenmukaista. Pääsyynä on se, että on olemassa vain yksi tiettyyn kasviin erikoistunut, tärkeällä viljelykasvilla esiintyvä hyönteinen, nimittäin maissilla esiintyvä maissikoisa. Muilla tärkeimmillä viljelykasveilla esiintyy monenlaisia hyönteisiä. Sen vuoksi on katsottu, että useimmat hyönteisten torjunta-aineet torjuvat monenlaisia hyönteisiä.

(31) Asioissa BASF/American Cyanamid ja asiassa M.1806, AstraZeneca/Novartis (Syngenta), tekemissään päätöksissä komissio totesi, että hyönteiset voitaisiin jakaa imeviin ja pureviin hyönteisiin. Vaikka komissio totesikin kyseisissä tapauksissa, että tämä kuvaa pikemminkin hyönteisten ravinnonottotapaa kuin niiden torjunta-aineiden vaikutustapaa, kysymys tällaisen jaottelun tarkoituksenmukaisuudesta jätettiin kummassakin tapauksessa avoimeksi.

Hyönteisten torjunta-aineiden jaottelu maa- ja lehtivaikutteisiin torjunta-aineisiin

(32) Osapuolet ovat väittäneet, että hyönteisten torjunta-aineet tulisi jaotella maa- ja lehtivaikutteisiin torjunta-aineisiin. Tässä mielessä ne ovat väittäneet, että viljelijälle, jonka viljelmillä esiintyy tiettyjä tuholaisia, tärkeintä on, esiintyykö kyseisiä hyönteisiä maanpinnan yläpuolella vai maaperässä, koska sen mukaan määräytyy, millaista torjunta-ainetta tarvitaan ja millaisilla laitteilla se levitetään. Osapuolten mukaan lehtivaikutteisen torjunta-aineen levittämiseen käytettävä sumutuslaitteisto poikkeaa tavallisesti laitteistosta, jota käytetään maavaikutteisen aineen levittämiseen(9). Osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että maa- ja lehtivaikutteiset hyönteisten torjunta-aineet perustuvat yleensä eri tehoaineisiin, jotka eivät ole keskenään korvattavissa. Sen vuoksi osapuolet ilmoittavat, että maavaikutteiset hyönteisten torjunta-aineet, jotka on tarkoitettu maaperässä esiintyvien hyönteisten torjumiseen levittämällä aine maan pinnalle tai maaperään, ja kasveille sumuttamalla levitettävät lehtivaikutteiset hyönteisten torjunta-aineet muodostavat erilliset markkinat. Osapuolet ilmoittavat kuitenkin, että monien viljelykasvien - esimerkiksi maissin sekä juurikkaiden ja viljakasvien - kohdalla viljelijä voi valita, käyttääkö hän maa- vai lehtivaikutteisia hyönteisten torjunta-aineita, joten näiden kahden tuotetyypin välillä on olemassa tietynlaista korvaavuutta.

Hyönteisten torjunta-aineiden jaottelu imevien ja purevien hyönteisten mukaan

(33) Maavaikutteisista hyönteisten torjunta-aineista osapuolet ovat väittäneet, että koska maaperässä ei ole mitään merkittäviä imeviä tuholaisia, maavaikutteisia torjunta-aineita ei ole merkityksellistä jakaa imeviin ja pureviin hyönteisiin.

(34) Siitä kysymyksestä, tulisiko sen lisäksi, että markkinat jaetaan kasvilajeittain ja lehti- ja maavaikutteisten torjunta-aineiden mukaan, lehtivaikutteisten torjunta-aineiden markkinat jakaa edelleen imevien ja purevien hyönteisten mukaan, osapuolet ovat väittäneet, että markkinoiden jakaminen eri tuholaisryhmien mukaan imeviä ja purevia hyönteisiä torjuviin aineisiin ei ole tarkoituksenmukaista.

(35) Osapuolet ovat ilmoittaneet erityisesti, että viljelijät ostavat yleensä tuotteita, jotka torjuvat kokonaisia vahinkohyönteisten ryhmiä, joiden koostumus voi vaihdella kasvityypeittäin. Osapuolet ovat väittäneet, että viljelijät ovat siten taipuvaisia ostamaan joko laajavaikutteisia tuotteita, yhdistelmätuotteita tai kapeavaikutteisia torjunta-aineita, jotka he sekoittavat itse. Osapuolet ovat väittäneet, että viljelijöiden kannalta laaja- ja kapeavaikutteiset hyönteisten torjunta-aineet ovat siten korvattavissa keskenään ja että markkinoiden jaottelu kasvityypeittäin sisältää jo hyönteisten torjunta-aineiden jaottelun niiden hyönteisten mukaan, joiden torjuntaan ne on tarkoitettu.

(36) Osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että jaottelulla imeviin ja pureviin hyönteisiin ei ole merkitystä viljelijälle, koska kasvilajin, vuodenajan ja ilmaston mukaan näistä hyönteistyypeistä voi esiintyä joko jompaakumpaa tai molempia. Osapuolet ovat väittäneet, että imeviä ja purevia hyönteisiä voi esiintyä kasvien lehdillä joko erikseen tai yhdessä riippuen tuholaisen elinkaaresta, johon taas vaikuttaa kasvilaji, vuodenaika ja ilmasto. Sen vuoksi osapuolet ovat ilmoittaneet, että viljelijä tarvitsee hyönteisten torjunta-aineita, jotka tehoavat sekä imeviin että pureviin hyönteisiin.

(37) Osapuolet ovat myös väittäneet, että tärkeimpiin hyönteisten torjunta-aineiden luokkiin kuuluvat tuotteet, mukaan luettuina orgaaniset fosforiyhdisteet, pyretroidit, karbamaatit ja neonikotinoidit, tehoavat sekä imeviin että pureviin hyönteisiin. Hyönteisten torjunta-aineiden markkinoiden määritelmää, joka käsittää sekä imevät että purevat hyönteiset, tukee osapuolten mukaan se seikka, että hyvin monia hyönteisten torjunta-aineita käytetään torjumaan sekä imeviä että purevia hyönteisiä. Tässä yhteydessä osapuolet ovat ilmoittaneet, että lähes kaikkiin kemikaaliluokkiin kuuluvia hyönteisten torjunta-aineita (esimerkiksi deltametriiniä, syflytriinia, beta-syflutriinia, sypermetriiniä, parationi-metyyliä ja karbaryyliä) käytetään kumpaankin tuhohyönteisten ryhmään. Osapuolet ovat väittäneet, että pyretroideja käytetään muiden muassa perunalla samanaikaisesti sekä koloradonkuoriaisen (pureva tuhohyönteinen) että lehtikirvojen (imeviä tuhohyönteisiä) torjuntaan, kun taas orgaanisia fosforiyhdisteitä voidaan käyttää joillakin hedelmäpuilla sekä omenakääriäisen (pureva tuhohyönteinen) että lehtikirvojen (imeviä tuhohyönteisiä) torjuntaan. Osapuolet ovat lisäksi ilmoittaneet, että tuotteilla, jotka torjuvat nimenomaan imeviä tuhohyönteisiä, voi torjua myös purevia tuhohyönteisiä. Esimerkiksi imidaklopridi tehoaa osapuolten mukaan jauhiaisiin ja kilpikirvoihin (imeviä hyönteisiä) mutta torjuu sitruspuilla myös miinaajakärpäsiä (pureva hyönteinen).

(38) Kolmannet osapuolet ovat yleensä olleet samaa mieltä siitä, että merkitykselliset markkinat on tarkoituksenmukaista jakaa maa- ja lehtivaikutteisten torjunta-aineiden mukaan. Useimmat kolmannet osapuolet ovat kuitenkin olleet osapuolten kanssa eri mieltä siitä, tulisiko markkinat jakaa edelleen sen mukaan, onko kyse imevistä vai purevista tuhohyönteisistä. Vaikka yleisesti ollaankin yhtä mieltä siitä, että tämä jaottelu ei ole tarkoituksenmukainen maavaikutteisten torjunta-aineiden osalta, kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että lehtivaikutteisissa torjunta-aineissa hyönteisten ja niiden torjunta-aineiden ryhmittely ravinnonottotavan mukaan on tarkoituksenmukaista. Jotkut vastaajat ovat jopa esittäneet, että imevien ja purevien hyönteisten torjunta-aineet muodostavat erilliset markkinat.

(39) Tutkimus osoittaa, että vaikka hyönteisten ja kasvilajien välillä onkin tietty riippuvuus, kasvien ryhmittely perustuu todellisuudessa usein valtion rekisteröintivirastojen ja kemianteollisuuden yritysten luomaan keinotekoiseen jaotteluun. Rekisteröinti tapahtuu kasvilajeittain tai -ryhmittäin. Kemianteollisuuden yritykset voivat pyrkiä rekisteröimään tuotteitaan tietyille kasvilajeille niiden taloudellisen arvon perusteella ja jättää tuotteensa rekisteröimättä toisille kasvilajeille, vaikka tuotteet tehoaisivat yhtä lailla molempiin. Yritys, joka pystyy tarjoamaan eri kasveilla esiintyviin hyönteisiin tehoavan torjunta-aineen, voi kattaa tällä tuotteella kaikki kyseiset kasvilajit. Markkinoiden jakaminen kasvilajeittain ei sen vuoksi välttämättä kattaisi tietyn yhdisteen mahdollista käyttöalaa kokonaisuudessaan. Vaikka jotkin hyönteislajit ovat erikoistuneet tiettyihin kasveihin, useimmat taloudellisesti tärkeät tuholaiset esiintyvät monilla kasvilajeilla. Varsinkin imevät tuholaiset, esimerkiksi lehtikirvat ja jauhiaiset, esiintyvät monilla eri kasvilajeilla eivätkä ole erikoistuneet mihinkään yksittäisiin isäntäkasveihin.

(40) On esitetty, että viljelmillä esiintyy erilaisia tuhohyönteisiä eri viljelykasveilla ja kasvukauden eri vaiheissa. Jokainen tuhohyönteislaji on torjuttava tiettyyn aikaan eli silloin, kun sitä esiintyy ja kun tietyt taloudelliset kynnysarvot ylittyvät. Se, missä vaiheessa kasvukautta eri tuhohyönteisiä torjutaan, vaihtelee tietyllä viljelykasvilla esiintyvien hyönteisten mukaan.

(41) Koska hyönteisten torjunta-aineilla on jäämien takia erilaiset varoajat, on erittäin tärkeää, että tuotteita käytetään oikeaan aikaan, niin että kohteena oleva tuholainen voidaan torjua mahdollisimman tehokkaasti: torjunta-aineen levittäminen liian myöhään - vaikkapa vain kaksi tai kolme päivää myöhässä -voi johtaa viljelmän huomattavaan vahingoittumiseen, mutta liian varhainen levittäminen ei torju kohdetuholaisia tehokkaasti. Hyönteisten torjunta on siis tehokkainta vain suhteellisen lyhyen ajan. Vaikka pitääkin paikkansa, että kasvilla voi esiintyä joko imeviä tai purevia hyönteisiä tai molempia kyseisen tuholaisen elinkaaren mukaan, johon taas vaikuttavat kasvilaji ja vuodenaika, tämä ei tarkoita, että näiden tuholaisten lyhyt torjunta-aika osuisi samaan ajankohtaan. On itse asiassa hyvin harvinaista, että kahden eri tuhohyönteisen tehokkain torjunta-aika olisi sama.

(42) Jos viljelijät näin ollen käyttävät laajavaikutteista hyönteisten torjunta-ainetta vain kerran, he pystyvät torjumaan hyvin vain juuri tuolloin esiintyvät tuholaiset, mutta muihin tuholaisiin kyseisellä torjunnalla on vain osittainen vaikutus. Sen vuoksi on väitetty, ettei ole olemassa sellaista laajavaikutteista hyönteisten torjunta-ainetta, jolla voitaisiin torjua tyydyttävästi kaikki mahdolliset kasvukaudella esiintyvät tuholaiset. On ilmoitettu, että kapea- ja laajavaikutteiset torjunta-aineet eivät ole keskenään korvattavissa, vaan että keskinäistä korvaavuutta esiintyy vain sellaisten tuotteiden välillä, jotka tehoavat johonkin tiettyyn tuholaiseen.

(43) Tässä mielessä on esitetty myös, että suurin osa hyönteisten torjunta-aineista tehoaa hyvin vain joko imeviin tai pureviin tuhohyönteisiin, mutta ei molempiin. On esitetty, että laajavaikutteisetkin torjunta-aineet on tarkoitettu pääasiassa joko imevien tai purevien hyönteisten torjuntaan. Sen vuoksi ei yleensä pidä paikkaansa, että viljelijät voisivat käyttää tuotteita, jotka torjuvat monenlaisia tuhohyönteisiä.

(44) Edellä mainitun johdosta on ilmoitettu, että on otettava huomioon tärkeimmät tuholaiset ja että yleensä torjuntatoimiin ryhdytään, kun viljelmissä esiintyy jotakin tärkeää tuholaislajia, joka ylittää tietyn taloudellisen kynnysarvon. Näin ollen viljelijä valitsee hyönteisten torjunta-aineen sen mukaan, mikä tuholainen on suurin ongelma. Kaksi havaintoa tukee tärkeimpien tuholaisten merkitystä: ensinnäkin hyönteisten torjunta-aineet rekisteröidään tietyille kasveille, joiden osalta mainitaan erilaiset tuholaiset, ja tiettyyn aikaan tietyllä annostuksella tapahtuvalle levitystavalle. Näin toimitaan selektiivisyyteen liittyvän ongelman ratkaisemiseksi, koska tärkeimpiä tuholaisia tulee torjua vain tiettyyn aikaan, jotta ei aiheutettaisi vahinkoa hyötyeliöille. Toiseksi on väitetty, että 80-90 prosenttia hyönteisten torjunta-aineista sisältää vain yhtä tehoainetta, jolla on tietty vaikutusala. On väitetty, että useita tehoaineita sisältävät valmiit seokset ovat poikkeuksia ja että niitä käytetään lähinnä resistenssinhallinnan takia tai tehostamaan tärkeimpien tuholaisten torjuntaa. Lisäksi on väitetty, ettei ole kovinkaan yleistä, että viljelijät itse sekoittaisivat hyönteisten torjunta-aineet. Tältä osin on esitetty, että kapeavaikutteisten aineiden sekoittaminen laajan torjuntavaikutuksen aikaansaamiseksi on yleensä kalliimpaa kuin eri kapeavaikutteisten aineiden käyttö peräkkäin siinä vaiheessa, kun tuholaisia esiintyy siinä määrin, että taloudelliset kynnysarvot ylittyvät. Osapuolet ovat itsekin ilmoittaneet väitetiedoksiantoon toimittamassaan vastauksessa rikkakasvien torjunta-aineiden osalta, että "säiliöseosta ei ole yhtä helppo käsitellä kuin yksittäistä tuotetta" ja että sen kustannukset ovat suuremmat. Osapuolet eivät ole perustelleet sitä, miksi sama väite ei koskisi myös hyönteisten torjunta-aineita.

Erot imevien ja purevien hyönteisten välillä

(45) Hyönteiset voidaan luokitella ensinnäkin hyppyhäntäisiin (Collembola) ja siivellisiin (Pterygota). Siivelliset voidaan luokitella edelleen kolmeen laajaan kehityslinjaan: blattoid-orthopteroid (torakat ja suorasiipiset), hemipteroid ja endopterygota. Blattoid-orthopteroid-kehityslinjan hyönteisillä on pureva suuosa (esim. torakat ja termiitit), hemipteroid-kehityslinjan hyönteisillä on imevä suuosa, ja endopterygota-kehityslinjan hyönteiset käyvät läpi täydellisen muodonmuutoksen ja koteloituvat. Hemipteroid-kehityslinjan hyönteiset ovat imeviä ja endopterygota-kehityslinjan hyönteiset purevia.

(46) Hemipteroid-kehityslinjan tärkein alaluokka ovat nivelkärsäiset (Hemiptera), joista tärkeimpiä ovat lehtikirvat, jauhiaiset ja kaskaat. Endopterygota-kehityslinjan tärkeimpiä alaluokkia ovat perhoset (Lepidoptera) sekä kovakuoriaiset ja kärsäkkäät (Coleoptera). On osoitettu, että näihin kolmeen hyönteisluokkaan - nivelkärsäisiin, perhosiin ja kovakuoriaisiin - kuuluvat Euroopan kaupallisesti tärkeimmät tuhohyönteiset. Euroopan tärkeimpiä imeviä tuhohyönteisiä ovat lehtikirvat ja jauhiaiset. Kovakuoriaisten (imevien hyönteisten) torjunta-aineiden markkinat ovat jokseenkin samankokoiset kuin perhosten ja nivelkärsäisten (purevien hyönteisten) torjunta-aineiden markkinat yhteensä.

(47) Imevillä hyönteisillä tarkoitetaan hyönteisiä, jotka käyttävät ravinnokseen mettä ja nestemäisiä kasvin osia (medensyöjät). Purevat hyönteiset repivät kasvinosia irti ja sulattavat niitä ravinnokseen. Imevien ja purevien hyönteisten erilaiset ravintotottumukset ovat saaneet aikaan perustavan eron niiden fysiologiassa: purevien hyönteisten on eritettävä runsaasti kiinteää ainesta, kun taas imevien hyönteisten on eritettävä runsaasti hyvin sokeripitoista nestettä (mesikastetta). Imevät hyönteiset aiheuttavat vahinkoa levittämällä tauteja, käyttämällä kasvia ravinnokseen ja aiheuttamalla sienitartuntoja mesikasteen välityksellä. Ne lisääntyvät hyvin nopeasti ja voivat siten myös nopeasti kehittää resistenssin.

(48) Imevät hyönteiset ovat vähemmän näkyviä, koska ne eivät kuluta kasvien lehtiä. Purevat tuholaiset, esimerkiksi kiitäjän ja yökkösen toukat, viljelijä havaitsee selvästi, koska niiden aiheuttama vahinko on täysin nähtävissä myös pintapuolisessa tarkastuksessa. Lehtikirvat, jauhiaiset ja muut vastaavat tuholaiset ovat hyvin pieniä, ja ne paljastuvat usein pikemminkin erittämänsä mesikasteen kuin aiheuttamansa näkyvän vahingon perusteella. Imevien hyönteisten aiheuttamia tuhoja ei voi torjua ennalta, vaan niiden joukkoesiintyminen todetaan yleensä niiden aiheuttaman vahingon perusteella. Koska imevät hyönteiset lisääntyvät hyvin nopeasti, myös niiden torjuntaan on ryhdyttävä nopeasti. Imeviä hyönteisiä esiintyy yleensä kasvukauden alussa.

(49) Purevien hyönteisten elinkaari on pitkä ja monimutkainen, joten resistenssin kehittyminen vie niiltä pidemmän ajan. Tuholaisten esiintymistä voi usein seurata aikuisia yksilöitä keräävien ansojen avulla, ja niitä voidaan torjua ennaltaehkäisevästi (esim. munien esiintyminen osoittaa, että kasveille ilmestyy pian toukkia). Purevien hyönteisten torjunnassa riittävät hitaammatkin toimet. Purevia hyönteisiä voi esiintyä viljelykasveissa mihin aikaan kasvukaudesta tahansa.

(50) Yksi perustava ero imevien ja purevien hyönteisten välillä on siinä, missä kohdassa kasvia niitä esiintyy. Purevia hyönteisiä voi esiintyä missä tahansa kasvin osassa, mutta imeviä hyönteisiä esiintyy yleensä lehtien alapinnalla. Tämä johtuu siitä, että imevät hyönteiset imevät kasvinestettä, ja lehden alapinnalla on vähemmän kasvivahaa, mikä helpottaa imemistä.

(51) Hyönteisten torjunta-aineiden tehon kannalta tämä tarkoittaa, että imeviä hyönteisiä on vaikeampi torjua kuin purevia hyönteisiä, joita voi esiintyä missä päin kasvia tahansa: imevien hyönteisten torjunta vaatii torjunta-aineen saamista lehden alapinnalle. Kovin tehokkaita eivät ole yhdisteet, jotka osuvat vain lehden yläpintaan eivätkä siirry kasvissa. Yhdisteen tulisi jossakin määrin siirtyä kasvissa (sisävaikutteisuus) tai vähintään pystyä siirtymään lehden yhdeltä puolelta toiselle (kalvonläpäisykyky). Jotta torjunta-aine siis tehoaisi imeviin hyönteisiin, sen pitäisi vähintäänkin kyetä tunkeutumaan lehteen. Vanhoilla kemikaaleilla, esimerkiksi karbamaateilla ja orgaanisilla fosforiyhdisteillä, on jonkin verran kalvonläpäisykykyä, ja ne pystyvät leviämään kasvissa mutta yleensä vain rajallisessa määrin. Neonikotinoidit sen sijaan ovat sisävaikutteisia siinä mielessä, että esimerkiksi jos torjunta-ainetta on sumutettaessa osunut vain jollekin kasvin osalle, aine siirtyy kasvin sisällä ja suojaa koko kasvin imeviä hyönteisiä vastaan.

(52) Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että imevien ja purevien hyönteisten välistä jaottelua käytetään teollisuudenalan asemointia koskevissa asiakirjoissa ja tietyn hyönteisten torjunta-aineen mainonnassa. Bayer itse käyttää tuotteiden luokittelussa termejä "imevä tuholainen" ja "medensyöjä". Internet-sivustojen ja Bayerin tuotteiden mainosten perusteella on ilmeistä, että imevien hyönteisten torjunta on keskeinen näkökohta, joka liittyy Bayerin tuotteiden kaupalliseen kannattavuuteen.

Jaottelu kemikaaliluokittain

(53) Osapuolet ovat väittäneet, että merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittely kemikaaliluokittain ei ole tarkoituksenmukaista. Tässä mielessä osapuolet ovat väittäneet, että viljelijä, jonka tietyllä viljelmällä esiintyy tiettyä tuholaista, ei valitse hyönteisten torjunta-aineita niiden kemikaaliluokan vaan tuotteiden hinnan mukaan ja sen perusteella, miten hyvin tuotteet tehoavat tietyllä kasvilla esiintyviin tiettyihin tuhohyönteisiin.

(54) Osapuolet ovat väittäneet, että samaa tuholaista voidaan yleensä torjua monenlaisilla hyönteisten torjunta-aineilla, jotka kuuluvat eri kemikaaliluokkiin. Kun otetaan huomioon eri kemikaalien keskinäinen vaihdettavuus ja niiden kyky torjua tehokkaasti tiettyjä tuholaisia, alamarkkinoiden jaottelu kemikaaliluokittain ei ole osapuolten mukaan tarkoituksenmukaista. Osapuolet ovat väittäneet, että tämä koskee myös tapauksia, joissa tiettyä kasvilajia voidaan suojata tehokkaimmin yhteen kemikaaliluokkaan kuuluvilla hyönteisten torjunta-aineilla.

(55) Jotkin kolmannet osapuolet ovat väittäneet, että markkinat tulisi jakaa kemikaaliluokittain. Ne ovat ilmoittaneet, että hyönteisten torjunta-aineissa käytettävät tehoaineet kuuluvat yleensä tiettyihin kemikaaliluokkiin, joihin puolestaan liittyy yleensä tietty vaikutustapa. On väitetty, että hyönteisten torjunta-aineiden vaikutustavat ja kemikaaliluokat ovat tärkeitä resistenssinhallinnan kannalta sekä silloin, kun resistenssiongelmaa pyritään ratkaisemaan sen esiintyessä, että sitä ennaltaehkäistäessä.

Maa- ja lehtivaikutteisten torjunta-aineiden keskinäinen korvattavuus maissilla, juurikkailla ja viljakasveilla

(56) Osapuolet ovat ilmoittaneet, että maissin, juurikkaiden ja viljakasvien osalta viljelijä voi valita, käyttääkö hän maa- vai lehtivaikutteisia hyönteisten torjunta-aineita, mutta kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että näiden keskinäinen korvattavuus on yleensä rajallinen. Osapuolet ovat korjanneet lausuntoaan ja huomauttaneet tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, että tämä kysymys ei ole merkityksellinen viljakasvien osalta.

(57) Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että sokerijuurikkaalla, maissilla ja viljakasveilla kasvukauden alussa esiintyviä imeviä hyönteisiä torjutaan lähinnä käyttämällä peitattuja siemeniä ja että siementen peittaus on käytännössä lopettanut lehtivaikutteisten torjunta-aineiden käytön varhain esiintyvien imevien hyönteisten torjuntaan näillä kasveilla ja poistanut kyseiset markkinat. Kasvukauden myöhemmissä vaiheissa tuholaisten torjuntaan tarvitaan kuitenkin myös muita menetelmiä.

(58) Vastaavasti joillakin sisävaikutteisesti toimivilla maavaikutteisilla torjunta-aineilla voisi korvata vähintään yhden lehtivaikutteisella torjunta-ainella tehtävän käsittelyn. Kasvien lehdillä kasvukauden myöhemmässä vaiheessa esiintyviä tuholaisia ei kuitenkaan voida torjua tehokkaasti maavaikutteisilla torjunta-aineilla. Ne on edelleenkin torjuttava lehtivaikutteisilla aineilla.

(59) On esitetty, että maavaikutteisia hyönteisten torjunta-aineita, joiden avulla torjutaan kasvien lehdillä esiintyviä tuholaisia, ei voida helposti korvata lehtivaikutteisilla torjunta-aineilla. Maavaikutteisia torjunta-aineita käytetään usein suojaamaan kasveja lehdillä esiintyviltä tuholaisilta kasvukauden alussa, jolloin viljelmät ovat hyvin herkkiä tuholaisten joukkoesiintymille. Kasvukauden alussa lehtivaikutteiset torjunta-aineet eivät anna riittävää suojaa, koska sumutusolot eivät ole parhaat mahdolliset, joten tällaisten torjunta-aineiden levittäminen on vaikeaa.

(60) Vaikka maa- ja lehtivaikutteisten torjunta-aineiden markkinat näiden viljelykasvien osalta voivatkin olla pienenemässä, koska torjunta suoritetaan yhä useammin peittaamalla siemenet tai koska maavaikutteisten torjunta-aineiden käyttö voi vähentää tarvetta käyttää lehtivaikutteisia torjunta-aineita, tutkimus ei tue osapuolten väitettä siitä, että maa- ja lehtivaikutteiset torjunta-aineet ovat keskenään korvattavissa.

Päätelmä

(61) Tässä päätöksessä ja komission tällä alalla noudattaman käytännön mukaisesti hyönteisten torjunta-aineiden merkitykselliset markkinat määritellään kasvityypeittäin ja jaotellaan edelleen lehti- ja maavaikutteisten torjunta-aineiden markkinoihin. Tässä päätöksessä on kiinnitetty erityistä huomiota osapuolten erityisen vahvaan asemaan imevien ja purevien hyönteisten torjunta-aineiden markkinoissa, jotka sisältyvät yleiseen markkinoiden määritelmään. Erityistä huomiota on kiinnitetty myös neonikotinoidien ja pyratsolien markkinoihin, jotka myös sisältyvät yleiseen markkinoiden määritelmään.

A.2 Kilpailua koskeva arviointi

Johdanto

(62) Sulautuman jälkeen uudella yrityksellä olisi erityisen vahva asema hyönteisten torjunta-aineiden markkinoilla sekä ETA:n laajuisesti että kansallisella tasolla. Monet kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että osapuolten asema hyönteisten torjunta-aineiden markkinoilla vahvistuisi merkittävästi lähitulevaisuudessa, koska niillä on vahva asema niin kutsuttujen uusien kemikaaliluokkien, neonikotinoidien(10) ja pyratsolien(11) markkinoilla. Osapuolten asema vahvistuisi sekä olemassa olevien että tulevien tuotteiden osalta.

(63) Markkinatutkimus osoittaa, että hyönteisten torjunta-aineisiin liittyvissä teknologioissa on viisi keskeistä kehitysvaihetta:

- orgaaniset klooriyhdisteet 1950-luvulla

- orgaaniset fosforiyhdisteet 1960-luvulla

- karbamaatit 1970-luvulla

- pyretroidit 1980-luvulla

- neonikotinoidit ja pyratsolit 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa.

(64) Wood Mackenzien tutkimuksen(12) mukaan toisin kuin muilla maatalouskemian markkinoiden sektoreilla, hyönteisten torjunta-aineiden markkinoilla vain harvoista kemikaaliluokista on todettu olevan hyötyä. Sen jälkeen, kun synteettiset pyretroidit tuotiin markkinoille 1970-luvun puolivälissä, muiden tehoaineiden tutkiminen tuotti suhteellisen vähän tulosta 1990-luvun alkuun saakka, jolloin markkinoille tuotiin fiprolit, neonikotinoidien johdannaiset, pyrrolit ja spinosyynit. Näiden aineiden vaikutustavat poikkeavat olemassa olevista kemikaaleista, joten ne ovat tarjonneet viljelijöille lisää vaihtoehtoja.

(65) Wood Mackenzien tutkimuksen mukaan vanhojen hyönteisten torjunta-aineiden kemikaaliluokkien markkinoilla on viime vuosina tapahtunut huomattavaa laskua. Orgaanisten fosforiyhdisteiden, karbamaattien ja pyretroidien myynti saavutti huippunsa vuonna 1995, ja viime vuosina niiden kaikkien keskimääräinen kasvu on reaalisesti vähentynyt. Kaikkien vanhojen kemikaalien, esimerkiksi orgaanisten fosforiyhdisteiden, karbamaattien ja pyretroidien maailmanlaajuinen myynti laski vuonna 2000. Voimakasta kasvua tapahtui ainoastaan uusissa luonnonmukaisiin aineisiin perustuvissa torjunta-aineissa ja neonikotinoideissa, joista eniten kasvoi imidaklopridin myynti. Neonikotinoidien myynti lisääntyi 8,3 prosenttia vuonna 2000. Neonikotinoideja sisältävien hyönteisten torjunta-aineiden reaalinen kasvuvauhti oli 10,6 prosenttia vuosina 1995-2000, ja sen arvioidaan olevan 8,7 prosenttia vuosina 2000-2005.

(66) Vain harvojen hyönteisten torjunta-aineiden luokkien odotetaan kasvavan reaalisesti seuraavina viitenä vuonna; tällaisia luokkia ovat neonikotinoidit, pyrrolit ja fiprolit. Bayerin imidaklopridin myynti on kasvanut merkittävästi, ja se on nykyään maailman johtava hyönteisten torjunta-aine. Sen lisäksi, että imidaklopridi on osoittautunut todelliseksi vaihtoehdoksi vanhoille hyönteisten torjunta-aineissa käytettäville kemikaaleille, se on myös luonut uusia markkinoita, esimerkiksi runkovaikutteisten torjunta-aineiden markkinat, ja sitä käytetään yhtenä ainesosana useissa peittausaineissa. Tämän luokan odotetaan kasvavan nopeasti. Myös pyratsoleihin kuuluvan fiproniilin myynti kasvaa nopeasti. Markkinatutkimusyritys Phillips McDougallin mukaan pyratsolia sisältävien torjunta-aineiden myynnin odotetaan vuosina 2000-2005 kasvavan 8,4 prosenttia eli saman verran kuin neonikotinoidien myynnin. Kaikissa muissa hyönteisten torjunta-aineiden kemikaaliluokissa myynnin arvioidaan kasvavan paljon hitaammin tai jopa vähenevän.

Neonikotinoidit

(67) Neonikotinoidit ovat asetyylikoliinireseptoreja. Ne ovat erittäin tehokkaita hyönteisten torjunta-aineita, jotka vaikuttavat hyönteisten keskushermostoon ja estävät hermoimpulssien välittymisen. Tämän seurauksena hyönteiset lakkaavat syömästä, lamautuvat ja kuolevat ravinnonpuutteeseen tai kuivumiseen tai joutuvat petojen saaliiksi. Koska neonikotinoidien vaikutustapa on uusi ja koska ne vaikuttavat hyönteisissä eri kohtaan kuin karbamaatit, orgaaniset fosforiyhdisteet ja pyretroidit, ne sopivat käytettäviksi resistenssinhallintastrategioissa, sillä ne torjuvat myös tuholaisia, joille on kehittynyt resistenssi perinteisille hyönteisten torjunta-aineille. Neonikotinoidit torjuvat hyvin tehokkaasti lehtikirvoja ja jauhiaisia, jotka ovat kaupallisesti tärkeimpiä imeviä hyönteisiä EU:ssa.

(68) Bayer on onnistunut kehittämään neonikotinoideja ja on jo kaupallistanut yhden tuotteen, imidaklopridin, joka on nykyään maailman myydyin hyönteisten torjunta-aine ja joka johtaa myyntitilastoja myös Euroopassa. Bayer on kehittämässä myös kahta muuta neonikotinoidia: tiaklopridia ja klotianidiinia [...]. ACS on kehittämässä asetamipridia [...](13). Kutakin näistä tuotteista käsitellään jäljempänä.

a) Imidaklopridi

(69) Imidaklopridin kehittäminen vei vain 6 vuotta. Se on ollut markkinoilla vuodesta 1991 tuotenimillä Gaucho, Confidor, Admire ja Provado. Sitä myydään yli 80 maassa käytettäväksi yli 60:llä eri viljelykasvilla.

(70) Imidaklopridi on tehoaine, joka toimii sisävaikutteisesti (systeemisesti). Sisävaikutteisuus tarkoittaa, että aine toimii kasvin sisällä, toisin kuin ei-systeemiset aineet, jotka toimivat kasvin pinnalla.

(71) Imidaklopridia voidaan käyttää peittausaineena tai maa- tai lehtivaikutteisena torjunta-aineena. Kun sitä käytetään peittausaineena, siemen peitetään tehoaineella, joka siirtyy kehittyvään kasviin ja suojaa sitä tuholaisilta kasvin kehityksen alkuvaiheissa. Maavaikutteisena torjunta-aineena käytettäessä tehoaine siirtyy maaperästä juuriin ja siitä mahlan mukana lehtiin. Kun imadaklopridia käytetään peittausaineena tai maavaikutteisena torjunta-aineena, se suojaa kasveja niiden kehityksen herkimmissä vaiheissa. Kun sitä käytetään lehtivaikutteisena torjunta-aineena, se suojaa kasvia hyönteisiltä, vaikka lehdissä olisi tehoainetta vain pieninä pitoisuuksina. Se estää hyönteisiä käyttämästä kasvia ravintonaan ja vähentää niiden lisääntymistä. Imidaklopridia käytetään myös uusilla aloilla, esimerkiksi runkovaikutteisena hyönteisten torjunta-aineena. Runkokäsittelyssä imidaklopridia levitetään puun runkoon, josta tehoaine leviää koko puuhun ylösvirtaavan mahlan mukana.

(72) Imidaklopridi on hyvin tehokas ja laajavaikutteinen torjunta-aine. Se antaa jopa useiden viikkojen tai kuukausien suojan lähinnä imeviä hyönteisiä, kuten lehtikirvoja, kaskaita, jauhiaisia, joitakin ripsiäisiä, kilpikirvoja ja villakilpikirvoja vastaan. Se tehoaa myös joihinkin pureviin hyönteisiin, esimerkiksi erilaisiin kovakuoriaislajeihin (mm. koloradonkuoriaiseen ja kärsäkkäisiin), eräisiin kaksisiipisiin (kärpäsiin) ja joihinkin perhosiin (miinaajakärpäsiin). Imidaklopridi ei tehoa sukkulamatoihin (maahyönteisiä) eikä punkkeihin (imeviä hyönteisiä).

(73) Imidaklopridilla on edullisia toksikologisia ominaisuuksia, ja kasvit sietävät sitä erityisen hyvin. Sen sisävaikutteisuus säästää hyötyeliöitä.

b) Tiaklopridi

(74) Imidaklopridin tavoin myös tiaklopridi vaikuttaa kemiallisten signaalien välittymiseen hyönteisen hermostossa. Sekin toimii sisävaikutteisesti. Tiaklopridi tehoaa lähinnä imeviin hyönteisiin (lehtikirvoihin, jauhiaisiin, ripsiäisiin, kilpikirvoihin, luteisiin, villakilpikirvoihin ja kemppeihin) mutta jossakin määrin myös pureviin tuholaisiin (kärsäkkäisiin, lehtikuoriaisiin, kaalimatoihin, miinaajakärpäsiin, omenakääriäiseen ja perhosiin, joiden toukat porautuvat kasvien varsiin). Sen sanotaan tehoavan imidaklopridia paremmin useisiin tuholaisiin erityisesti silloin, kun tehoainetta levitetään kasvin lehtiin, ja olevan turvallisempi mehiläisille ja muille pölyttäville hyönteisille. Tiaklopridi ei vahingoita hyötyhyönteisiä, ja se on vain lievästi myrkyllinen tasalämpöisille eläimille.

(75) Osapuolet ovat väittäneet, että tiaklopridi [...]. Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että tiaklopridilla on se etu, että se torjuu omenakääriäistä ja muita sen sukuisia hedelmäpuilla ja pähkinäpensailla esiintyviä hyönteisiä sekä lehtikirvoja (imevä hyönteinen), samalla kun se on turvallinen mehiläisille kukinta-aikaan. Bayer on [...].

(76) Bayer on ilmoittanut, että [...].

(77) [...] ovat tärkeimmät viljelykasvit, joilla tiaklopridia käytetään, ja niiden markkinaosuudet ovat lisänneet sen arvoa merkittävästi. Strategiset asiakirjat osoittavat, että Bayer odottaa myynnin EU:ssa saavuttavan [...] miljoonaa euroa [...] ja [...] miljoonaa euroa [...] vuoteen 2004 mennessä. Myyntitulojen on myös ennustettu [...], vaikka Bayer onkin ilmoittanut, että [...].

(78) Tiaklopridilla on patenttisuoja EU:ssa vuoteen 2007, [...]. Bayer on selittänyt, että patenttisuojalle myönnetään lisäsuojatodistuksen perusteella jatkoa, kun patenttihakemuksen jättämisen ja ensirekisteröinnin välinen ajanjakso on hyvin pitkä. [...].

c) Klotianidiini

(79) Bayerin japanilainen tytäryhtiö Nihon Bayer Agrochem (NBA) ja [...] tutkivat 1980-luvun loppupuolella toisistaan riippumatta hyönteisten torjunnassa tehoaineena käytettäviä neonikotinoidiyhdisteitä. Tutkimuksen tuloksena NBA keksi uuden hyönteisten torjunnassa käyttökelpoisen tehoaineyhdisteiden ryhmän. [...].

(80) [...].

(81) [...].

(82) [...].

(83) [...].

(84) Klotianidiini tehoaa [...]. Bayer on ilmoittanut, että klotianidiini [...]. Imidaklopridiin verrattuna klotianidiini [...].

d) Asetamipridi

(85) Myös ACS kehittää parhaillaan neonikotinoideja. [ACS:n luottamuksellista tietoa.]

(86) [ACS:n luottamuksellista tietoa.]

(87) [ACS:n luottamuksellista tietoa.]

(88) [ACS:n luottamuksellista tietoa.]

(89) Asetamipridi torjuu [ACS:n luottamuksellista tietoa]. Osapuolten mukaan asetamipridi kilpailee [...] kanssa, ja siitä tulee merkittävä kilpailija etenkin imidaklopridille [...] Eurooopassa.

(90) Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että asetamipridi ei ole erityisen tehokas peittausaine, koska sen kyky säilyä kasvissa on rajallinen imidaklopridiin tai klotianidiiniin verrattuna. Sen katsotaan tämän vuoksi sopivan kasvin lehtiin levitettäväksi torjunta-aineeksi mutta ei peittausaineeksi. ACS on toimittanut komissiolle asetamipridin rekisteröintisuunnitelmat. [ACS:n luottamuksellista tietoa.]

Muut neonikotinoidit

(91) Osapuolet ovat ilmoittaneet, että ETA:n markkinoille on tulossa useita muitakin neonikotinoidiyhdisteitä: tiametoksaami, dinotefuraani, flonikamidi, AKD-1022 ja nitempyraami. Näitä yhdisteitä käsitellään lyhyesti jäljempänä.

a) Tiametoksaami

(92) Tiametoksaami tehoaa imeviin, lehtiä syöviin ja maahyönteisiin. Se tehoaa pieninä pitoisuuksina ja tuhoaa hyönteiset nopeasti. Sitä voidaan käyttää lehti- tai maavaikutteisena tai peittausaineena.

(93) Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että tiametoksaami on hyvin monipuolinen hyönteisten torjunta-aine, jonka vaikutustapa on sama kuin imidaklopridilla ja muilla neonikotinoideilla. Se pysyy kasvissa pitkään ja sopii siten peittaukseen.

(94) Syngentan kilpailuasema rajoittui huomattavasti joksikin aikaa, koska patenttikiista Bayerin kanssa esti sitä kilpailemasta kaikilla ETA:n päämarkkinoilla. Tiametoksaami on nykyään rekisteröity vain Espanjassa, Suomessa ja Itävallassa joillekin viljelykasveille. Bayer ja Syngenta sopivat patenttikiistansa 20 päivänä joulukuuta 2001. Bayerin ja Syngentan välisen sopimuksen mukaan Syngentalla on täysi ja kiistämätön pääsy tiametoksaamin maailmanmarkkinoille, ja se voi tuoda markkinoille tähän tehoaineeseen perustuvia hyönteisten torjunta-aineita kaikilla kansallisilla markkinoilla.

b) Dinotefuraani (MTI-466)

(95) Osapuolet ovat väittäneet, että tämä Mitsuin kehittämä neonikotinoidi on laajavaikutteinen, joten sitä voitaisiin käyttää monilla viljelykasveilla. Dinotefuraanin odotetaan tulevan markkinoille Japanissa vuonna 2003 ja Euroopassa vuosina 2004 ja 2005. Osapuolet ovat väittäneet, että dinotefuraanista tulee lähitulevaisuudessa merkittävä kilpailija.

(96) [Luottamuksellisia tietoja dinotefuraanista.]

c) Flonikamidi (IKI-220)

(97) Osapuolet ovat ilmoittaneet, että flonikamidin on kehittänyt Ishihara yhteistyössä FMC:n kanssa. Sen rekisteröinnin odotetaan tapahtuvan Japanissa vuoteen 2003 tai 2004 mennessä ja Euroopassa vuonna 2005 tai 2006. Osapuolten mukaan flonikamidi torjuu lähinnä lehtikirvoja, kaskaita ja ripsiäisiä, se toimii sisävaikutteisesti, ja sitä voidaan käyttää integroituun tuholaistorjuntaan.

(98) Kaikki kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että flonikamidin rakenne ja vaikutustapa poikkeavat neonikotinoideista, joten sitä ei voida pitää neonikotinoidina. Kolmannet osapuolet ovat esittäneet myös, että koska flonikamidi on hidasvaikutteinen, hyönteisten ravinnonottoa estävä kirvojen torjunta-aine, se ei kilpaile neonikotinoidien kanssa. Neonikotinoidit vaikuttavat suhteellisen nopeasti ja tehoavat lehtikirvojen lisäksi moniin muihinkin yhtäläissiipisiin. Ravinnonsaantia estävä vaikutus tarkoittaa, että tehoaine ei välttämättä tehoa lehtikirvoihin ennen kuin ne ovat levittäneet kasviin viruksia. Monilla kasveilla lehtikirvaesiintymien tärkeimpiä vaikutuksia ovat niiden levittämät virustaudit.

d) AKD-1022

(99) Osapuolet ovat ilmoittaneet, että AKD-1022 on Agro-Kaneshon kehittämä uusi neonikotinoidi. Osapuolten mukaan tämä aine on laajavaikutteinen, joten sitä voitaisiin käyttää monilla viljelykasveilla. Koska tämän aineen kehittäminen on osapuolten mukaan kuitenkin vielä kesken, sen kilpailuvaikutusta ETA:n markkinoilla ei arvioida tässä päätöksessä tarkemmin.

e) Nitempyraami

(100) Neonikotinoideihin kuuluvan nitempyraamin on kehittänyt Takeda, joka toi sen markkinoille 1996 Japanissa käytettäväksi riisillä, hedelmillä, teellä ja vihanneksilla. Nitempyraamia ei ole tuotu ETA:n markkinoille, eikä ole viitteitä siitä, että sitä oltaisiin tuomassakaan lähitulevaisuudessa. Nitempyraamin kilpailuvaikutusta ETA:n markkinoilla ei sen vuoksi arvioida tässä päätöksessä tarkemmin.

Pyratsolit

(101) Pyratsolien kemikaaliluokkaan kuuluvia hyönteisten torjunta-aineita on vain ACS:llä. Sillä on tässä luokassa kaksi olemassa olevaa molekyyliä, fiproniili ja etiproli. Fiproniilia hyödynnetään kaupallisesti koko ETA-alueella monien viljelykasvien ja eri levitystapojen alalla. Etiprolia ei ole rekisteröity ETA-alueella.

(102) Väitetiedoksiantoon toimittamassaan vastauksessa osapuolet ovat väittäneet, että ne eivät ole ainoita, joiden tuotevalikoimaan kuuluu pyratsoleja. Ne ovat ilmoittaneet, että sekä Mitsubishi Chemicalilla että BASFilla on kehitteillä pyratsoleja. Osapuolten mukaan Mitsubishi Chemical omistaa ETK-I-inhibiittorin, tolfenpyradin (OMI 88) patentin; tämä aine tehoaa hedelmäpuilla ja vihanneksilla esiintyviin lehtikirvoihin, ripsiäisiin, jauhiaisiin, kaalikoihin ja punkkeihin. Osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että BASFilla on patenttisuoja klorfenapyri-nimiselle tehoaineelle, joka niiden mukaan on pyratsolin kaltainen oksidatiivisen fosforylaation irtikytkijä.

(103) Komission tutkimus on kuitenkin osoittanut, että vaikka sekä klorfenapyri että tolfenpyradi sisältävät pyratsoleja, ne eivät ole pyratsoleja. Ne vaikuttavat eri tavalla, niiden vaikutusala on erilainen, ja ne ovat itse asiassa joka suhteessa erilaisia. Näitä aineita ei sen vuoksi arvioida tarkemmin tässä päätöksessä.

(104) Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että pyratsolit ovat tämän hetken tehokkaimpia hyönteisten torjunta-aineita kovakuoriaisia ja maaperässä kehittyviä kaksisiipisiä (kärpäsiä) vastaan.

a) Fiproniili

(105) Tutkimus on osoittanut, että fiproniili on [ACS:n luottamuksellista tietoa]. Sen lisäksi, että sitä käytetään maataloudessa, se tehoaa myös [ACS:n luottamuksellista tietoa]. Fiproniilia käytetään useimmiten maavaikutteisena tai peittausaineena mutta myös lehtivaikutteisena, ja näiden sovellusten takia sen sanotaan kilpailevan neonikotinoidien kanssa.

(106) Osapuolten toimittamien tietojen mukaan purevien hyönteisten torjunnassa [...]. Kolmannet osapuolet ovat kuitenkin esittäneet, että sekä fiproniili että imidaklopridi torjuvat erittäin tehokkaasti purevia kovakuoriaisia ja erityisesti seppiä (juurimatoja), jotka ovat todennäköisesti tärkein maahyönteisten ryhmä. Sekä imidaklopridi että fiproniili torjuvat kohtuullisen tehokkaasti myös tärkeintä tuholaisperhoslajia, maayökkösiä (yökkösen toukkia), jotka kiinnittyvät kasviin sirkkalehtien ilmestyessä. Kaksisiipisistä (maaperässä kehittyvistä kärpäsistä), joita esiintyy runsaasti monilla viljakasveilla ja vihanneksilla, kolmannet osapuolet ovat väittäneet, että sekä imidaklopridi että fiproniili torjuvat hyönteisiä tehokkaasti sen mukaan, mistä hyönteislajista on kyse.

(107) Fiproniili [ACS:n luottamuksellista tietoa].

(108) Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että koska fiproniili torjuu lähinnä purevia hyönteisiä, se ei yleensä kilpaile suoraan neonikotinoidien kanssa imevien hyönteisten torjunnassa. Ne ovat esittäneet, että koska fiproniili ei siirry kasvin sisällä kovinkaan hyvin, se ei ole yhtä tehokas kuin neonikotinoidit. Kolmannet osapuolet ovat kuitenkin esittäneet, että fiproniilia käytetään lehtivaikutteisena esimerkiksi ripsiäisten ja kovakuoriaisten (mm. koloradonkuoriaisen) torjunnassa. Kolmannet osapuolet ovat lisäksi esittäneet, että imidaklopridin ja fiproniilin yhdistäminen osapuolten tuotevalikoimissa vaikuttaa kilpailuun kahdella tavalla: ensinnäkin on väitetty, että uudet kemikaalit torjuvat useammanlaisia tuholaisia. Molemmat yhdisteet soveltuvat monenlaisille viljelykasveille, ovat tehokkaita ja torjuvat tärkeimmän tuholaislajin; lisäksi niiden vaikutustapa on uudenlainen, joten ne tehoavat tuholaisiin, joille on jo kehittynyt resistenssi muille kemikaaliluokille. Tässä mielessä osapuolten mahdollisuudet tarjota teknisesti ylivoimaisia torjuntaohjelmia olisivat ainutlaatuisia kaikkiin kilpailijoihin verrattuna. Edellä mainitun johdosta kolmannet osapuolet ovat väittäneet, että imidaklopridin ylivoimaisen imevien hyönteisten torjuntatehon yhdistäminen fiproniilin ylivoimaiseen purevien hyönteisten torjuntatehoon johtaisi kilpailuongelmiin. Toiseksi osittain samoja tuholaisia torjuvina mutta erilaisiin vaikutustapoihin perustuvina aineina imidaklopridi ja fiproniili tarjoavat hyvät mahdollisuudet resistenssinhallintaan, koska niitä voidaan vaihdella alueilla, joilla esiintyy samoja tuholaisia.

b) Etiproli

(109) Etiproli on [ACS:n luottamuksellista tietoa] fiprolipohjainen hyönteisten torjunta-aine. Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että etiproli on toisen sukupolven fiproniili. [...].

(110) Etiprolia voidaan käyttää [ACS:n luottamuksellista tietoa]. Sen toksikologisen profiilin sanotaan olevan parempi kuin fiproniililla. [...].

(111) Osapuolet ovat ilmoittaneet, että [ACS:n luottamuksellista tietoa]. Komissio toteaa myös tältä osin, että voimassa oleva patentti, jota ei kuitenkaan hyödynnetä, estää markkinoille tulon ja rajoittaa kilpailua.

c) Asetoproli ja vaniliproli

(112) Kolmannet osapuolet esittivät tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa, että ACS on kehittämässä kahta muutakin pyratsolien luokkaan kuuluvaa yhdistettä: asetoprolia ja vaniliprolia. Näistä tehoaineista osapuolet ovat ilmoittaneet, että [ACS:n luottamuksellista tietoa]. Näitä aineita ei sen vuoksi arvioida tarkemmin tässä päätöksessä.

Muut osapuolten kehittämät tuotteet

(113) Neonikotinoidien lisäksi Bayer on kehittämässä muitakin tuotteita, jotka ovat tulossa markkinoille lähitulevaisuudessa: metoksyfenotsidiä, spirodiklofeenia ja spiromesifeeniä.

a) Metoksyfenotsidi

(114) Metoksyfenotsidi [...].

(115) Osapuolten mukaan metoksyfenotsidi [...].

b) Spirodiklofeeni

(116) Spirodiklofeeni [...]. Koska spirodiklofeeni on punkkien torjunta-aine, se [...].

(117) Spirodiklofeeni [...].

c) Spiromesifeeni

(118) Spiromesifeeni [...].

Osapuolten uusien kemikaalien valikoiman vaikutukset kilpailuun

(119) Sulautuman jälkeen uudella yrityksellä olisi tuotevalikoimassaan neljä kuudesta nykyisestä ja tulevasta neonikotinoidista, jotka jo ovat ETA:n markkinoilla tai jotka aiotaan tuoda ETA:n markkinoille. Osapuolilla olisi valikoimassaan imidaklopridi, tiaklopridi, klotianidiini ja asetamipridi, jotka kattavat vaihtelevassa määrin kaikki eri vaikutustavat eli niissä on lehtivaikutteisia, maavaikutteisia ja peittaukseen sopivia aineita. Näiden tehoaineiden ainoa tehokas kilpailija, Syngentan tiametoksaami, jäisi osapuolten valikoiman ulkopuolelle. Takedan klotianidiini tulee ETA:n markkinoille, [luottamuksellisia tietoja klotianidiinista](14). Komissio toteaa myös, että [...]. Lisäksi toimenpide lisäisi pyratsoleihin kuuluvan fiproniilin Bayerin tuotevalikoimaan ETA:ssa. Millään muulla yrityksellä ei ole tähän kemikaaliluokkaan kuuluvia tuotteita.

(120) Komissio ei katso, että jäljempänä käsitelty Syngentan tiametoksaami voisi rajoittaa uuden yrityksen markkinavoimaa, koska uudella yrityksellä on lehti- ja maavaikutteisten torjunta-aineiden valikoimassaan kolme neonikotinoidia ja yksi pyratsoli (sekä etiproli). Väitetiedoksiantoon toimittamassaan vastauksessa osapuolet ovat väittäneet, että komissio ei ole ottanut huomioon kilpailevien neonikotinoidien vaikutusta kilpailuun, ja ne ovat ilmoittaneet, että "vain kaksi kuukautta sen jälkeen, kun Bayerin ja Syngentan välinen patenttikiista oli ratkaistu, tiametoksaami oli rekisteröity Espanjassa, Suomessa ja Itävallassa". Vaikka osapuolet pyrkivätkin tällä esimerkillä osoittamaan, miten nopeasti tiametoksaami pääsee patenttikiistan ratkettua ETA:n markkinoille, komissio toteaa, että tiametoksaami oli rekisteröity näissä jäsenvaltioissa jo ennen kuin patenttikiista oli ratkaistu, koska imidaklopridilla ei ole patenttisuojaa Espanjassa, Suomessa ja Itävallassa eikä patenttikiista siten koskenut näitä jäsenvaltioita.

(121) Tutkimus on osoittanut, että sekä neonikotinoidit että pyratsolit ovat nopeimmin kasvavia hyönteisten torjunta-aineiden luokkia ja että niiden myynnin odotetaan kasvavan vanhojen kemikaalien kustannuksella. Kolmannet osapuolet ovat sen vuoksi väittäneet, että osapuolten asema hyönteisten torjunta-aineiden markkinoilla, erityisesti imevien hyönteisten segmentissä kaikilla kolmella levitystavalla - maa- ja lehtivaikutteiset torjunta-aineet ja peittausaineet - vahvistuu merkittävästi lähitulevaisuudessa.

(122) On väitetty, että neonikotinoidien ja pyratsolien lisäksi osapuolilla on muutakin tuotekehitystoimintaa, joka vahvistaisi uuden yrityksen kilpailuasemaa hyönteisten torjunta-aineiden markkinoilla. Tässä yhteydessä on esitetty, että ACS:llä on patentti asetyylikoliineihin vaikuttaville aineille, jotka täydentäisivät nykyisiä neonikotinoideja. Kolmansien osapuolten mukaan myös uusi sukkulamatojen torjunta-aine (tienyylipyratsoli) johtaisi yhdessä tehokkaimpien karbamaattien ja orgaanisten fosforiyhdisteiden kanssa huomattavaan markkina-asemaan maahyönteisten ja sukkulamatojen torjunnassa sekä vahvaan asemaan peittausaineiden markkinoilla. ACS:n on väitetty myös kehittävän isobutyyliamideja, jotka voisivat olla tehokkaita perhosten torjunnassa. ACS on esittänyt, että [ACS:n luottamuksellista tietoa].

(123) Komission tietopyyntöön toimittamassaan vastauksessa osapuolet ovat ilmoittaneet, että neonikotinoidit ja pyratsolit eivät edusta hyönteisten torjunta-aineissa uusimpia kemikaaliluokkia. Ne ovat väittäneet, että neonikotinoideja on myyty vuodesta 1990 lähtien ja että pyratsolit tulivat markkinoille vuonna 1994. Osapuolet väittävät, että molemmat kemikaaliluokat ovat pikemminkin vakiintuneita kuin uusia eivätkä ne edusta uusinta tekniikkaa. Osapuolten mukaan uuden sukupolven torjunta-aineina markkinoille ovat tulossa bentsoylhydratsiinit, tetronihapot, spinosyynit ja karboksylaatit.

(124) Kolmannet osapuolet ovat kuitenkin esittäneet, että vaikka markkinoille onkin tullut tai tulossa neonikotinoideja ja pyratsoleja uudempiakin kemikaaleja, näiden yhdisteiden uutuudella neonikotinoideihin ja pyratsoleihin verrattuna ei ole kaupallista merkitystä. Neonikotinoidien ja pyratsolien sanotaan olevan kaupallisesti paljon tärkeämpiä kuin minkään edellä mainituista kemikaaliluokista. Neonikotinoidien ja pyratsolien markkinapotentiaalia lisää vielä se, että ne korvaavat niitä aineita, joita ei rekisteröidä uudelleen, ja vanhoja kemikaaleja, joihin liittyy resistenssiongelmia. Vaikka monia vanhoihin kemikaaliluokkiin kuuluvista aineista rekisteröidäänkin uudelleen ja käytetään myös jatkossa, neonikotinoidien ja pyratsolien kokonaismerkitys siis kasvaa tulevaisuudessa.

(125) Osapuolten esittämistä, edellä mainituista esimerkeistä kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että bentsoylhydratsiinit eivät ole uusi luokka ja että esimerkiksi diflubentsuroni tuotiin markkinoille vuosia sitten. Osapuolten mainitsemien muiden uusien luokkien vaikutusalat ovat suhteellisen kapeita, ja niillä on paljon vähemmän markkinapotentiaalia. Ne torjuvat lähinnä purevia hyönteisiä (tetronihappoja voidaan käyttää ainoastaan punkkien torjuntaan). Betsoylhydratsiineja myydään hyönteisten torjuntaan lähinnä vihannesviljelmille ja omenansukuisten hedelmien viljelmille. Betsoylhydratsiinien markkinaosuus on pieni, ja niitä käytetään vain kapean markkinasegmentin tuotteissa, koska ne vaikuttavat hitaasti ja tehoavat vain ravinnonoton yhteydessä; ne eivät siis tehoa kosketus- eivätkä sisävaikutteisesti. Myös karboksylaatit tehoavat lähinnä ravinnoksi nautittuina, mutta ne ovat jossakin määrin myös kosketusvaikutteisia.

(126) Mikään osapuolten mainitsemista kemikaaliluokista ei kilpaile neonikotinoidien kanssa samalla tasolla imevien hyönteisten torjunnassa sen paremmin maa- tai lehtivaikutteisina torjunta-aineina kuin peittausaineinakaan. Neonikotinoidit ovat markkinatutkimuksen mukaan ainoita tehokkaita hyönteisten torjunta-aineita näillä markkinoilla. Mikään näistä muista aineista ei kilpaile myöskään fiproniilin kanssa samalla tasolla.

Osapuolet väittävät, ettei liiketoimi vaikuta kilpailuun

(127) Osapuolet ovat väittäneet, että yrityskeskittymä ei aiheuta ongelmia luomalla määräävää markkina-asemaa millään kyseessä olevilla markkinoilla, vaikka ehdotettua liiketoimea arvioitaisiin kansallisella tasolla. Osapuolten väitteitä tarkastellaan seuraavassa.

Korvattavissa olevat tuotteet

(128) Osapuolet ovat väittäneet, että komissio on yliarvioinut neonikotinoidien ja pyratsolien merkityksen. Ne ovat väittäneet, että orgaaniset fosforiyhdisteet, karbamaatit ja pyretroidit kuuluvat vielä uudelleenrekisteröinnin jälkeenkin johtaviin kemikaaliluokkiin. Osapuolten mukaan varsin suuri määrä erityisesti hyönteisten torjunta-aineiden vanhoihin luokkiin kuuluvia tuotteita on saatavissa markkinoilla vuoden 2003 jälkeenkin. Osapuolet ovat väittäneet, että hinnoittelunsa ansiosta nämä tuotteet ovat jatkossakin erittäin kilpailukykyisiä etenkin neonikotinoideihin ja pyratsoleihin verrattuna.

(129) Osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että neonikotinoideille ja pyratsoleille on korvaavia tuotteita kaikissa kemikaaliluokissa. Osapuolet ovat väittäneet, että esimerkiksi parationi-metyyliä käytetään sekä imevien että purevien hyönteisten torjunnassa lehtivaikutteisena sumutteena. Imevien hyönteisten torjunnassa käytettäviä aineita voivat osapuolten mukaan korvata orgaaniset fosforiyhdisteet (esimerkiksi asefaatti ja lambda-syhalotriini), joiden biologinen vaikutustapa on sama kuin Bayerin imidaklopridilla ja jotka voisivat siten korvata täysin minkä tahansa neonikotinoidituotteen. Tältä osin osapuolet ovat väittäneet myös, että imidaklopridi ei tehoa kaikentyyppisiin imeviin tuholaisiin mutta että se tehoaa erityisen hyvin yhtäläissiipisiin (kasveja imeviin tuholaisiin). Osapuolet ovat väittäneet, että Syngentan lambda-syhalotriini on näiden tuholaisten torjunnassa yhtä tehokas kuin imidaklopridi ja että Dow'n spinosadi torjuu tehokkaammin ripsiäisiä. Purevia hyönteisiä voidaan osapuolten mukaan torjua spinosadilla, indoksakarbilla ja orgaanisilla fosforiyhdisteillä.

(130) Osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että kaikkia markkinoilta poistuvia tuotteita ei voida korvata neonikotinoideilla tai pyratsoleilla. Esimerkiksi osapuolet ovat väittäneet, että imidaklopridilla sen paremmin kuin fiproniilillakaan ei voida torjua kaikkia niitä hyönteisiä, joita torjutaan laajavaikutteisilla orgaanisilla fosforiyhdisteillä. Osapuolet ovat väittäneet, että viljelijät eivät todennäköisesti osta kahta eri tuotetta korvaamaan orgaanisia fosforiyhdisteitä vaan että he etsivät halvimman ja tehokkaimman vaihtoehdon sen mukaan, mitä hyönteisiä he haluavat torjua.

(131) Osapuolet ovat väittäneet myös, että ilmoitus neonikotinoidien ympäristöystävällisyydestä pitää vain osittain paikkansa. Osapuolet ovat väittäneet, että esimerkiksi imidaklopridi ei ole turvallinen mehiläisille, eikä sitä näin ollen voida käyttää viljelykasvien kukinta-aikaan. [...]. Esimerkiksi (DuPontin kehittämällä) karboksylaatteihin kuuluvalla indoksakarbilla ei ole tällaista vaikutusta.

(132) Osapuolet ovat myös väittäneet, että esimerkiksi imidaklopridin osalta viljelijältä vaadittava investointi kasvinsuojeluaineisiin koostuu tuotteen hinnasta ja sen levittämisen kustannuksista (traktori, polttoaine, vesi jne.). Vaikka jonkin tietyn tuotteen hinta hehtaaria ja käsittelykertaa kohti olisikin suurempi kuin korvaavan tuotteen hinta, käsittelykustannukset voivat vaihdella, koska halvempaa tuotetta on käytettävä useammin. Osapuolet ovat väittäneet, että tästä syystä viljelijälle koituvat kokonaiskustannukset eivät näissä tapauksissa vaihtele merkittävästi, joten kyseiset tuotteet ovat kysyntäpuolella korvattavissa keskenään.

Kolmansien osapuolten näkökannat

(133) Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että jo nyt voidaan todeta, että yli 55 prosenttia hyönteisten torjunta-aineista katoaa markkinoilta. Lisäksi ei voida olettaa, että kaikki vielä uudelleenrekisteröitävinä olevat tehoaineet hyväksytään liitteessä 1 mainituiksi sallituiksi torjunta-aineiksi. Sen vuoksi on väitetty, että tehoaineiden määrä voi vähentyä jopa alle 45 prosenttiin. Jatkossa on saatavilla huomattavasti harvempia vanhoihin torjunta-aineluokkiin kuuluvia tehoaineita. Uudelleenrekisteröinti johtaa siihen, että vanhoille tuotteille jää vähemmän käyttökohteita - sekä viljelykasveja että tuholaisia. Wood Mackenzien mukaan Yhdysvaltain ja EU:n sääntelyviranomaiset tutkivat tällä hetkellä varsinkin orgaanisia fosforiyhdisteitä erittäin tarkasti, koska näiden aineiden pitkäaikaiseen käyttöön ja myrkyllisyyden pysyvyyteen liittyy ongelmia. Orgaaniset fosforiyhdisteet ovat orgaanisten klooriyhdisteiden ohella vuoteen 2005 asti nopeimmin pienenevä kemikaaliluokka; niiden myynti vähenee Phillips McDougallin mukaan 8,7 prosenttia. Uudelleenrekisteröinnin yhteydessä vanhat tekniikat jäävät vähitellen pois käytöstä, ja niiden odotetaan korvautuvan pääasiassa uusilla kemikaaliluokilla, joiden osuus kokonaismarkkinoista kasvaa.

(134) Tutkimus osoittaa varsinkin, että tuotteen tehokkuuden ohella tärkeäksi näkökohdaksi ovat nykyään nousseet ympäristövaikutukset. Laajavaikutteisen hyönteisten torjunta-aineen ostaminen oli aiempina vuosina tavallista, kun taas nykyisessä kilpailuympäristössä tilanne on usein päinvastainen. Integroidussa tuholaistorjunnassa pyritään torjumaan haitallisia tuholaislajeja siten, että hyötyeliöille ja pellon muille lajeille aiheutetaan mahdollisimman vähän haittaa. Integroidussa tuholaistorjunnassa viljelijöiden on siis käytettävä tietyn hyönteislajin torjuntaan kehitettyjä torjunta-aineita ja vältettävä laajavaikutteisia torjunta-aineita. Integroidussa tuholaistorjunnassa näiden aineiden käyttö on ajoitettava siten, että ne tehoavat mahdollisimman hyvin, ja siinä vältetään käyttämästä laajavaikutteisia torjunta-aineita pitkiä ajanjaksoja, koska sellaisella on haitallisia sivuvaikutuksia muillekin hyönteisille. Koska eri tuholaisille on eri tuotteet, integroitua tuholaistorjuntaa noudattavat viljelijät käyttävät aina tällaisen torjunnan mukaista imevien tuholaisten torjunta-ainetta imevien tuholaisten torjuntaan ja purevien tuholaisten torjunta-ainetta purevien tuholaisten torjuntaan.

(135) Kolmannet osapuolet ovat myös esittäneet, että integroidun tuholaistorjunnan ja viljelyn tullessa yhä monimutkaisemmiksi, yhä useammat viljelijät siirtyvät käyttämään ammattimaisia viljelyneuvojia, jotka auttavat heitä määrittelemään, mitä tuholaisia heidän pelloiltaan on torjuttava. Sääntelyviranomaiset asettavat etusijalle kapeavaikutteiset hyönteisten torjunta-aineet, joihin liittyvät riskit ovat pienempiä. Kolmansien osapuolten mukaan viime vuosina on tehty useita yliopistollisia tutkimuksia integroidun tuholaistorjunnan ja kapeavaikutteisten, sumuttamalla levitettävien torjunta-aineiden vaikutuksista. Sekä kemikaalien valmistajat, tiedeyhteisö että sääntelyviranomaiset ylistävät tähän luokkaan kuuluvia tuotteita.

(136) Tässä yhteydessä on todettava, että esimerkiksi karbamaatteja ja orgaanisia fosforiyhdisteitä on käytettävä enemmän kuin monia uudempia kemikaaleja. Kun neonikotinoideja on levitettävä noin 50-75 g/ha, karbamaatteja ja orgaanisia fosforiyhdisteitä voi joutua käyttämään 800-1000 g/ha. Suuremmat käyttömäärät aiheuttavat ympäristöturvallisuuteen ja integroituun tuholaistorjuntaan liittyviä ongelmia. Myös tehoaineiden jäämät ovat ongelma, koska on otettava huomioon sumutuksen ja sadonkorjuun välinen varoaika. On todettava myös, että osapuolet ovat itsekin myöntäneet, kuinka tärkeitä ovat vähän myrkkyjä sisältävät torjunta-aineet. Väitetiedoksiantoon toimittamassaan vastauksessa osapuolet ovat ilmoittaneet, että neonikotinoidien ja pyratsolien yhdisteitä tuodaan markkinoille "vähemmän myrkyllisinä vaihtoehtoina orgaanisille fosforiyhdisteille".

(137) Kaikista yllä esitetyistä syistä tutkimus osoittaa, että laajavaikutteisten torjunta-aineiden käyttö vähenee nopeasti.

(138) Osapuolten väitetiedoksiantoon antamasta vastineesta, jossa ne ilmoittivat, että komissio "antaa ympäristövaikutuksista yksipuolisen kuvan" ja että imidaklopridi [...], komissio toteaa ensinnäkin kolmansien osapuolten esittäneen, että monet markkinoilla olevista muista yhdisteistä ovat [...] myrkyllisiä mehiläisille ja että niitä ei voida käyttää kukinta-aikaan. [...]. Toiseksi osapuolten väitteestä, jonka mukaan imidaklopridin käyttö auringonkukilla on väliaikaisesti kielletty, komissio toteaa, että tämä toimenpide rajoittuu Ranskaan ja että se koskee vain peittausta. Kolmanneksi komissio toteaa, että Bayer on itse kiistänyt imidaklopridin ja mehiläisten oireiden välisen syysuhteen. Bayerin Internet-sivustolla väitetään, että "Bayer on lukuisissa valvotuissa kokeissa osoittanut, että tosiseikat eivät tue väitettyä syysuhdetta". Myrkyllisyyttä mehiläisille ei sen vuoksi tarkastella tässä tapauksessa tarkemmin.

(139) Tutkimus osoittaa lisäksi, että vaikka vanhat hyönteisten torjunta-aineet - esimerkiksi orgaaniset fosforiyhdisteet, karbamaatit ja pyretroidit - tehoavatkin sekä imeviin että pureviin hyönteisiin, uudet torjunta-aineet eivät yleensä tehoa molempiin vaan ovat erikoistuneempia kuin edeltäjänsä. Vaikka neonikotinoidit ja pyratsolit torjuvat molemmat jossakin määrin sekä imeviä että purevia hyönteisiä, neonikotinoidit tehoavat lähinnä imeviin hyönteisiin ja pyratsolit puolestaan pureviin hyönteisiin.

(140) Komissio pyysi kilpailijoita ilmoittamaan, mihin niiden tuotteisiin asiakkaat siirtyisivät, jos osapuolet nostaisivat tuotteidensa hintoja pysyvästi 5-10 prosenttia. Komissio pyysi kilpailijoita ottamaan huomioon tuotteet, jotka ovat esimerkiksi vaikutustapansa perusteella korvaavia, jotka tehoavat samalla viljelykasvilla, jotka torjuvat samoja hyönteisiä tai hyönteisryhmiä ja jotka ovat jotakuinkin saman hintaisia. Imidaklopridin osalta, joka on ainoa neonikotinoidi taloudellisesti tärkeillä markkinoilla, tutkimuksen tulokset osoittavat selvästi, että muita neonikotinoideja lukuun ottamatta kilpailijoiden tuotevalikoimissa ei ole käyttökelpoisia tuotteita, jotka korvaisivat imidaklopridin. Sama koskee myös fiproniilia.

(141) Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että neonikotinoidit ovat erittäin tehokkaita ja nopeavaikutteisia, mikä vähentää tautien leviämisen riskiä. Neonikotinoidit ovat lisäksi sisävaikutteisia, ja niitä voidaan käyttää imevien hyönteisten torjuntaan monenlaisilla viljelykasveilla. On väitetty, että jauhiaisten torjunnassa neonikotinoidit ovat tällä hetkellä ainoita saatavilla olevia tehokkaita torjunta-aineita. Muihin jauhiaisten torjuntaan rekisteröityihin tuotteisiin liittyy ongelmia joko niiden huonon tehon (nämä ovat vanhoja tuotteita, joille on jo kehittynyt resistenssi) tai hitaan vaikutusajan takia.

(142) Osapuolten väitteestä, jonka mukaan pyretroideja käytetään perunalla samanaikaisesti sekä koloradonkuoriaista (pureva hyönteinen) että lehtikirvoja (imeviä hyönteisiä) vastaan, on todettu, että näitä kahta tuholaista torjutaan usein eri aikaan, koska ne esiintyvät eri aikoina. Lisäksi on ilmoitettu, että koloradonkuoriainen on saatu hallintaan vain Länsi-Euroopassa, jossa pyretroidien rajallinen sivuvaikutus riittää torjumaan tämän tuholaisen, joka ei aiheuta vakavia ongelmia. Yhdysvalloissa, jossa koloradonkuoriainen on tärkeimpiä tuholaisia, sitä on kuitenkin torjuttava nimenomaan sen torjuntaan kehitetyillä aineilla.

(143) Osapuolten mainitsemasta esimerkistä, jonka mukaan orgaanisia fosforiyhdisteitä voidaan käyttää joillakin hedelmäpuilla torjumaan sekä omenakääriäistä (pureva hyönteinen) että lehtikirvoja (imeviä hyönteisiä), on esitetty, että vaikka orgaanisia fosforiyhdisteitä käytetäänkin tähän tarkoitukseen omenapuilla, niitä käytetään kunkin tuholaisen torjuntaan tiettyinä aikoina. Lisäksi on esitetty, että lähinnä omenakääriäisen torjuntaan käytetyt orgaaniset fosforiyhdisteet (esimerkiksi gusationi) eivät ole orgaanisista fosforiyhdisteistä parhaita lehtikirvojen torjunnassa. Toisaalta joitakin orgaanisia fosforiyhdisteitä, esimerkiksi vamidotiinia ja dimetoaattia käytetään pääasiassa imevien hyönteisten torjuntaan, eivätkä ne tehoa pureviin hyönteisiin. Niitä ei sen vuoksi käytetä omenakääriäisen torjuntaan.

(144) Osapuolten kokonaiskustannuksia koskevasta väitteestä monet kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että jokaiseen tuotteeseen liittyy useita viljelijöiden ostopäätöksiin vaikuttavia tekijöitä ja että hinta on vain yksi tekijä. Muita tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi tekninen suorituskyky, tuotekuva/tuotemerkki, ympäristönäkökohdat sekä jälleenmyyjän tai valmistajan tarjoamat palvelut. Viljelijä vaatii kasvinsuojeluaineelta tietyn vastineen rahalleen. Niin kauan kuin viljelijän saama vastine on hänen mielestään kohtuullinen tai kilpailukykyinen, hän ei pidä tarpeellisena siirtyä käyttämään muita tuotteita.

(145) Erityisesti on esitetty, että loppukäyttäjälle tärkeitä tekijöitä ovat tehoaineen resistenssitilanne ja selektiivisyys hyötyeliöiden kannalta. On väitetty, että nämä näkökohdat luovat jatkuvia paineita siirtyä pois vanhoista kemikaaliluokista - karbamaateista, orgaanisista fosforiyhdisteistä ja pyretroideista - ja ryhtyä käyttämään uusimpia markkinoille tuotuja yhdisteitä, joiden teho on paras mahdollinen, niin että resistenssin muodostumista voidaan estää tai jo muodostunut resistenssi voidaan torjua ja että voidaan valita hyönteisten torjunta-aineista ne, jotka ovat selektiivisimpiä hyötyeliöiden kannalta ja vaikuttavat vähiten ympäristöön. Kolmansien osapuolten mukaan tätä painetta lisäävät huomattavasti viranomaisten vaatimukset uusien yhdisteiden rekisteröinnistä ja vanhojen yhdisteiden uudelleenrekisteröinnistä sekä kuluttajien vaatimukset.

(146) On väitetty myös, että koska viljelijä ei yleensä voi ennustaa, minkä verran hänen viljelmillään esiintyy hyönteisiä, hän voi kaiken varalta käyttää uudempia kemikaaleja, jotka torjuvat hyönteisiä pidempään. Tällä tavoin viljelijä pystyy sekä torjumaan tuholaisia välittömästi että jossakin määrin myös ehkäisemään niitä ennalta uusien tehoaineiden pidemmän vaikutusajan ansiosta. Vanhaa tuotetta käytettäessä tuote ei ehkä torjukaan tuholaisia tehokkaasti, ja toistuvat tuholaisesiintymät lisäävät viljelijälle koituvia kokonaiskustannuksia, koska tuotteiden leittämisen kustannukset nousevat. Esimerkkinä mainittakoon, että laajavaikutteiset hyönteisten torjunta-aineet lisäävät usein muiden tuholaisten joukkoesiintymiä, esimerkiksi lehtikirvojen esiintymistä puuvillalla sen jälkeen, kun viljelmällä on käytetty purevien hyönteisten torjunta-ainetta. Kokonaiskustannukset voivat näin ollen vanhoja kemikaaleja käytettäessä nousta suuremmiksi. Sen vuoksi on esitetty, että uusien kemikaalien, esimerkiksi imidaklopridin, ja vanhojen kemikaalien välillä ei kysyntäpuolella ole korvaavuutta.

(147) Kaikista yllä mainituista syistä komissio on päätellyt, että vanhoissa kemikaaliluokissa ei ole neonikotinoideille ja fiproniilille tehokkaita korvaavia aineita.

Tutkimus- ja kehitystyön alalla käytävä kilpailu

(148) Osapuolet ovat väittäneet, että maataloustuotteiden markkinoille on ominaista intensiivinen tutkimus- ja kehitystoiminta, jonka ansiosta markkinoille tuodaan nopeassa tahdissa aina uusia tuotteita.

(149) Kun otetaan huomioon hyönteisten torjunta-aineiden ETA:n markkinoille parhaillaan kehitettävien tuotteiden kokonaismäärä sekä se seikka, että uuden tuotteen markkinoille saattaminen vie noin 10 vuotta, komissio ei ole osapuolten kanssa samaa mieltä siitä, että markkinoille tuodaan nopeassa tahdissa aina uusia tuotteita.

(150) Kolmannet osapuolet ovat esittäneet, että suuret yritykset käyttävät nykyään aiempaa suuremman osan myyntituotoistaan nykyisten tuotevalikoimiensa uudelleenrekisteröintiin direktiivin 91/414/ETY vaatimusten mukaisesti. Lisäksi monet uudet tuotelanseeraukset ovat itse asiassa pikemminkin nykyisten tehoaineiden uusia koostumuksia omaavia valmisteita tai yhdistelmiä kuin uusia tehoaineita.

(151) Kuten edellä on esitetty, menestyminen maatalouskemian teollisuudessa on pitkälti kiinni tutkimus- ja kehitystyöstä sekä pääsystä markkinoille. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että Phillips McDougallin tutkimuksen mukaan Bayer ja Aventis ovat vuoden 1980 jälkeen tuoneet markkinoille yhteensä 39 uutta tuholaisten torjunta-ainetta, kun taas Syngenta on tuonut niitä 38. Osapuolilla on nykyään kehitteillä 13 tuotetta, kun taas Syngenta ja BASF kehittelevät kumpikin 8:aa tuotetta. Muilla kilpailijoilla on kehitteillä enintään 3 tuotetta.

(152) Sulautuman jälkeen uuden yrityksen tuotekehitysresurssit ovat alan suurimpia.

(153) Edellä esitetyn perusteella ja kun otetaan huomioon osapuolten tähän asti kehittämien hyönteisten torjunta-aineiden menestys, komissio katsoo, että uusi yritys tulee kuulumaan niiden harvojen johtavassa markkina-asemassa olevien yritysten joukkoon, jotka voivat tuoda hyönteisten torjunta-aineiden markkinoille uusia yhdisteitä.

Markkinaosuuksien vaihtelu

(154) Hyönteisten torjunta-aineiden käyttö riippuu suoraan hyönteisten joukkoesiintymien intensiivisyydestä ja vuodenajasta. Hyönteisten esiintymiseen vaikuttavat monet tekijät, esimerkiksi ilmasto. Markkinoiden koko vaihtelee sen vuoksi vuodesta toiseen.

(155) Osapuolet ovat väittäneet, että markkinaosuudet vaihtelevat huomattavasti ajan mittaan eikä se, että yrityksellä on jollakin hetkellä vahva markkina-asema, ole tae tämän aseman säilymisestä jatkossa.

(156) Kuten edellä on esitetty, osapuolet eivät ole voineet toimittaa luotettavaa aikasarja-analyysia varten tietoja markkinaosuuksistaan kolmea vuotta pidemmältä ajanjaksolta. Toimitettujen tietojen perusteella komissio on kuitenkin kyennyt päättelemään, että markkina-asemat pysyvät yleensä vakaina, vaikka markkinoiden koko vaihteleekin. Tämän seikan on myös tutkimus vahvistanut.

Kilpailu geneeristen tuotteiden valmistajien kanssa

(157) Osapuolet ovat väittäneet, että kaikki niiden tuotteet voidaan korvata tuotteilla, joita ei ole tuottanut ainoastaan jokin muu monikansallinen tuotekehitysyritys vaan mikä tahansa geneerisiä tuotteita tai helposti saatavilla olevia patentoimattomia tuotteita myyvä toimittaja. Osapuolet ovat väittäneet, että useimpien Bayerin ja ACS:n tehoaineiden patentit ovat rauenneet, joten niille on tullut kilpailijoiksi geneerisiä tuotteita. Geneerisiä tuotteita valmistavien kilpailijoiden ei tarvitse investoida tutkimukseen ja kehitykseen, joten osapuolet ovat väittäneet, että niillä on kilpailuetua monikansallisiin toimittajiin verrattuna, koska ne voivat tarjota tuotteita eri jäsenvaltioissa toimiville tukku- ja vähittäismyyjille suhteellisen halvalla ja siten taata vapaan pääsyn markkinoille kaikille asiakkaille, joille osapuolet nykyään toimittavat tuotteita. Osapuolet ovat väittäneet, että geneeristen tuotteiden valmistajat pystyvät hankkimaan patentoimattomille tehoaineille hyväksynnät ja ylläpitämään näitä hyväksyntöjä pienemmin kustannuksin ja hyvin rajallisten tietopakettien avulla verrattuna siihen, mitä viranomaiset ovat vaatineet tietojen alkuperäiseltä omistajalta, jotta se saisi tehoaineelleen kansallisen hyväksynnän ja voisi pitää sen voimassa. Markkinointi- ja jakelukustannukset ovat lisäksi pieniä, koska alkuperäiset tuotteet ovat jo markkinoilla ja koska asiakkaat tietävät niiden kilpailukyvyn ja heikkoudet. Osapuolet ovat väittäneet, että geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten lisääntyminen on viime vuosina johtanut kilpailun kiristymiseen ja hintojen huomattavaan laskuun lähes kaikilla kasvinsuojeluaineiden markkinoilla.

(158) Komissiolle on esitetty, että jos geneerisen tuotteen tuoteprofiili on aivan sama kuin osapuolten valmisteella (eli jos koostumustyyppi on sama), hinnan nostaminen lisäisi nykyisten geneeristen tuotteiden myyntiä. Joidenkin kolmansien osapuolten mukaan tämä on käytännössä kuitenkin harvinaista. Kolmannet osapuolet ovat yleensä yhtä mieltä siitä, että tällaisissa tapauksissa geneeristen tuotteiden valmistajilla on ollut jossakin määrin paineita laskea hintoja. Kolmannet osapuolet ovat kuitenkin esittäneet, että tärkein syy hintojen laskulle on tutkimus- ja kehitystyöhön panostavien tuottajien välinen kilpailu. Hintapaineita ovat aiheuttaneet paljolti myös maatalousalan yleiset ongelmat ja kilpailu jälleenmyyntitasolla.

(159) Tutkimus on osoittanut, että geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten on huomattavasti hankalampi päästä markkinoille kuin osapuolet väittävät. Vaikka osapuolten useimpien tuotteiden patentit ovat rauenneet ja niille on siten tullut kilpailijoiksi geneerisiä tuotteita, on väitetty, että osapuolten markkinaosuudet näiden tuotteiden osalta ovat edelleenkin yleisesti suurimmat. Tämä kuvaa geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten mukaan sitä, että niiden ei ole helppoa saavuttaa merkittäviä markkinaosuuksia, vaikka niiden hintarakenne onkin kilpailukykyisempi.

(160) Tässä yhteydessä on väitetty, että tuotantoon liittyvä tekninen asiantuntemus on usein suojattu useilla patenteilla. Tämä tarkoittaa, että paras tekniikka on yleensä suojattu merkittävästi kauemmin kuin alkuperäisen patentin suoja-ajan. Oleellista asiantuntemusta ei voi selvittää, eikä se välttämättä käy ilmi julkaistuista patenteista tai tieteellisestä kirjallisuudesta. Geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten on sen vuoksi usein kehitettävä kilpailevia valmistusmenetelmiä tuotteille, joiden patenttisuoja on päättynyt. ACS on ilmoittanut sisäisissä asiakirjoissaan, että tuotantoprosesseja koskevat patentit [ACS:n luottamuksellista tietoa]. Lisäksi koska raaka-aineiden saanti on ratkaiseva tekijä prosessin kehittämisen ja tuotannon kannalta, alkuperäinen tuottaja voi estää tärkeimpien raaka-aineiden saannin kaupallisin sopimuksin tai käyttämällä kaiken raaka-aineen omaan tuotantoonsa. Tässä yhteydessä komissio toteaa, että ACS:n sisäisten asiakirjojen mukaan yritys on [ACS:n luottamuksellista tietoa]. Tällä tavoin kolmansia osapuolia voidaan täysin estää saamasta käyttöönsä tehoaineita, tai niiden tehoaineiden saantia voidaan ainakin valvoa. Toisena syynä on kapasiteetin sitominen ja mahdollisen geneerisiä tuotteita valmistavan yrityksen pitäminen poissa markkinoilta. Geneerisiä tuotteita valmistavat yritykset ovat myös esittäneet, että niiden voi olla vaikea saada tuotantolupia sellaisille raaka-aineille, joihin liittyy ympäristö- tai myrkyllisyysongelmia.

(161) Tutkimus on osoittanut myös, että alkuperäisillä tuottajilla on joillakin markkinoilla hyvin vahva asema, koska jälleenmyyjät ja viljelijät tuntevat yrityksen nimen ja tunnistavat sen merkkituotteet. Koska tuotemerkin suoja ei vanhene patenttien tavoin, geneeristen tuotteiden valmistajat eivät voi käyttää alkuperäisiä, vakiintuneita tuotenimiä. On väitetty, että tuotteet tunnistetaan melko suurelta osin merkkiensä perusteella. Näissä tapauksissa jälleenmyyjät ja viljelijät vaativat huomattavan kannustimen, jotta he siirtyisivät käyttämään huonosti tunnettujen yritysten vähemmän tunnettuja merkkejä. ACS:n sisäisistä asiakirjoista käy ilmi, että [ACS:n luottamuksellista tietoa].

(162) On ilmoitettu myös, että uusi yritys rajoittaisi ennestään geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten pääsyä osapuolten jakelukanavaan. Geneeristen tuotteiden valmistajat eivät odota esimerkiksi Bayerin jakelevan ACS:n alun perin kehittämän tuotteen geneeristä versiota tai päinvastoin. Osapuolten toisiaan täydentävä tuotevalikoima jättäisi siten vähemmän tilaa geneeristen tuotteiden valmistajille.

(163) On väitetty, että geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten pääsyä markkinoille voitaisiin rajoittaa myymällä seosvalmisteita, jotka sisältävät kyseistä patentoitua tehoainetta, tai käyttämällä alennusjärjestelmiä, jotka tekevät patentoimattoman tuotteen hankinnan hyvin houkuttelevaksi ostajalle, jos hän ostaa samalla myös kyseisen patenttituotteen. On väitetty, että kilpailijan laaja tuotevalikoima voi hankaloittaa huomattavasti geneeristen tuotteiden toimittajien liiketoimintaa, jos niillä on vain suppea tuotevalikoima. Kaikesta tästä on seurauksena, että geneeristen tuotteiden toimittajat odottavat yleensä saavuttavansa vain pienen markkinaosuuden ja pienillä ja joskus heikkenevilläkin markkinoilla myös pienemmän tuoton.

(164) On väitetty myös, että koska geneeristen tuotteiden toimittajat eivät kykene jakamaan uudelleenrekisteröintikustannuksia tuotekehitysyritysten tavoin laajalle tuotevalikoimalle, vanhojen tehoaineiden hintojen voidaan odottaa nousevan, koska patentoimattomien tehoaineiden uudelleenrekisteröintiin liittyy suuria investointeja. Lisäksi tuotteiden sallittujen käyttötarkoitusten rajoittaminen tekee geneeristen tuotteiden toimittajista myös vähemmän kilpailukykyisiä ja jättää sijoitetulle pääomalle saatavan tuoton hankkimiseen paljon kapeammat markkinat.

(165) Komissio katsoo edellä mainitun johdosta, että geneerisillä tuotteilla käytävä kilpailu ei riitä tasapainottamaan uuden yrityksen markkinavoimaa. Päinvastoin kuin osapuolet ovat esittäneet, komissio ei etenkään imidaklopridin osalta edellä mainituista syistä katso, että geneerisiä tuotteita valmistavat kilpailijat kykenisivät toimimaan vastapainona uuden yrityksen markkinavoimalle siinä vaiheessa, kun imidaklopridin patentti vuonna 2006 raukeaa.

Tuotteita ei rekisteröidä uudelleen

(166) Osapuolet ovat väittäneet, että monia Bayerin ja ACS:n tuotteita ei rekisteröidä uudelleen neuvoston direktiivin 91/414/ETY mukaisesti ja että ne siten poistuvat markkinoilta viimeistään vuonna 2003. Osapuolet ovat lisäksi väittäneet, että niin sanotut TOX-I-tuotteet - jotka WHO on luokitellut kaikkein myrkyllisimmiksi saatavilla oleviksi kasvinsuojeluaineiden tehoaineiksi -, jotka kärsivät poliittisen hyväksynnän puutteesta ja joiden uudelleenrekisteröinti ei ehkä onnistuisi, edustavat suhteellisen suurta osuutta Bayerin ja ACS:n tuotevalikoimasta.

(167) Komissio ei ole samaa mieltä osapuolten kanssa. Sillä seikalla, että monia osapuolten tuotteita ei rekisteröidä uudelleen, ei ole merkitystä tämän asian kilpailuvaikutusten määrittelyssä, koska kaikkien muidenkin kilpailijoiden - sekä tuotekehitysyritysten että geneerisiä tuotteita valmistavien yritysten - tuotevalikoimat pienenevät. Komissio on saanut osapuolten kilpailijoilta luottamuksellisia tietoja ja päättelee, että kaikki kilpailijat menettävät tuotteita ja että kaikkien kilpailijoiden tuotteiden sallittuihin käyttötarkoituksiin tulee rajoituksia.

(168) Edellä mainitun johdosta komissio ei katso, että osapuolten väitteellä on yleistä merkitystä tätä asiaa arvioitaessa.

Kolmansien osapuolten sopimukset

(169) Osapuolet ovat väittäneet, että osa Bayerin ja ACS:n liikevaihdosta kertyy monilla markkinoilla kolmansien osapuolten tuotteiden jälleenmyynnistä. Koska kolmansien osapuolten tuotteet ovat monissa tapauksissa osittain samoja kuin yrityskeskittymän tuotteet, osapuolet olettavat, että kyseiset toimittajat lopettavat useimmissa tapauksissa näiden tuotteiden toimittamisen.

(170) Vaikka osapuolet ovatkin oikeassa väittäessään, että sulautuma todennäköisesti vaikuttaa kolmansien osapuolten tuotteiden jälleenmyyntiin, tutkimus osoittaa, että kolmannet osapuolet lakkaavat todennäköisimmin toimittamasta osapuolille niitä tuotteita, jotka ovat selvästi päällekkäisiä uuden yrityksen yhdistetyn tuotevalikoiman kanssa ja joita osapuolten ei oleteta tukevan. Osapuolten oletetaan tarkistavan uuden yrityksen tuotevalikoiman ja korvaavan osan tuotteista omilla ratkaisuillaan. Jotkin kolmannet osapuolet ovat väittäneet myös, että osapuolet jatkaisivat kolmansien osapuolten tuotteiden jälleenmyyntiä suurelta osin, koska uusi yritys olisi hyvin vahva ja siten houkuttelisi tällaisia tuotteita. Tutkimus osoittaa, että monet kolmannet osapuolet mieluiten jatkaisivat jälleenmyyntisuhdetta osapuolten kanssa mutta pelkäävät, että osapuolet eivät enää tue niiden tuotteita, koska tuotevalikoimat menevät päällekkäin. Siten voidaan väittää, että sulautuma ei juurikaan vaikuta osapuolten tuotevalikoimaan.

Tasoittava neuvotteluvoima

(171) Osapuolet ovat väittäneet, että maataloustuotteiden asiakkaat - tukkumyyjät ja maatalousosuuskunnat - ovat valistuneita ostajia, käyttävät huomattavaa tasoittavaa neuvotteluvoimaa ja ovat hyvin tietoisia käytettävissä olevista toimituslähteistä. Tämän neuvotteluvoiman takia osapuolet eivät siten voisi nostaa hintoja sulautuman seurauksena.

(172) Komissiolle on esitetty, että yleensä ottaen toimituslähteiden määrä ja siten myös valinnanvara vähenee. Vahva markkina-asema heikentää huomattavasti ostajien neuvotteluvoimaa. Komission tutkimus osoittaa, että kysyntäpuoli on suhteellisen keskittymätön. On todettava myös, ettei kysynnässä ole paljon joustoa niillä markkinoilla, joilla osapuolten tuotteille (esimerkiksi imidaklopridille ja fiproniilille) ei ole tehokkaita korvaavia aineita. Kuluttajat eivät liioin voi valmistaa näitä tuotteita itse, eikä uuden tuotteen saaminen markkinoille ole helppoa (kehitys- ja rekisteröintikustannukset).

(173) Useimmat näkökantansa esittäneet kolmannet osapuolet uskovat yleensä, että uusi yritys pystyisi nostamaan hintoja tai pitämään yllä korkean hintatason muihin markkinatoimijoihin verrattuna niillä markkinoilla, joilla sillä on vahva asema.

(174) Komissio ei edellä mainitun vuoksi katso, että ostovoimalla on merkitystä tätä asiaa arvioitaessa.

Tuotteiden hinnoittelu

(175) Osapuolet ovat väittäneet, että lähes kaikki niiden tuotteet on rekisteröity ja niitä markkinoidaan monille viljelykasveille. Sen vuoksi suhteellisen suuri markkinaosuus toissijaisilla markkinoilla ei osapuolten mukaan aiheuta määräävään markkina-asemaan liittyviä ongelmia, koska tuotteiden hinnat määräytyvät niiden päämarkkinoiden kilpailutilanteen mukaan, joilla tuotetta pääasiassa käytetään; jos tiettyjä tuotteita myydään suhteellisen tasaisesti useilla markkinoilla, hinnat asetetaan useiden markkinoiden kilpailutilanteen mukaan. Koska useimpia tuotteita käytetään monilla viljelykasveilla ja koska yrityskeskittymän kilpailuasema vaihtelee eri markkinasegmenteissä, valmistajalla ei ole mahdollisuutta eikä motiiviakaan nostaa tiettyjen tuotteiden hintoja joillakin yksittäisillä markkinoilla. Koska osapuolten tuotteiden päämarkkinoilla on erittäin voimakasta kilpailua, yhdistyneellä yrityksellä ei ole mahdollisuutta hyödyntää määräävää asemaansa tuotteiden hinnoittelussa.

(176) Osapuolet ovat myös väittäneet, ettei hintasyrjintää voida harjoittaa tai määräävää asemaa hyödyntää hinnoittelussa siten, että kullekin viljelykasville määritellään erilaisen koostumuksen omaava tuote. Osapuolet ovat ilmoittaneet, että uuden koostumuksen kehittäminen olemassa olevien tehoaineiden pohjalta vaatii noin [...] euron investoinnin sen mukaan, millaisesta tuotteesta on kyse, ja että rekisteröintiprosessi vie noin [...] vuotta. Niiden kustannusten ja sen ajan takia, joita uusien tuotteiden saaminen markkinoille vaatii, ainakin tuotekehitysyrityksillä on kannustin rekisteröidä tuotteet käytettäviksi mahdollisimman monilla viljelykasveilla.

(177) Kolmannet osapuolet ovat vahvistaneet, että niiden tuotteiden osalta, joita voidaan käyttää monilla viljelykasveilla, hinnoittelu ja tuotteen asemointi markkinoilla määräytyvät tärkeimpien kohdekasvien ja/tai markkinoiden mukaan. Tutkimus on vahvistanut myös, ettei tiettyjen kasvien viljelijöitä kohtaan voida harjoittaa hintasyrjintää eikä toissijaisten viljelykasvien kasvinsuojelumarkkinoilla voida hyödyntää määräävää asemaa hinnoittelussa siten, että kullekin viljelykasville määritellään erilaisen koostumuksen omaava tuote ja haetaan erillinen rekisteröinti. Komissiolla ei ole todisteita siitä, että erilaisen koostumuksen omaavan tuotteen vahvistaminen kullekin viljelykasville olisi yleinen käytäntö kasvinsuojelualalla.

Laajan tuotevalikoiman vaikutukset

(178) EPPO(15) on määritellyt useita resistenssinhallintastrategioita, mukaan luettuina tarjolla olevien tuotteiden vuorottelu: