FI Euroopan unionin virallinen lehti L 47/25

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,

Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2012–2013)

(2012/93/Euratom)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt tieteellis-teknistä komiteaa kuultuaan,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Tutkimuksen ja koulutuksen alalla toteutettavat yhteiset kansalliset ja Euroopan tason toimet ovat olennaisen tärkeitä taloudellisen kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin edistämiseksi ja turvaamiseksi Euroopassa.

(2) Euroopan atomienergiayhteisön ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman (2012–2013), jäljempänä ’puiteohjelma’, olisi täydennettävä Euroopan unionin muita tutkimuspolitiikan alan toimia, joita tarvitaan Eurooppa-neuvostossa 17 päivänä kesäkuuta 2010 hyväksytyn Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseksi, ja erityisesti koulutukseen, kilpailukykyyn ja innovointiin, teollisuuteen, työllisyyteen ja ympäristöön liittyviä toimia.

(3) Puiteohjelman olisi rakennuttava niille tuloksille, joita Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/970/Euratom (3) vahvistetussa Euratomin seitsemännessä puiteohjelmassa on saavutettu, ja siihen olisi samalla sisällytettävä välttämätön ydinturvallisuuden erityinen korostaminen, jotta ydintutkimusta voitaisiin kohdentaa uudella tavalla. Sen olisi myös edistettävä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista sekä eurooppalaisen osaamistalouden ja -yhteiskunnan kehittämistä.

(4) Puiteohjelman olisi edistettävä Innovaatiounionin, joka on eräs neuvoston 25 ja 26 päivänä marraskuuta 2010 pitämässään istunnossa hyväksymien päätelmien mukainen Eurooppa 2020 -lippulaivahanke, toteuttamista tehostamalla kilpailua tieteellisen huippuosaamisen alalla ja vauhdittamalla keskeisten innovaatioiden käyttöönottoa ydinenergia-alalla, erityisesti fuusion ja ydinturvallisuuden osalta, ja edistettävä energia- ja ilmastonmuutoshaasteisiin vastaamista.

(5) Eurooppa-neuvosto vahvisti 8 ja 9 päivänä maaliskuuta 2007 pidetyssä istunnossaan Euroopan energiapolitiikan osalta, että kukin jäsenvaltio päättää itse, haluaako se turvautua ydinenergiaan, ja korosti, että näin tehtäessä on edelleen parannettava ydinturvallisuutta ja radioaktiivisen jätteen huoltoa. Lisäksi on todettu, että ydinenergialla on joissain jäsenvaltioissa tällä hetkellä ”siirtymävaiheen teknologian” asema.

(6) Huolimatta siitä, mikä vaikutus ydinenergialla mahdollisesti on energiahuoltoon ja talouden kehitykseen, vakavat ydinonnettomuudet saattavat vaarantaa ihmisten terveyden. Tästä syystä puiteohjelmassa olisi kiinnitettävä erittäin suurta huomiota ydinturvallisuus- ja tarvittaessa ydinvalvontanäkökohtiin. Puiteohjelman valvontanäkökohdat olisi rajattava yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) suoriin toimiin.

(7) Neuvoston 28 päivänä helmikuuta 2008 antamissa päätelmissä esitetyllä Euroopan strategisella energiateknologiasuunnitelmalla (SET-suunnitelma) vauhditetaan vähähiilisten energiateknologioiden valikoiman kehittämistä. Eurooppa-neuvosto sopi 4 päivänä helmikuuta 2011 pitämässään kokouksessa, että unioni ja sen jäsenvaltiot edistävät investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä turvallisiin ja kestäviin vähähiilisiin teknologioihin ja kohdistavat huomionsa SET-suunnitelmassa asetettujen, teknologiaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen.

(8) Yhteisö on luonut yhteisen ja täysin kattavan fuusiotutkimusohjelman, joka on kansainvälisesti johtavassa asemassa kehitettäessä ydinfuusiota energialähteenä.

(9) Neuvoston 20 päivänä joulukuuta 2005 tekemän päätöksen johdosta yhteisö liittyi neljännen sukupolven ydinenergiajärjestelmiin liittyviä tutkimus- ja kehittämistoimia koskevasta kansainvälisestä yhteistyöstä tehtyyn puitesopimukseen (Generation IV International Forum, GIF)11 päivänä toukokuuta 2006. GIF koordinoi monenvälistä yhteistyötä useiden kehittyneiden ydinjärjestelmien esisuunnitteluvaiheen tutkimuksessa ja pyrkii myös tyydyttävällä tavalla käsittelemään ydinturvallisuuteen, ydinjätteisiin, väärinkäyttöön ja yleisön huolenaiheita, joilla on merkitystä puiteohjelmassa.

(10) Neuvosto antoi 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2008 pitämässään istunnossa päätelmät ammattipätevyyden tarpeesta ydinalalla todeten, että yhteisössä on olennaisen tärkeää pitää yllä korkeaa ydinalan koulutustasoa.

(11) Komissio sai vuonna 2010 loppuraportit ulkoisesta arvioinnista, joka koski yhteisön toimien toteutusta ja tuloksia ydintutkimuksessa vuosina 2007–2009 ja joka kattoi sekä suorat että epäsuorat toimet.

(12) Kansainvälistä lämpöydinkoereaktoria koskevan ITER-hankkeen yhteisestä toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta 21 päivänä marraskuuta 2006 tehdyn sopimuksen (4) mukaisesti olisi puiteohjelman fuusiotutkimuksessa keskityttävä ennen muuta ITERin toteuttamiseen Euroopassa.

(13) Yhteisön toimia, joilla tuetaan ITERin toteuttamista ja erityisesti ITERin rakentamista Cadaracheen sekä ITERin teknologiaa koskevan tutkimus- ja kehittämistyön suorittamista puiteohjelman aikana, ohjaa ITERistä ja fuusioenergian kehittämisestä vastaava eurooppalainen yhteisyritys (Fusion for Energy) eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle 27 päivänä maaliskuuta 2007 tehdyn neuvoston päätöksen 2007/198/Euratom (5) mukaisesti.

(14) Puiteohjelmassa tuettavissa tutkimustoimissa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, myös niitä, jotka ilmenevät Euroopan unionin perusoikeuskirjasta.

(15) Tässä päätöksessä olisi vahvistettava puiteohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (6) 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.

(16) JRC olisi osallistuttava asiakaslähtöisen tieteellisen ja teknologisen tuen antamiseen unionin politiikkojen laatimista, kehittämistä, toteuttamista ja seurantaa varten keskittyen erityisesti turvallisuutta ja varmuutta koskevaan tutkimukseen. Tätä varten JRC olisi toimittava jatkossakin riippumattomana tieteen ja teknologian vertailukeskuksena unionissa sen erityisosaamiseen kuuluvilla aloilla. JRC olisi erityisesti oltava tarvittavat valmiudet riippumattoman tieteellisen ja teknisen asiantuntemuksen tuottamiseksi pienempien ja vakavampien ydinonnettomuuksien varalta.

(17) Eurooppalaisen tutkimustyön kansainvälisellä ja maailmanlaajuisella ulottuvuudella on suuri merkitys yhteisen edun mukaisen hyödyn saamiselle. Puiteohjelman olisi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat tarpeelliset sopimukset, ja hankekohtaisesti sen olisi oltava avoin myös kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista.

(18) Puiteohjelmalla olisi edistettävä unionin laajentumista antamalla ehdokasmaille tieteellistä ja teknologista tukea, jotta ne voivat panna täytäntöön unionin säännöstön ja integroitua eurooppalaiseen tutkimusalueeseen.

(19) Ydinaineiden ja -teknologioiden laittoman leviämisen estämisestä 26 päivänä maaliskuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa tunnustetaan JRC asema ydinvalvontatutkimuksen ja -koulutuksen alalla.

(20) Olisi myös toteutettava asianmukaiset toimenpiteet väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (7), komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (8) sekä petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 (9) mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Puiteohjelman hyväksyminen

Hyväksytään ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskeva monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä ’puiteohjelma’, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2012 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.

2 artikla

Tavoitteet

1. Puiteohjelmalla pyritään Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 1 artiklan ja 2 artiklan a alakohdan mukaisiin yleisiin tavoitteisiin, ja siinä kiinnitetään erityisesti huomiota ydinturvallisuuteen, ydinvalvontaan ja säteilysuojeluun ja edesautetaan samalla Innovaatiounionin aikaansaamista ja käytetään perustana eurooppalaista tutkimusaluetta.

2. Puiteohjelma käsittää yhteisön tutkimukseen, teknologian kehittämiseen, kansainväliseen yhteistyöhön, teknisen tiedon levittämiseen ja tulosten hyödyntämiseen liittyviä toimia sekä koulutustoimia, jotka määritetään kahdessa erityisohjelmassa.

3. Ensimmäinen erityisohjelma koostuu seuraavista epäsuorista toimista:

a) fuusioenergiatutkimus, jonka tarkoituksena on kehittää teknologiaa turvallista, kestävää, ympäristöä kunnioittavaa ja taloudellisesti elinkelpoista energialähdettä varten;

b) ydinfissio, ydinturvallisuus ja säteilysuojelu, joiden tavoitteena on parantaa ydinfission sekä säteilyn muun käytön turvallisuutta teollisuudessa, lääketieteessä ja radioaktiivisen jätteen huollossa.

4. Toinen erityisohjelma käsittää yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) suorat tutkimustoimet ydinjätteen huollon, ympäristövaikutusten, ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan alalla.

5. Näiden kahden erityisohjelmien tavoitteet ja pääpiirteet esitetään liitteessä I.

3 artikla

Rahoituksen enimmäismäärä ja eri erityisohjelmille osoitetut osuudet

Puiteohjelman toteutusta varten osoitettavan rahoituksen enimmäismäärä on 2 560 270 000 euroa. Määrä jakautuu seuraavasti:

a) epäsuorina toimina toteutettava 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu erityisohjelma: — fuusioenergiatutkimus 2 208 809 000 euroa (10); — ydinfissio, ydinturvallisuus ja säteilysuojelu 118 245 000 euroa;

b) suorina toimina toteutettava 2 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu erityisohjelma: — JRC:n ydinalan toimet 233 216 000 euroa.

Yhteisön puiteohjelman rahoitukseen osallistumista koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään liitteessä II.

4 artikla

Unionin taloudellisten etujen suojelu

Tämän päätöksen nojalla rahoitettavien yhteisön toimien yhteydessä sovelletaan asetuksia (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 unionin oikeuden säännöksen tai määräyksen ja myös puiteohjelmaan perustuvan sopimusvelvoitteen rikkomiseen, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai voisi olla perusteettomasta menosta aiheutuva vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai Euroopan unionin hallinnoimille talousarvioille.

5 artikla

Eettiset perusperiaatteet

Kaikessa puiteohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita.

6 artikla

Seuranta, arviointi ja uudelleentarkastelu

1. Komissio seuraa jatkuvasti ja järjestelmällisesti puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteuttamista ja raportoi säännöllisesti tämän seurannan tuloksista ja levittää niitä. Neuvostolle esitetään vuoden 2013 alkupuolella erityinen seurantaraportti puiteohjelman mukaisten ydinturvallisuuteen ja -valvontaan liittyvien toimien toteuttamisesta.

2. Puiteohjelman päättymisen jälkeen komissio teettää 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä ohjelman lähtökohtia, toteutusta ja saavutuksia koskevan ulkopuolisen arvioinnin, jonka suorittavat riippumattomat asiantuntijat. Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja niitä koskevat omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

7 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M. KOROLEC

(1) Lausunto annettu 17. marraskuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Lausunto annettu kuulemisen johdosta, joka ei ole pakollinen.

(2) EUVL C 318, 29.10.2011, s. 127. Lausunto annettu kuulemisen johdosta, joka ei ole pakollinen.

(3) EUVL L 400, 30.12.2006, s. 60.

(4) EUVL L 358, 16.12.2006, s. 62.

(5) EUVL L 90, 30.3.2007, s. 58.

(6) EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

(7) EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

(8) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

(9) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 8.

(10) Tämän kokonaismäärän puitteissa varataan riittävä rahoitus muihin toimiin kuin liitteessä I mainittuun ITERin rakentamiseen.

LIITE I TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET, AIHEALUEET JA TOIMET JOHDANTO Puiteohjelma jakautuu kahteen osaan, joista ensimmäinen koostuu fuusioenergiatutkimukseen sekä ydinfissioon ja säteilysuojeluun liittyvistä ”epäsuorista” toimista ja toinen YTK:n ”suorista” tutkimustoimista. I.A FUUSIOENERGIAN TUTKIMUS Tavoite Tavoitteena on ITER-hankkeen tietämysperustan kehittäminen ja hankkeen toteuttaminen merkittävänä askeleena kohti prototyyppireaktorien luomista turvallisia, kestäviä, ympäristöä kunnioittavia ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Lähtökohdat Fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä unionin kestävän ja varman energiansaannin turvaamisessa. Sen onnistunut kehittäminen loisi turvallisen, kestävän ja ympäristöä säästävän energialähteen. Eurooppalainen fuusiotutkimus käsittää kaikki fuusioenergiaan liittyvät toimet jäsenvaltioissa ja assosioituneissa kolmansissa maissa, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena on saada yhdessä aikaan prototyyppireaktoreita edellä mainitut vaatimukset täyttäviä ja taloudellisesti elinkelpoisia voimalaitoksia varten. Pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi noudatetaan strategiaa, jonka ensimmäisenä päätavoitteena on ITERin rakentaminen (ITER on mittava koelaitos, jolla demonstroidaan fuusioenergian tieteellistä ja teknistä toteutettavuutta). Tämän jälkeen on määrä rakentaa demonstraatiofuusiovoimalaitos DEMO. ITERin rakentamiseen liittyy ITERiä koskevan T&K-työn tukemiseen kohdennettu ohjelma sekä DEMOssa tarvittaviin teknologioihin ja fysiikkaan liittyviä rajattuja toimia. Fuusioenergian tutkimus- ja kehitystyön kansainvälinen ulottuvuus perustuu sopimukseen ITER-hankkeen toteutuksesta vastaavan fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation perustamisesta 21 päivänä marraskuuta 2006 tehtyyn sopimukseen sekä Japanin hallituksen ja Euroopan atomienergiayhteisön sopimukseen laajemman lähestymistavan toimien yhteistoteutuksesta fuusioenergiatutkimuksen alalla (1). Kansainvälinen yhteistyö perustuu osittain myös yhteisön ja kolmansien maiden välillä voimassa oleviin kahdeksaan kahdenväliseen fuusioalan yhteistyösopimukseen. Toimet 1. ITERin toteuttaminen Tähän sisältyvät toimet, jotka liittyvät ITERin yhteiseen toteuttamiseen, ja erityisesti kansainvälisen ITER-organisaation ja ITERistä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen hallinto, johto ja henkilöstö, yleinen tekninen ja hallinnollinen tuki, laitteiden ja laitosten rakentaminen ja hankkeen tukeminen rakentamisvaiheen aikana. 2. ITERin toimintaa valmistelevat T&K-toimet Kohdennetussa fysiikka- ja teknologiaohjelmassa hyödynnetään Joint European Torus (JET) -laitteistoa ja muita ITERin kannalta merkittäviä magneettisen koossapidon laitteistoja. Ohjelmassa arvioidaan ITERin keskeisiä teknologioita, valitaan ITER-hankkeessa käytettävät vaihtoehdot ja valmistellaan ITERin toimintaa. 3. DEMOa valmistelevat rajatut teknologiatoimet Tähän sisältyvät fuusiomateriaalien ja keskeisten fuusioteknologioiden kehittäminen edelleen sekä kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF) rakentamista valmistelevan hankeryhmän työn jatkaminen. 4. Pidemmän aikavälin T&K-toimet Tähän sisältyy magneettisen koossapidon ratkaisujen parannettuihin malleihin liittyviä rajattuja toimia (joissa keskitytään W7-X-stellaraattorin toiminnan valmisteluun) sekä fuusioplasmojen käyttäytymisen syvälliseen ymmärtämiseen tähtäävä teoreettinen työ ja mallintaminen. 5. Henkilöstövoimavarat ja koulutus Tähän sisältyvät toimet, joissa otetaan huomioon ITERin välittömät ja keskipitkän aikavälin tarpeet sekä fuusioteknologian tuleva kehittäminen ja joiden avulla pyritään kouluttamaan ns. ITER-sukupolvi ja varmistamaan, että saatavilla on riittävästi osaavaa, korkeasti koulutettua ja kokenutta henkilöstöä. 6. Infrastruktuurit ITER on uusi tutkimusinfrastruktuuri, jolla on vahva eurooppalainen ulottuvuus. 7. Teolliset prosessit ja teknologiansiirto ITER-hankkeen innovaatioiden nopea siirto eurooppalaiseen teollisuuteen edellyttää uusia organisaatiorakenteita. Tämä tehtävä kuuluu fuusioteollisuuden innovaatiofoorumille (Fusion Industry Innovation Forum), joka tulee laatimaan fuusioteknologian etenemissuunnitelman ja aloitteita inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi painottaen innovointia ja uusien tuotteiden ja palvelujen aikaansaamista. I.B YDINFISSIO, YDINTURVALLISUUS JA SÄTEILYSUOJELU Tavoite Tavoitteena on luoda vankka tieteellinen ja tekninen perusta, jotta voidaan nopeuttaa pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen turvalliseen huoltoon liittyvää käytännön kehitystyötä, parantaa erityisesti ydinenergian turvallisuutta (2) edistäen samalla resurssitehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä luoda luotettava ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä järjestelmä ihmisen ja ympäristön suojelemiseksi ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. Lähtökohdat Ydinenergia on mukana yhtenä tekijänä keskustelussa, jota käydään keinoista ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja Euroopan tuontienergiariippuvuuden vähentämiseksi. Pyrittäessä luomaan tulevaisuutta varten kestävää energiamuotojen yhdistelmää edistetään myös puiteohjelmaan kuuluvilla tutkimustoimilla keskustelua, jota käydään ydinfissioenergian hyödyistä ja rajoituksista vähähiilisen energian kannalta. Koska kehittyneempi ydinteknologia takaa entistä korkeamman turvallisuustason, se voisi myös tarjota mahdollisuuksia parantaa merkittävästi tehokkuutta, tehostaa resurssien käyttöä ja tuottaa vähemmän jätettä kuin nykyisillä ratkaisuilla. Ydinturvallisuuteen liittyviin näkökohtiin kiinnitetään mahdollisimman laajaa huomiota. Lisäponnisteluja tarvitaan, jotta yhteisön ydinturvallisuus säilyisi edelleen erinomaisena. Säteilysuojelun parantaminen on myös edelleen yksi painopiste. Keskeisiä kysymyksiä ovat reaktoreiden toimintaturvallisuus ja pitkäikäisen jätteen käsittely. Molemmat ovat jatkuvan teknisen kehittelyn kohteena, mutta asiaa on tarkasteltava myös poliittisesta ja yhteiskunnallisesta näkökulmasta. Kaikessa säteilyn käytössä niin teollisuudessa kuin lääketieteessäkin on kantavana periaatteena ihmisten ja ympäristön suojelu. Kaikille jäljempänä selostettaville aihealueille onkin ominaista se, että ensisijaisena päämääränä on varmistaa korkea turvallisuustaso. Euratomin seitsemännen puiteohjelman aikana on käynnistetty kolme tärkeää eurooppalaista ydintieteen ja -teknologian yhteistyöaloitetta: kestävän ydinenergian teknologiayhteisö (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNETP), geologisen loppusijoituksen toteutusta käsittelevä teknologiayhteisö (Implementing Geological Disposal Technology Platform, IGDTP) ja eurooppalainen tieteidenvälinen matala-annosaloite (Multidisciplinary European Low-Dose Initiative, MELODI). Sekä SNETP:n että IGDTP:n toimet vastaavat läheisesti strategisen energiateknologiasuunnitelman painopisteitä, ja SNETP:n muodostavien organisaatioiden ydinryhmä vastaa kestävää ydinfissiota koskevan eurooppalaisen teollisuusaloitteen (ESNII) toteuttamisesta. Ne sisältävät puiteohjelmaan kuuluvia toimia erityisesti ydinturvallisuuden alalta. SNETP-, IGDTP-, MELODI-yhteistyöaloitteiden ja muiden sidosryhmäfoorumien välinen vuorovaikutus unionin tasolla kasvaa kaiken aikaa. Tästä ovat esimerkkejä Euroopan ydinenergiafoorumi (European Nuclear Energy Forum, ENEF) ja Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten ryhmä (European Nuclear Safety Regulators Group, ENSREG). Lisää synergiamahdollisuuksia pyritään luomaan asiaankuuluvin tavoin puiteohjelman toimilla pitäen samalla mielessä, että teollisuuden olisi itse rahoitettava teollisten tuotteiden ja palvelujen kehittäminen. Euratomin puiteohjelmalle on ominaista se, että ensisijaisena päämääränä on varmistaa korkea turvallisuustaso ottaen siinä yhteydessä huomioon myös kansainväliset puitteet. Siinä myös tuetaan jatkuvasti aloitteita sen varmistamiseksi, että laitokset, koulutus ja koulutusmahdollisuudet ovat Euroopassa tulevaisuudessakin asianmukaisella tasolla ottaen huomioon kansallisten ohjelmien nykyiset suuntaviivat ja koko unionin etu erityisesti ydinturvallisuuden ja säteilysuojelun osalta. Tämä ennen muuta takaa sen, että asianmukainen turvallisuuskulttuuri säilyy. Toimet 1. Radioaktiivisen jätteen huolto Toteutukseen keskittyvä tutkimustyö, jonka kohteena ovat käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen syvään geologiseen loppusijoitukseen liittyvät keskeiset näkökohdat ja tarpeen mukaan teknologioiden ja turvallisuuden demonstrointi, sekä perustan luominen yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamiselle jätehuoltoa koskevan keskeisistä kysymyksistä, päästöistä aina jätteen loppusijoitukseen. 2. Reaktorijärjestelmät Tutkimus, jolla tuetaan kaikkien asiaankuuluvien Euroopassa käytössä olevien reaktorijärjestelmien turvallista käyttöä (polttoainekiertoon liittyvät laitokset mukaan luettuna) tai, tarpeellisessa laajuudessa ydinturvallisuusalan laajan asiantuntemuksen säilyttämiseksi Euroopassa, sellaisten reaktorityyppien käyttöä, joita saattaa olla käytössä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa keskitytään pelkästään turvallisuusnäkökohtiin, ja siihen sisältyvät myös kaikki polttoainekierron vaiheet, kuten partitio ja transmutaatio. Liitännäistoimenpiteet, joiden tarkoituksena on edistää keskustelua kestävästä energiamuotojen yhdistelmästä Euroopassa. 3. Säteilysuojelu Erityisesti pienten annosten aiheuttamia riskejä, lääketieteellistä käyttöä ja onnettomuuksien hallintaa koskeva tutkimus, jonka tarkoituksena on luoda tieteellinen pohja luotettavalle, tasapuoliselle ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävälle suojelujärjestelmälle, jossa otetaan huomioon myös hyödyt, jotka liittyvät säteilyn käyttöön lääketieteessä ja teollisuudessa. 4. Infrastruktuurit Tuetaan keskeisten tutkimusinfrastruktuureiden yhteistyötä, käyttöä ja käyttömahdollisuuksien ylläpitoa edellä kuvatuilla ensisijaisilla aihealueilla. 5. Henkilöstövoimavarat ja koulutus Tuetaan tieteellisen osaamisen ja inhimillisen pääoman säilyttämistä ja kehittämistä, jotta voidaan taata sopivan pätevyyden omaavien tutkijoiden, insinöörien ja työntekijöiden saatavuus ydinalalla pitkällä aikavälillä. II. YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN (JRC) TOIMET YDINALALLA Tavoite YTK:n ydinalan erityisohjelmalla pyritään täyttämään Euratomin perustamissopimuksesta johtuvat T&K-velvoitteet painottaen erityisesti ydinturvallisuuden ja säteilysuojelun merkitystä ja tukemaan sekä komissiota että jäsenvaltioita ydinmateriaalivalvonnan ja ydinaseiden leviämisen estämisen, ydinjätehuollon, ydinlaitosten ja polttoainekierron turvallisuuden, ympäristön radioaktiivisuuden ja säteilysuojelun aloilla. YTK lujittaa asemaansa eurooppalaisena vertailukeskuksena tiedon levittämisessä sekä ydinalan ammattilaisten ja nuorten tutkijoiden koulutuksessa erityisesti ydinturvallisuuden ja ydinvalvonnan sekä säteilysuojelun alalla. Lähtökohdat On selvästi tarpeen kehittää tietämystä, taitoja ja pätevyyttä, jotta voidaan tarjota tieteellistä huipputasoa edustavaa riippumatonta ja luotettavaa asiantuntemusta unionin politiikan tueksi ydinreaktoreiden ja polttoainekierron turvallisuuden, ydinmateriaalivalvonnan sekä ydinvalvonnan aloilla. YTK antaa tehtävänsä mukaisesti asiakaslähtöistä tukea unionin politiikalle, minkä lisäksi sillä on ennalta varautuva tehtävä eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa sen harjoittaessa korkealaatuista tutkimustoimintaa läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden tahojen kanssa ja kehittäessä verkostoja jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten instituutioiden kanssa. Toimet 1. Ydinjätehuolto ja ympäristövaikutukset. Tässä keskitytään epävarmuustekijöiden vähentämiseen ja avointen kysymysten ratkaisemiseen jätehuollossa, jotta voidaan kehittää toimivia ratkaisuja korkea-aktiivisen jätteen huoltoon kahden päävaihtoehdon pohjalta (suora loppusijoitus tai partitio ja transmutaatio). Tähän sisältyvät myös ydinenergia-alan sovelluksiin ja muihin (esim. lääketieteellisiin) sovelluksiin tähtäävät toimet, joilla kehitetään aktinidien fysiikkaan, kemiaan ja perusominaisuuksiin liittyvää tietämystä ja mallintamista sekä ydinalan tarkkaa vertailutietokantaa. Säteilysuojelun alalla laajennetaan toimia, joilla kehitetään ympäristömalleja radioisotooppien kulkeutumiselle ja ympäristön radioaktiivisuuden seurantatestejä, jotta voidaan tukea kansallisten seurantaprosessien ja järjestelmien yhdenmukaistamista. 2. Ydinturvallisuus. Tavoitteena on tehdä tutkimusta, joka koskee polttoainekiertoja, asettaen pääpainon EU:ssa käytössä olevien reaktorien turvallisuuteen. Lisäksi tehdään tutkimusta, joka koskee uusien innovatiivisten ratkaisujen reaktoriturvallisuutta, turvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa käytettäessä innovatiivisia polttoainekiertoja, suurempaa palamaa tai uudentyyppisiä polttoaineita. Tavoitteena on myös kehittää turvallisuusvaatimuksia ja kehittyneitä arviointimenetelmiä Euroopan ydinturvallisuuden kannalta merkityksellisiä reaktorijärjestelmiä varten. Lisäksi YTK koordinoi Euroopan osallistumista neljännen sukupolven reaktoreita käsittelevän kansainvälisen foorumin (Generation IV International Forum) T&K-aloitteeseen huolehtimalla integroinnista ja levittämällä tutkimustuloksia tällä alalla. YTK jakaa myös tieteellistä asiantuntemusta ydinturvatapauksista ja -onnettomuuksista. 3. Ydinvalvonta. Tavoitteena on tukea yhteisön sitoumusten noudattamista ja erityisesti menetelmien kehittämistä polttoainekiertoon liittyvien laitosten valvontaa varten, valvontasopimuksen lisäpöytäkirjan täytäntöönpanoa (mukaan lukien ympäristönäytteet ja integroitu ydinmateriaalivalvonta) sekä toimia, joilla pyritään estämään ydinmateriaalien ja radioaktiivisten materiaalien päätyminen laittoman kaupan kautta muuhun kuin niiden ilmoitettuun käyttötarkoitukseen (mukaan lukien rikosoikeudellinen ydinmateriaalitutkimus). (1) EUVL L 246, 21.9.2007, s. 34. (2) Ydinturvallisuuden tutkimustoimet kuuluvat osioon II ”Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toimet ydinalalla”.