Komission päätös,

tehty 18 päivänä lokakuuta 2000,

tuesta, jonka Alankomaat aikoo myöntää Océ NV:lle värimustesuihkutulostinten kehittämistä varten

(tiedoksiannettu numerolla K(2000) 3016)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2001/637/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1),

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

(1) Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä joulukuuta 1996 päivätyllä kirjeellä komissiolle suunnitelmasta myöntää 22,7 miljoonan euron tuki Océ NV -nimiselle yritykselle värimustesuihkutulostinten ja niihin liittyvien tekniikoiden (COBALT) kehittämistä varten. Alankomaat toimitti komissiolle lisätietoja 28 päivänä toukokuuta 1997, 16 päivänä syyskuuta 1997 ja 22 päivänä joulukuuta 1997 päivätyillä kirjeillä sekä 10 päivänä helmikuuta 1998 Brysselissä pidetyssä kokouksessa.

(2) Komissio ilmoitti 12 päivänä toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä Alankomaille päätöksestään aloittaa kyseisen tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely.

(3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

(4) Alankomaat vastasi 24 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen ja komission 7 päivänä heinäkuuta 1998 esittämiin yksityiskohtaisiin kysymyksiin. Alankomaat toimitti 11 päivänä marraskuuta 1998 omasta aloitteestaan lisätietoja asiantuntijaraportin (second opinion, jäljempänä "asiantuntijaraportti") muodossa. Komission yksiköiden kanssa 3 päivänä maaliskuuta 1999 järjestetyn uuden tapaamisen jälkeen lisätietoja toimitettiin 25 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Alankomaat toimitti 6 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä tietoja, jotka oli esitetty komissiolle Océ NV:n T& K -osastolle 25 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn käynnin aikana. Joukko täydentäviä asiakirjoja toimitettiin 19 päivänä heinäkuuta 1999. Syyskuun 29 päivänä 1999 pidetyssä kokouksessa Alankomaat lupasi lisätietoja, jotka toimitettiin 27 päivänä lokakuuta 1999 ja 12 päivänä marraskuuta 1999 päivätyillä kirjeillä sekä komission 29 päivänä marraskuuta 1999 esittämän uuden tietopyynnön jälkeen 20 päivänä joulukuuta 1999 toimitetulla kirjeellä. Tukikelpoiset kustannukset vahvistettiin 19 päivänä heinäkuuta 2000 lähetetyllä faksilla.

II TOIMENPITEEN KUVAUS

(5) Kysymyksessä on Alankomaiden talousministeriön myöntämä uusi kertaluonteinen tutkimukseen ja kehitykseen tarkoitettu tuki (T& K-tuki) Venlossa toimivalle Océ NV -nimiselle yritykselle värimustesuihkutulostinten ja niihin liittyvien tekniikoiden kehittämistä varten (COBALT-hanke). Hankkeelle suunnitellun suoran tuen määrä on 22,7 miljoonaa euroa (50 miljoonaa Alankomaiden guldenia), ja sen kestoksi arvioitiin ilmoituksen tekoajankohtana vuodet 1997-2001. Hankkeen tukikelpoisiksi kustannuksiksi ilmoitettiin 93,6 miljoonaa euroa.

Yritys

(6) Tukea saava yritys Océ NV (jäljempänä "Océ") on kansainvälisen 80 maassa toimivan Océ-yhtymän holding-yhtiö. Yrityksen liikevaihto oli vuonna 1997 2,5 miljardia euroa ja vuonna 1998 2,7 miljardia euroa(3). Yhtymä on kasvanut nopeasti viime vuosina ja tuottaa voittoa. Sen palveluksessa on noin 17000 työntekijää. Océn tuotelajitelmaan kuuluu sekä toimisto- että erityiskäyttöön tarkoitettuja teknisesti korkeatasoisia kopiokoneita ja tulostimia, piirturijärjestelmiä, sekä näissä järjestelmissä tarvittavia välineitä ja materiaaleja, kuten papereita ja väriaineita. Océ kehittää, valmistaa ja markkinoi itse monia näistä tuotteista.

(7) Océn T& K-investoinnit ovat olleet kymmenen viime vuoden aikana säännöllisesti noin 6 prosenttia liikevaihdosta. T& K-toiminnan kokonaismenot olivat vuosina 1990-1995 noin 84 miljoonaa euroa vuosittain, mutta vuoden 1996 jälkeen niiden määrä kasvoi voimakkaasti. Vuonna 1998 menojen kokonaismäärä oli 155 miljoonaa euroa. Océn Alankomaissa, Saksassa, Ranskassa ja Yhdysvalloissa sijaitsevissa tutkimus- ja kehityskeskuksissa työskentelee 1500 henkilöä, joista suurin osa Venlossa toimivassa keskusyrityksessä Océ Technologies BV:ssä.

T& K-hanke

(8) Tuki on tarkoitettu hankkeeseen, jossa kehitetään pietsosähköiseen mustesuihkutekniikkaan (jossa käytetään kuumasulatus (hot-melt) polymeerimusteita) perustuvia uudenlaisia suuren koon värimustesuihkutulostimia. Alankomaat katsoo tämän erikoismusteiden ja erikoistulostuspäiden uuden yhdistelmän "uudeksi teknologiaympäristöksi". Kehitettävät erityiskomponentit, niiden kehittämistavoitteet sekä arvioidut tukikelpoiset kustannukset (suluissa) esitettiin yhteenvetona seuraavien viiden alakohdan mukaisesti:

(9) (15,6 miljoonaa euroa): Pietsosähköiset tulostuspäät, joissa on [...](4) suutinta, joiden integrointitiheys on [...](5) suutinta tuumaa kohti, korkea [...](6) kHz:n suihkutustaajuus, pitkällä aikavälillä syöpymätön 130 celciusasteen korkeassa toimintalämpötilassa. Muut tavoitteet koskevat lyhyttä käynnistysaikaa, puhdistusta, lämpösäätelyä ja musteenkäsittelyä.

(31,3 miljoonaa euroa): Tulostuspäiden valmistustekniikka eli ns. mikroelektromekaanisten laitteiden valmistustekniikka.

(9,7 miljoonaa euroa): Eri tulostusmateriaaleille soveltuvat kuumasulatuspolymeerimusteet, joilla on värijauheen ominaisuuksia ja joiden viskositeetti on vakaa 130 celciusasteen toimintalämpötilassa.

(13,4 miljoonaa euroa): Tulostinyksikön ja tulostusprosessin yhdistäminen, johon kuuluu paperinsyöttö, tulostinten suunnittelu, käyttöliittymät, tulostuspään nopea ja erittäin tarkka liikkuminen sekä luotettava musteensyöttö.

(0,4 miljoonaa euroa): Edustalaitteet joihin kuuluu pääasiassa erittäin nopean värirasterointiprosessorin kehittäminen, tulostusstrategia toleranssien ja suutinvirheiden peittämiseksi sekä värisävyjen toiston hallinta.

(10) Alkuperäisessä ilmoituksessa kunkin alakohdan kustannukset oli jaettu tasan teollisen tutkimuksen ja kilpailua edeltävän toiminnan välillä tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden (jäljempänä "T& K-puitteet")(7) 5.9 kohdan mukaisesti. Alankomaat toimitti lyhyen luettelon kunkin alakohdan ja tutkimus- ja toimintavaiheen aikana suoritettavaksi aiotusta toiminnasta. Alankomaat muutti kustannusten jakoa 28 päivänä toukokuuta 1997 toimitetulla kirjeellä. Uuden jaon mukaan teollisen tutkimuksen kustannuksiksi ilmoitettiin 37,2 miljoonaa euroa ja kilpailua edeltävän toiminnan kustannuksiksi 33,1 miljoonaa euroa. Samalla Alankomaat esitti kunkin alakohdan kokonaiskustannuksia koskevat luvut.

(11) Lisäksi patenttien ja lisenssien hankintaan ilmoitettiin käytettäväksi 22,7 miljoonaa euroa. Näiden ilmoitettiin kuuluvan teolliseen tutkimukseen.

(12) Alkuperäisessä ilmoituksessa esitettiin lisäksi 9,1 miljoonaa euroa käytettäväksi uudisrakennukseen, johon sijoitetaan laboratorioita. Alankomaat muutti näitä suunnitelmia kuitenkin 16 päivänä syyskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, jossa se esitti arvion rakennuksen käytöstä hankkeen kestoaikana aiheutuvista kustannuksista. Rakennukseen liittyviä tukikelpoisia kustannuksia vähennettiin siten 0,6 miljoonaan euroon.

(13) Kyseisten kustannusten yhteismäärä on 93,6 miljoonaa euroa. Alankomaiden mukaan alkuperäinen määrä vastaisi henkilöstökustannuksina laskettuna tuhatta T& K-henkilötyövuotta eli 200 tutkijan työskentelyä viiden vuoden ajan. Suunniteltu 22,7 miljoonan euron suuruinen tuki vastaa tuki-intensiteettiä, jonka suuruus on yhteensä 24 prosenttia ilmoitetuista tukikelpoisista kustannuksista.

(14) Alankomaiden viranomaiset selvittivät kuitenkin 29 päivänä syyskuuta 1999 pidetyssä kokouksessa, että COBALT-hankkeen kesto tulisi teknisten vaikeuksien vuoksi olemaan alun perin suunniteltua pidempi, ja sen kustannukset tulisivat olemaan huomattavasti ilmoitettua suuremmat. Uuden ennusteen mukaan hanke jatkuisi vuoteen 2003. Kustannukset kasvaisivat 209,625 miljoonaan guldeniin (95,1 miljoonaa euroa), johon eivät sisälly patenttien ja lisenssien hankintakustannukset. Ehdotettu 22,7 miljoonan euron suuruinen tuki vastaisi tämän vuoksi 24 prosentin tuki-intensiteettiä ilmoitetuista tukikelpoisista kustannuksista.

T& K-tuloksen tuotemarkkinat

(15) Alankomaiden mukaan suuren koon (A0) tulostimia kehitetään kahdentyyppisille markkinoille: 1) teknisten järjestelmien (engineering systems) markkinoille, jotka liittyvät pääasiassa tietokoneavusteisen suunnittelun (Computer Aided Designs, CAD) avulla luotujen suunnitelmien tulostamiseen, ja 2) näyttögrafiikan (display graphics tai graafisen taiteen - graphic arts) markkinoille, jotka liittyvät pääasiassa mainostarkoituksiin myymälöissä, näyttelyissä ja tienvarsilla käytettävien värijulisteiden tulostamiseen eri materiaaleille. Molemmilla markkinoilla tarvitaan tulostimia, jotka ovat taloudellisia myös pieniä tulostemääriä tulostettaessa. Digitalisointi ja värinkäyttö ovat molemmilla markkinoilla kasvua määrääviä tekijöitä. Kolmannes Océn nykyisestä liikevaihdosta saadaan näistä toiminnoista.

(16) Tekniset järjestelmät: Océn vuoden 1998 vuosikertomuksen mukaan yritys on maailman johtava teknisten järjestelmien (tulostaminen ja kopiointi) valmistaja. Alankomaat ilmoitti vuonna 1998, että Océn markkinaosuus tärkeimmillä Euroopan ja Yhdysvaltojen markkinoilla oli 22 prosenttia(8). Sen tärkeimmän kilpailijan Hewlett Packardin markkinaosuus oli 21 prosenttia ja Xeroxin 9 prosenttia. Teknisten järjestelmien markkinoiden kasvu on yleisesti suhteellisen tasaista digitaalisegmenttiä lukuun ottamatta.

(17) Näyttögrafiikka: Océ käsittelee näitä markkinoita teknisten järjestelmien markkinoiden alaluokkana. Näillä markkinoilla sen markkinaosuus on ainoastaan pari prosenttia. Océ yrittää nyt parantaa asemaansa näyttögrafiikan nopeasti kasvavilla markkinoilla. Océn vuoden 1998 vuosikertomuksessa todetaan, että yritys pyrkii uuden mustesuihkutekniikan avulla saavuttamaan johtavan aseman näiden markkinoiden suurten tulostemäärien segmentillä.

Syyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamiseen

(18) Komissio on todennut, että sekä lopulliset tulostinmarkkinat että tulostinten komponenttien - tulostuspäiden ja musteiden - markkinat ovat kansainvälisiä markkinoita, joilla kilpailu on kovaa. Lisäksi komissio on todennut, että myös muut Euroopan markkinoilla kilpailevat komponenttien toimittajat toteuttavat tällä hetkellä T& K- ja tuotantotoimia. Tällaisia toimittajia ovat Modular Ink Technology, Xennia Technology Ltd, Xaar plc, Mutoh Europe NV ja Epson Europe BV.

Lisäksi komissio on huomauttanut, että tulostinten ja kuvantuotannossa tarvittavien välineiden jälkimarkkinoilla voi mahdollisesti esiintyä kilpailua vääristäviä vaikutuksia, koska näyttögrafiikan markkinoilla pietsosähköistä mustesuihkutekniikkaa voidaan käyttää korvaamaan nykyinen lämpötulostus-(mustavalko) ja sähköstaattinen (mustavalko-väri) tulostustekniikka.

(19) Hankkeeseen kuuluvan T& K-toiminnan luonteen osalta komissio epäili, voidaanko hanketta pitää yhteisön puitteissa tarkoitettuna teollisena tutkimuksena ja kilpailua edeltävänä toimintana. Tämä johtui seuraavista syistä:

(20) Komissio on todennut, että Océ sai jo vuonna 1994 3,2 miljoonaa euroa tukea (komission hyväksymästä tukiohjelmasta(9), jonka tuki-intensiteetti oli 31 prosenttia) vastaavanlaiseen mustesuihkuhankkeeseen, jonka oli määrä kestää vuodesta 1994 vuoteen 1996. Kyseisen hankkeen yhteydessä toteutettu T& K-toiminta näytti keskittyvän samoihin yleisiin kysymyksiin, jotka on esitetty myös tässä tukiehdotuksessa. Toimet johtivat 20:een tulostuspäille ja musteille haettuun patenttiin. Lisäksi hankkeen tuloksena luotiin laboratorio-oloissa kokonainen koeluontoisesti kokoonpantu (mekaanisia, sähköisiä ja digitaalisia osia) suuren koon tulostin. Tässä yhteydessä komissio muistutti, että T& K-puitteiden liitteen I mukaiseen kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan määritelmään ei kuulu sellaisen ensimmäisen prototyypin luominen, jota voidaan käyttää kaupallisiin tarkoituksiin, eivätkä alustavat esittelyhankkeet tai kokeiluhankkeet, jotka voidaan muuntaa teollisiksi sovellutuksiksi tai kaupalliseen tarkoitukseen tai käyttää teollisina sovellutuksina tai kaupallisessa tarkoituksessa. Komissio epäili väitettä, jonka mukaan vuonna 1996 toteutettu koeluonteinen kokoonpano ei olisi jo ollut tämänkaltainen prototyyppi.

(21) Komissio totesi lisäksi, että tukikelpoisiksi kustannuksiksi oli ilmoitettu 85 prosenttia T& K-kustannusten yhteismäärästä, minkä vuoksi sarjatuotannon valmisteluun ja valmiin tuotteen kaupalliseen hyödyntämiseen käytettäviksi jäi ainoastaan 15 prosenttia kehittämiskustannuksista.

(22) Lisäksi komissio ei voinut sulkea pois mahdollisuutta, että uusi tukisuunnitelma vastasi käytännössä tuotekehittelyä koskevaa työohjelmaa, joka keskittyi olemassa olevien prototyyppien kehittelyn loppuunsaattamiseen sekä niiden tuotannon aloittamiseen. Ei ollut myöskään riittävästi todistettu, että hankkeen kustannukset olivat T& K-puitteiden liitteen II mukaisia tukikelpoisia T& K-kustannuksia. Epäilykset koskivat erityisesti sitä, voitiinko patenttien ja lisenssien 22,7 miljoonan euron suuruiset hankintakustannukset määritellä ilmoitetun mukaisesti teollisen tutkimuksen kustannuksiksi.

(23) Komissio totesi lisäksi, että hankkeen toteuttaminen näytti riippuvan 7650 neliömetrin suuruisen T& K-laitoksen rakentamisesta Venloon. Pinta-alasta 4000 neliömetriä oli tarkoitettu yksinomaan mustesuihkuhankkeen käyttöön. Komissio esitti epäilyksensä, että osassa uusista tiloista valmistettaisiin jo sarjatuotantona pietsosähköisiin tulostuspäihin perustuvia matriiseja.

(24) Hankkeen kannustavan vaikutuksen osalta komissio epäili, kannustiko tuki Océa toteuttamaan enemmän T& K-työtä kuin se olisi tehnyt ilman tukea. Ankaraan kilpailuun liittyen yritys näyttää keskittyvän liikestrategiaan, jonka mukaan se kehittää omia mustesuihkutulostuspäitä ja tulostinmustetta. Yritys näytti toteuttavan T& K-toimia tavanomaisista kaupallisista syistä, ja se oli jo aloittanut uusien laitosten rakentamisen hanketta varten, vaikka se ei ollut saanut takuita valtiontuesta.

III ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

(25) Alankomaat vastasi menettelyn aloittamiseen 24 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, jossa se antoi vastauksensa myös komission 7 päivänä heinäkuuta 1998 esittämiin kysymyksiin. Nämä huomautukset esitetään seuraavassa yhteenvetona. Myöhemmin toimitetuista kirjeistä ja asiantuntijaraportista saadut tiedot ilmoitetaan erikseen.

Samaa teknologiaa soveltavien muiden yritysten toiminta

(26) Komission päätöksessä mainittujen muiden yritysten T& K- ja tuotantotoiminnan esitetään poikkeavan Océn toiminnasta. Modular Ink Technology, Xaar plc ja Seiko Epson kehittävät esitetyn mukaan pietsosähköisiä tulostuspäitä nestemäisille (liuotin- ja vesipohjaisille) musteille, jotka eivät yleisesti sovellu tavalliselle paperille tehtäviin suuren koon tulostuksiin, joilta edellytetään suurta nopeutta ja korkeaa laatua. Uusi mustetyyppi oli tämän vuoksi ratkaiseva tekijä koko tutkimuksen kannalta.

(27) Huomautusten mukaan Mutoh-niminen yritys (Japani) myy Tektronix-yrityksen (Yhdysvallat) antaman lisenssin nojalla vastaavanlaisia tulostimia graafisen taiteen markkinoille. Näiden tulostimien esitetään kuitenkin olevan huomattavasti Océn kehittämishankkeeseen kuuluvia tulostimia hitaampia (vahamainen, muu kuin polymeerimuste) ja tulostuslaadultaan heikompia. Lisäksi ne on pääasiassa tarkoitettu pienten tulostusmäärien markkinoille. Belgialaista tytäryritystä Mutoh Europe NV:tä kuvaillaan vain Japanissa valmistettuja komponentteja kokoavaksi tehtaaksi, jolla on siten vain vähän lisäarvoa Euroopassa.

(28) Asiantuntijaraportin laatijan mukaan Euroopalla ei ole merkittävää asemaa nustesuihkutekniikan T& K-toiminnassa, ja myös alan tuotanto perustuu pääasiassa Yhdysvalloissa ja Japanissa tapahtuvaan T& K-toimintaan. Kyseinen asiantuntija pitää Océn kehityshankkeen mukaista teknologiaa uutena, uraauurtavana ja muita ulostustekniikkoja yleisluonteisempana teknologiana.

Tulostinten ja kuvantuotannossa tarvittavien välineiden jälkimarkkinat

(29) Kilpailu ei voisi vääristyä kyseisillä laajemmilla markkinoilla, koska Océn kehittämä uusi tekniikka sekä lämpötulostustekniikka ja sähköstaattinen tulostustekniikka eivät olisi toisensa korvaavia tekniikoita. Tämä johtuu seuraavista syistä: 1) väritulostuksen tuote- ja markkinayhdistelmä poikkeaa täysin mustavalkotulostuksesta, 2) näyttögrafiikan markkinoilla käytetään erikoispaperia, kun taas Océn kehittämässä tekniikassa käytetään tavallista paperia, 3) suuren koon tulostaminen on tapahtunut (tähän asti) nopeammin sähköstaattisella tulostustekniikalla kuin kuumasulatustekniikalla ja 4) lämpösiirtotulostustekniikkaa käytetään vain erittäin vähän suuren koon tulostamiseen.

Hankkeeseen kuuluvan T& K-toiminnan luonne

(30) Alankomaiden mukaan kyseinen hanke sekä siihen sisältyvä teollinen tutkimus ja kilpailua edeltävä toiminta määriteltiin perusteellisesti niin alkuperäisessä ilmoituksessa kuin sen jälkeen käydyssä kirjeenvaihdossakin. Alankomaiden hallitus ilmoitti myös teettävänsä tutkimuksen, jossa riippumaton asiantuntija määrittäisi T& K-hankkeen markkinaläheisyysasteen.

(31) Kyseisen asiantuntijaraportin laatija toteaa yleisluonteisesti, että hankesuunnitelmassa ilmoitetaan, mitkä toimet kuuluvat teolliseen tutkimukseen ja mitkä kilpailua edeltävään toimintaan. Asiantuntijan mukaan "samanaikaisen suunnittelun" tilanteessa (jossa kaikkien T& K-tavoitteiden saavuttamiseen pyritään samanaikaisesti sekä selkeästi markkinoihin ja tuotantoon suuntautuen) näiden käsitteiden ero hämärtyy jonkin verran. Asiantuntijan mielestä asiaan liittyvät tosiseikat on kuitenkin esitetty ilmoituksessa mahdollisimman yksityiskohtaisesti. Hankesuunnitelmassa on myös selvitetty riittävästi siirtymistä vaiheesta toiseen. Lisäksi T& K-toimien suuntautumista markkinoihin ja tuotantoon ei pitäisi erheellisesti tulkita tuotannon valmistelemiseksi.

(32) Alankomaat antoi myöhemmin ja erityisesti komission virkailijoiden yritykseen tekemän käynnin aikana yksityiskohtaisemman selvityksen ja lisädokumentaatiota hankkeen T& K-luonteesta. Tähän kuului tutkimustiloissa tapahtunut eri kehitysvaiheiden esittely.

(33) Nykyisen T& K-hankkeen päätökseen saattamisen jälkeen jäljelle jäävän tukeen oikeuttamattoman T& K-kustannusten pienen osuuden osalta Alankomaat on vahvistanut, että kyseiset kustannukset ovat 15,9 miljoonaa euroa, kuten komissio oli ilmoittanut. Tämän summan esitetään olevan osa 99,8 miljoonan euron suuruisia muita tukeen oikeuttamattomia kustannuksia, jotka aiheutuvat tuotteen saattamisesta markkinoille.

Aikaisempi tutkimustoiminnan rahoitus vuoteen 1996 saakka(10)

(34) Océ on saanut julkisista varoista rahoitusta pietsosähköisen mustesuihkutekniikan kehittämistä varten vuodesta 1987 lähtien. Vuoteen 1996 asti on kolmeen hankkeeseen myönnetty yhteensä 4,2 miljoonaa euroa tukea komission hyväksymästä PBTS-ohjelmasta(11). Kyseistä T& K-toimintaa on pidettävä kokonaisuudessaan nykyistä hanketta edeltäneenä toteutettavuustutkimuksena.

(35) Océ ei ole missään vaiheessa valmistanut suuren koon värimustesuihkutulostimen ensimmäistä laboratorioprototyyppiä, jossa olisi käytetty kuumasulatusmusteita ja pietsosähköisiä tulostuspäitä. PBTS-varoista rahoitetun toteutettavuushankkeen tuloksena valmistetussa laitteessa oli ainoastaan 4 × 24 suuttimen matriisi, eikä siinä ollut paperinhallintaa. Vuoden 1997 lopussa valmistettiin mustesuihkumatriiseja, joissa oli 75 suutinta tuumaa kohti (3 suutinta millimetrillä). Ensimmäiset matriisit, joissa oli 96 suutinta tuumaa kohti (4 suutinta millimetrillä) valmistettiin vuoden 1998 alussa. Tavoitteena oli valmistaa 2 × 128 suuttimen matriisi (5 suutinta millimetrillä) vuoden 1998 loppuun mennessä.

(36) Asiantuntijaraportin laatija esittää huolensa siitä, että "prototyypin" kaltaisia termejä ei erityisesti huipputekniikan yhteydessä määritellä oikein, mikä voi johtaa virheellisiin tulkintoihin. Asiantuntija katsoo, että hänen hankkeen kuvauksesta lukemaansa ja yrityskäynnin aikana näkemäänsä ei voida pitää prototyyppinä sanan tavanomaisessa merkityksessä.

Kustannusten tukikelpoisuus ja niiden jakautuminen

(37) Kustannusten vuosittaisen jakautumisen osalta Alankomaat katsoi alun perin riittäviksi alkuperäisen ilmoituksen liitteessä esitetyt tiedot, joissa kustannukset oli laskettu yhteissummana T& K-henkilötyövuotta kohti. Alankomaat on toimittanut komission pyynnöstä kustannusten laskentaa koskevia lisätietoja 27 päivänä lokakuuta 1999, 12 päivänä marraskuuta 1999 ja 20 päivänä joulukuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Näihin lisätietoihin kuuluu erityisesti riippumattoman tilintarkastajan lausunto. Vuosien 1997 ja 1998 todellisia menoja koskevan analyysin perusteella tilintarkastaja totesi, että tukikelpoisiksi ilmoitetut kustannukset olivat todellakin COBALT-hankkeesta aiheutuneita kustannuksia ja että hankkeen kustannuslaskenta tapahtui asianmukaisesti.

(38) Alankomaat on tarkistanut rakennuksen osalta laskettuja kustannuksia. Vaikka uutta laboratoriota tarvittiinkin COBALT-hankkeeseen, tuen osalta hyväksyttiin ainoastaan rakennuksen tilapäinen käyttö. Ilmoitetun mukaan uuteen laboratorioon ei ollut suunniteltu tulostimien tuotantoa teollisessa mitassa, eikä tällainen tuotanto olisi myöskään ollut mahdollista.

(39) Patenttien ja lisenssien hankinnasta annettiin yksityiskohtaisempia tietoja liitteessä. Komission virkamiesten 25 päivänä kesäkuuta 1999 yritykseen tekemän käynnin aikana Alankomaat ilmoitti patenttien olleen tarpeen sen varmistamiseksi, että Océn olisi lopulta mahdollista hyödyntää kaupallisesti T& K-toimintansa tuloksia. Ne eivät olleet tarpeen T& K-hankkeen teknisen edistymisen kannalta. Asiantuntijaraportin laatija oli aikaisemmin päätynyt samaan tulokseen.

Kannustava vaikutus

(40) Océ aloitti mustesuihkutekniikan järjestelmällisen tutkimisen vuonna 1986. Aikaisemmin toteutettiin ainoastaan satunnaisia hankkeita, joissa tutkittiin mustesuihkumusteita. Tutkimusjakson alussa toimissa keskityttiin pääasiassa pietsosähköisten ja lämpötulostukseen perustuvien mustesuihkutulostinten musteiden koostumukseen, vaikka myös jatkuvatoimista mustesuihkutekniikkaa tutkittiin jonkin verran.

(41) Kustannusten täydentävyyttä on erityisen vaikea todistaa suurten yritysten toteuttamien T& K-hankkeiden osalta. Océn tutkimustoiminta kasvoi COBALT-hankkeen myötä. Tämä näkyi niin T& K-investointien kuin palkattujen tutkimustyöntekijöidenkin määrän kasvuna. Ehdotettu tuki nopeuttaisi ja tehostaisi kyseistä tutkimusta. Maaliskuun 25 päivänä 1999 päivätyssä kirjeessään Alankomaat huomautti, että tuen myöntämistä koskevan epävarmuuden vuoksi hankkeeseen todellisuudessa käytettyjen henkilötyövuosien määrä olisi vuosina 1997-1999 ainoastaan 270 alun perin ennakoidun 475 sijasta.

(42) Asiantuntijaraportin laatijan mukaan asianomaisen mikrojärjestelmätekniikan alan ominaispiirteenä on jatkuva innovaatiotoiminta ja alan tuotteiden suorituskyvyn nopea kasvu. Hänen mukaansa kaikkien alan markkinatoimijoiden on panostettava voimakkaasti T& K-toimintaan markkina-asemansa säilyttääkseen.

(43) Riskien osalta asiantuntijaraportin laatija toteaa, että onnistuessaan COBALT-hanke merkitsee "suurta laadullista edistysaskelta" tulostustekniikassa, mutta hankkeen teknisen monimutkaisuuden vuoksi siihen liittyy myös erittäin suuri epäonnistumisen riski.

IV TUEN ARVIOINTI

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki

(44) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että valtion varoista myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ja jollei perustamissopimuksessa toisin määrätä.

(45) Ehdotettu 22,7 miljoonan euron suuruinen tuki on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, koska se vapauttaa Océn valtion varoista myönnetyn tuen avulla osasta kustannuksia, jotka yrityksen tavanomaisesti olisi itse kannettava.

(46) Jos valtion varoista myönnetty rahoitustuki vahvistaa tietyn yrityksen asemaa kilpailijoihinsa nähden yhteisön alueella, kyseinen tuki on katsottava kilpailua vääristäväksi. Kilpailijoita ovat yritykset, jotka kilpailevat samoilla tuotemarkkinoilla. Nämä markkinat määräytyvät tuotteiden kysyntäpuolen keskinäisen korvattavuuden perusteella(12). T& K-toiminnan osalta pääasiallisesti tutkittavina markkinoina ovat T& K-toiminnan tuloksena valmistettavien tuotteiden markkinat sekä mahdollisesti itse T& K-toiminnan markkinat. Océn T& K-tuloksen välittömät tuotemarkkinat ovat CAD-tulostimien ja ns. näyttögrafiikan markkinat. Koska tulostimien ja T& K-toiminnan markkinoilla on pienempiä kilpailijoita, Alankomaiden Océlle myönnettäväksi ehdottaman tuen katsotaan vääristävän kilpailua EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

(47) Koska sekä tulostimien että niiden komponenttien, perusmateriaalien ja jälkimarkkinoiden tarvikkeiden osalta käydään tiivistä kauppaa jäsenvaltioiden välillä, komissio katsoo Océlle myönnettävän tuen vaikuttavan kyseiseen kauppaan.

T& K-tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella myönnettävät poikkeukset

(48) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään eräistä poikkeuksista yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatteesta.

(49) Koska Océlle suunniteltu tuki on T& K-tukea, se ei sisälly 87 artiklan 2 kohdassa määrättyihin poikkeuksiin. Kyseessä ei ole a) yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki tai b) tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi, eikä myöskään c) tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudelle myönnetty tuki. Tukea ei myönnetä myöskään alueella, johon voidaan soveltaa 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrättyjä aluetukea koskevia poikkeuksia. Tukeen ei voida myöskään soveltaa 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta, joka koskee tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen. Alankomaat ei ole myöskään pyrkinyt osoittamaan kyseisen poikkeuksen sovellettavuutta.

(50) Tämän vuoksi jäljelle jää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätty poikkeus, jossa määrätään tuesta tietyn taloudellisen toiminnan edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kannalta ristiriitaisella tavalla. Komissio on tämän perustamissopimuksen määräyksen perusteella hyväksynyt T& K-puitteet, jotka ovat perustana tutkimukseen ja kehitykseen myönnettävää tukea arvioitaessa.

(51) T& K-puitteiden 3.6 kohdan mukaan komission on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan sovellettavuutta tutkiessaan kiinnitettävä erityistä huomiota toteutetun tutkimuksen lajiin, edunsaajiin, tuen intensiteettiin ja tulosten saatavuuteen.

Tutkimuksen lajin arviointi

(52) T& K-puitteiden 2.2 kohdassa todetaan, että mitä lähemmin tutkimus- ja kehitystyö liittyy markkinoihin, sitä merkittävämpi saattaa olla valtiontuen vääristävä vaikutus. Tuetun tutkimus- ja kehityshankkeen markkinaläheisyysasteen määrittämiseksi komissio tekee eron perustutkimuksen, teollisen tutkimuksen ja kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan välillä.

(53) Océn tapauksessa Alankomaat haluaa myöntää tukea teolliseen tutkimukseen ja kilpailua edeltävään kehittämistoimintaan. Molemmat käsitteet on määritelty T& K-puitteiden liitteessä I. Teollisella tutkimuksella tarkoitetaan suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon saamiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, menetelmien tai palveluiden kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, menetelmät tai palvelut paranevat huomattavasti. Kilpailua edeltävällä kehittämistoiminnalla tarkoitetaan teollisen tutkimuksen tulosten konkretisointia uusien, muutettujen tai paranneltujen tuotteiden, menetelmien tai palveluiden hankkeissa, luonnoksissa tai piirustuksissa, mukaan lukien ensimmäisen prototyypin luominen, jota ei voi käyttää kaupallisiin tarkoituksiin.

(54) Kuten liitteessä I todetaan, määritelmät ovat suuntaa-antavia, ja niiden tavoitteena on ainoastaan auttaa jäsenvaltioita ilmoitustensa laatimisessa. Komissio tähdensi Alankomaille 12 päivänä toukokuuta 1998 lähettämässään kirjeessä nimenomaisesti, että Alankomaiden tehtävänä on osoittaa, että tuettavaksi ehdotettu hanke on näiden määritelmien mukainen.

(55) Alankomaat on esitellyt T& K-hankkeen viiden alakohdan mukaisesti: 1) pietsosähköinen tulostuspäätekniikka, 2) tulostuspäiden valmistustekniikka, 3) kuumasulatusmusteet, 4) tulostuspäiden yhdistäminen muihin tulostinkomponentteihin ja 5) edustalaitteet. Kunkin alakohdan osalta esitettiin luettelo tutkimusvaiheiden eli teollisen tutkimuksen ja kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan aikana toteutetuista toimista. Kustannukset eriteltiin ainoastaan kutakin alakohtaa ja tutkimusvaihetta kohti.

(56) Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä vakavia epäilyjä Alankomaiden soveltamasta toimintojen jaottelusta tutkimus vaiheittain. Komissio totesi, että alakohtiin kuuluvien toimintojen määritelmät eivät ilman muuta sisälly T& K-puitteissa käytettyihin määritelmiin. Erityisesti kilpailua edeltäväksi kehittämistoiminnaksi kuvaillut toiminnot muistuttivat tuotekehitystoimintoja sarjatuotannon valmisteluvaiheessa. Esimerkkejä mainituista toiminnoista ovat kokonaistuotantokustannusten laskentajärjestelmän kehittäminen, pölyltä suojatun imustepakkauksen kehittäminen, tulostuslaadun ja tulostimen toiminnan luotettavuuden sekä työskentelyalueiden säännöllinen tarkastaminen, värintoiston standardin määrittäminen ja kuvanlukijaliitännän luominen.

(57) Marraskuun 11 päivänä 1998 toimitetun asiantuntijaraportin laatija, joka on mikrojärjestelmätekniikan asiantuntija, toteaa hankesuunnitelmaan perehtymisen ja yritykseen tekemänsä käynnin perusteella, että teollisen tutkimuksen ja kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan välinen ero esitetään hankesuunnitelmassa mahdollisimman oikein. Komissio huomauttaa, että asiantuntija ei määrittele käytettyjä käsitteitä, eikä hän myöskään erityisesti viittaa käsitteiden käyttöön T& K-puitteissa. Lisäksi asiantuntija kirjoittaa, ettei hän ole tietoinen muissa yrityksissä käynnissä olevasta tutkimuksesta ja perustaa tekniikan tilaa koskevat tietonsa pääasiassa Océn antamiin tietoihin. Hänellä ei ole myöskään yleiskuvaa alan patenttitilanteesta. Asiantuntija toteaa lisäksi, että "samanaikaisen suunnittelun" tilanteessa (jossa kaikkien T& K-tavoitteiden saavuttamiseen pyritään samanaikaisesti sekä selkeästi markkinoihin ja tuotantoon suuntautuen) näiden käsitteiden välinen ero hämärtyy jonkin verran.

(58) Komission mukaan asiantuntijaraportissa esitetty ei riitä poistamaan sen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä esittämiä epäilyksiä. Komissio katsoo erityisesti, että raportissa esitetään riittämättömästi viitteitä, joiden perusteella voitaisiin osoittaa teollisen tutkimuksen ja kilpailua edeltävän kehittämistoiminnan välillä hankesuunnitelmassa tehty ero.

(59) Koska Alankomaat ei ole selkeästi osoittanut, minkätyyppisestä tutkimuksesta hankkeessa on kysymys, eikä se ole myöskään määrittänyt hankkeen markkinaläheisyysastetta, komissio tutkii näitä tekijöitä Océn T& K-hankkeen yhteydessä. Tältä osin on arvioitu kolmea keskeistä tekijää, joista kustakin esitetään erillinen yhteenveto: 1) yrityksen aikaisemmin kyseisellä alalla toteuttamaa T& K-toimintaa, jonka perusteella COBALT-hankkeen aloitusajankohta voidaan määrittää, 2) hankkeen ehdotettua kustannusrakennetta T& K-toimien loppuvaiheiden tutkimiseksi ja 3) tekniikan kehitystilannetta, jotta Océn toimia voidaan arvioida alan yleisen T& K-toiminnan ja tuotesuuntausten perusteella.

Océn aikaisemmin kyseisellä alalla toteuttama T& K-toiminta

(60) Alankomaiden mukaan Océ aloitti mustesuihkutekniikan järjestelmällisen tutkimisen vuonna 1986. Océ on saanut valtiontukea pietsosähköisen mustesuihkutekniikan kehittämistä varten vuodesta 1987 lähtien ja vuoteen 1996 asti sille oli myönnetty tukea 4,2 miljoonaa euroa. Seuraavassa esitetään yksityiskohtaisempi kuvaus sellaisena kuin Alankomaat on sen toimittanut.

(61) Vuonna 1987 maksettiin 0,1 miljoonaa euroa tukea monisuuttimisissa mustesuihkumatriiseissa käytettävien pietsosähköisten materiaalien tutkimushankkeelle (Piëzo-elektrische materialen voor gebruik in inkjet multi-nozzle arrays). Hankkeessa määriteltiin sellaisten pietsosähköisten materiaalien ominaisuudet, joita voidaan käyttää mustesuihkumatriiseissa, joissa on 16 suutinta millimetriä kohti.

(62) Vuonna 1991 myönnettiin PBTS-ohjelmasta 0,9 miljoonaa euroa tukea värikopioinnin ja -tulostuksen uusien mustesuihkutekniikoiden tutkimushankkeelle (Nieuwe inkjettechnologieën voor kopiëren en printen in kleur). Hankkeessa keskityttiin korkeatarkkuuksisen monisuutinmatriisin kehittämiseen, matriisin ja musteiden keskinäiseen soveltuvuuteen sekä kuumasulatusmusteiden ja vesipohjaisten lateksimusteiden kehittämiseen.

(63) Vuonna 1994 myönnettiin 3,2 miljoonan euron suuruinen tuki vuosina 1994-1996 toteutetulle mustesuihkuhankkeelle ("inkjet"), jossa pyrittiin kehittämään kuumasulatusmusteita noin 120 celciusasteen lämpötilassa käyttävää pietsosähköistä mustesuihkutekniikkaa. Hankkeeseen kuului mustesuihkumatriisien malleja koskevan työn saattaminen valmiiksi vaihtoehtoisten mallien pohjalta ja koematriisien valmistaminen suihkutuskäyttäytymisen tutkimiseksi.

Lisäksi työskenneltiin (matriisin sisällä olevien) mustekanavien tuotantomenetelmien kehittämiseksi mikrotyöstön, fotolitografian ja etsausmenetelmien sekä sähköisen muovauksen avulla. Hankkeessa kehitettiin sekä pietsosähköisten materiaalien välisiä että niiden ja substraattien välisiä kytkentöjä.

Työhön sisältyi myös pietsosähköisten materiaalien sahaaminen ja valaminen sekä alustavan tutkimuksen perusteella valittujen pietsosähköisten materiaalien lopullinen valinta. Pietsosähköisten osien ja säätöelektroniikan kytkentöjä tutkittiin ja valittiin sovellettava kytkentätekniikka. Vuonna 1996 valmistettiin rajoitettu määrä leveitä matriiseja (2 × 128 suutinta).

Matriisimateriaalien osalta tutkittiin muun muassa pietsosähköisten materiaalien kestävyyttä, musteen aiheuttamaa kemiallista rasitusta sekä liimaus- ja juotosprosesseja.

Kuumasulatusmusteiden osalta kehitettiin musteiden koostumusta, niiden ja tulostuspäiden keskinäistä yhteensopivuutta sekä tulostuksen ja värintoiston laatua. Kuumasulatusmusteille määritettiin uusia kehittämissuuntia.

Tutkimusohjelmaan kuului myös ilman poistaminen tulostuspään mustekanavista ja mustejärjestelmästä. Matriisin musteensyöttö ja koko tulostuspään lämmittäminen testattiin. Hankkeen yhteydessä rakennettiin kokonainen koeluonteinen tulostinkokoonpano, jolla voitiin tulostaa rullalta syötetylle A0-koon paperille. Kyseiset neliväritulostukset tehtiin käyttämällä neljää pienialaista matriisia.

(64) Komissio toteaa, että yritys oli vuoteen 1996 mennessä kehittänyt julkisen tuen avulla avaintekniikoita ja tulostinkomponentteja ja luonut niiden yhdistelmänä tulostimen laboratoriomallin. Alankomaat katsoo kuitenkin, että Océ ei ole missään vaiheessa valmistanut suuren koon värimustesuihkutulostimen ensimmäistä laboratorioprototyyppiä, jossa olisi käytetty kuumasulatusmusteita ja pietsosähköisiä tulostuspäitä. PBTS-varoista rahoitetun toteutettavuushankkeen tuloksena valmistetussa laitteessa oli ainoastaan 4 × 24 suuttimen matriisi, eikä siinä ollut paperinhallintaa.

(65) Arvioidessaan aikaisemman hankkeen tuloksia vuoteen 1996 asti COBALT-hankkeesta annettuihin selvityksiin nähden komissio keräsi tietoja hankkeen aloitusvaiheen tilanteesta, jotta voitaisiin arvioida COBALT-hankkeeseen liittyneitä T& K-toiminnan lisähaasteita.

(66) Alankomaat on ilmoittanut, että Océ valmisti vuoden 1997 lopussa mustesuihkumatriiseja, joissa oli 75 suutinta tuumaa kohti (3 suutinta millimetrillä). Ensimmäiset matriisit, joissa oli 96 suutinta tuumaa kohti (4 suutinta millimetrillä) valmistettiin vuoden 1998 alussa. COBALT-hankkeen tavoitteena oli kuitenkin valmistaa 2 × 128 suuttimen matriisi (matriisi, jossa on 5 suutinta millimetrillä) vuoden 1998 loppuun mennessä.

(67) Alankomaiden toimittamien tietojen ja hankkeiden teknisten ominaisuuksien vertailun perusteella komissio päättelee, että COBALT-hankkeen tärkeimpiä teknisiä lisähaasteita aikaisempiin hankkeisiin verrattuna ovat ensisijassa suurempien suutintiheyksien valmistamiseen liittyvät vaikeudet ja suuremmasta tiheydestä aiheutuvan suuttimien keskinäisen ylityksen hallinta. Toisena haasteena on polymeerimusteiden 130 celciusasteen lämpötilassa aiheuttaman materiaalien kemiallisen rasituksen hallinta. Kolmannen haasteen muodostaa se seikka, että tekniikan on sovelluttava tavalliselle paperille. Neljäntenä haasteena on kustannustehokkaan tuotantotekniikan luominen.

(68) Komission virkamiesten yritykseen tekemä käynti vahvisti edellä mainitut tiedot hankkeen edistyksellisyydestä ja sen teknisestä haasteellisuudesta. Käynti ei kuitenkaan johtanut päätelmään, jonka perusteella asianomaisia T& K-toimia voitaisiin pitää T& K-puitteissa tarkoitettuna teollisena tutkimuksena.

(69) Komissio toteaa, että COBALT-hankkeessa edetään aikaisemmin toteutetuissa hankkeissa saavutettuja tuloksia pidemmälle.

Koko hankkeen kustannusrakenteen arviointi

(70) Komissio arvioi COBALT-hankkeen kustannusrakennetta niiden Océn aikaisempien T& K-tulosten perusteella, jotka koskevat mustesuihkutekniikkaan ja kuumasulatusmusteisiin perustuvia pietsosähköisiä suuren koon väritulostimia. Tarkoituksena on määrittää koko tuotekehittelyn yhteydessä vaihe, johon tukikelpoisiksi ilmoitetut kustannukset kuuluvat.

(71) Alankomaat ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 1996 päivätyssä alkuperäisessä ilmoituksessaan, että lopputuotteen jäljellä olevat kehitystoimet alkaisivat laboratoriomalleista ja -prototyypeistä ja johtaisivat tulostimen lopullisen mallin suunnitteluun, tuotantomenetelmä ja -välineet mukaan lukien. Tämän vaiheen kustannukset olisivat noin 15,9 miljoonaa euroa.

(72) Komissio pyysi Alankomaita selvittämään, miksi noin 80 prosenttia kokonaiskustannuksista katsottiin tukikelpoisiksi T& K-kustannuksiksi. Toukokuun 28 päivänä 1997 toimittamassaan vastauksessa Alankomaat ilmoitti hankkeen uuden kokonaiskustannusten summan tuotteen markkinoille saattamista edeltävälle ajanjaksolle. Kyseiset kustannukset olivat 202 miljoonaa euroa, kun hankkeen kustannuksiksi ilmoitettiin alun perin 118 miljoonaa euroa. Näihin tukeen oikeuttamattomiin lisäkustannuksiin kuului tuotannon, markkinoinnin ja huollon investointikustannuksia. Alankomaat on myöhemmin vahvistanut luvut: COBALT-hankkeen päätökseen saattamisen jälkeen näistä kustannuksista vain 15 prosenttia olisi T& K-lisäkustannuksia. Kyseiset 15,9 miljoonan euron suuruiset kustannukset sisältyisivät 99,8 miljoonan euron suuruisiin kokonaiskustannuksiin tuotteen markkinoille saattamista edeltävällä ajanjaksolla.

(73) Komissio päättelee, että Alankomaat aikoo myöntää hankkeen kustannuksiin tukea sellaiseen vaiheeseen asti, jonka jälkeen tarvitaan enää vain erittäin vähäisiä kehityskustannuksia, jotka edeltävät sarjatuotannon valmistelua ja lopputuotteen markkinoille saattamista.

Tekniikan kehitystilanteen arviointi

(74) Tekniikan kehitystilanteen arvioinnilla on kaksi tavoitetta. Ensinnäkin sen avulla voidaan määrittää asianomaisen T& K-toiminnan tekniset haasteet arvioimalla muiden samankaltaista toimintaa harjoittavien yritysten T& K-toimia. Toiseksi analyysissa tarkastellaan tuotemarkkinoiden kilpailijoiden T& K-toimintaa. Tämän perusteella voidaan tutkia markkinoiden kehitysdynamiikkaa ja arvioida Océn toimia alan yleisen T& K-toiminnan ja tuotesuuntausten perusteella.

(75) Teknisen kehityksen osalta voidaan todeta, että kuumasulatustekniikkaan perustuvia pietsosähköisiä tulostuspäitä ja musteita on kehittämässä joukko yrityksiä, joihin näyttää kohdistuvan vastaavanlaisia teknisiä haasteita. Alankomaat on huomauttanut, että Océn kuumasulatuspolymeerimusteiden ominaisuudet poikkeavat muiden yritysten hartsipohjaisista kuumasulatusmusteista. Erityisesti musteiden 130 celciusasteen lämpötilassa aiheuttama syöpyminen näyttäisi luovan lisähaasteita. komission pyynnöstä huolimatta sille ei ole kuitenkaan toimitettu tietoja, jotka tukisivat tätä väitettä. Asiantuntijaraportin laatija ei käsittele tätä aihetta.

(76) Komissio päättelee käytettävissään olevien tietojen perusteella, että vaikka COBALT-hanke käsittääkin ominaisuuksiltaan erityislaatuisia musteita, hankkeen teknisiä haasteita on perusteltua verrata sen lähimpään vaihtoehtoon: muiden kuumasulatustulostimienja -tulostuspäiden kehittämiseen. Kuumasulatusmustesuihkutulostimia tarjottiin ensimmäisen kerran kaupallisesti 1980-luvun puolivälissä(13). Teknisesti korkeatasoisia pietsosähköiseen tekniikkaan perustuvia kuumasulatusvärimustesuihkutulostimia tarjottiin toimistotulostimien markkinoilla jo vuonna 1995(14) (ks. taulukko I). Vuosina 1996 ja 1997 markkinoille tulleet Tektronixin ja Mutohin tulostimet eivät toimitettujen tietojen mukaan edellytä erikoispäällystettyjä tulostusmateriaaleja, vaan niillä voidaan tulostaa lähes kaikille materiaaleille pergamentista aina vinyyliin ja käsiteltyyn kankaaseen. Mutoh HJ-800 tulostaa julisteen (34 × 44 tuumaa) 300 dpi:n tulostustarkkuudella noin 12 minuutissa vakiotulostustilassa). Vuodesta 1996 lähtien saatavilla oleva DisplayMaker tulostaa fotorealistisen julisteen noin 6 minuutissa. Alan tekniikka kehittyy nopeasti, ja tulostusnopeus on kasvanut tällä välin huomattavasti(15). Muita tärkeitä tutkimus- ja kehitystyötä toteuttavia yrityksiä ovat Spectra, Brother ja Dataproducts.

Taulukko

Pietsosähköiset suuren koon kuumasulatus-värimustesuihkutulostimet

>TAULUKON PAIKKA>

(77) Markkinoilla tapahtuvan kehityksen osalta voidaan todeta, että nestemäisille musteille perustuvat grafiikkasovellusten suuren koon tulostimet ovat markkinoilla yleisempiä kuin kiinteään musteeseen perustuvat tulostimet. Pietsosähköiseen mustesuihkutekniikkaan ja pietsosähköiseen lämpömustesuihkutekniikkaan perustuvilla tulostimilla on vahva asema markkinoilla ja ne kilpailevat keskenään. Kiinteiden musteiden kehittäjien tavoin myös nestemäisten musteiden kehittäjät pyrkivät keskenään samankaltaisiin tuoteominaisuuksiin(16).

(78) Tärkeimpien komponenttien eli tulostuspäiden ja/tai musteiden tuotantoon keskittyvien yritysten osalta voidaan todeta, että markkinoilla on eurooppalaisia kilpailijoita, jotka kehittävät keskenään samankaltaisia komponentteja markkinoilla myytäviksi tuotteiksi. Modular Ink Technology (Ruotsi) kehittää ja valmistaa korkealaatuisia PiezoJet-tulostuspäitä. Näitä tulostuspäitä voidaan käyttää yhdessä erityisesti kehitettyjen musteiden kanssa lukuisissa tulostussovelluksissa, graafisen alan suuren koon väritulostimet mukaan luettuina. PiezoJet-tulostuspäitä käytetään esimerkiksi PiezoPrint 5000 -tulostimessa sekä grafiikkasovelluksiin käytetyissä suuren koon VivaGrafX-värimustesuihkutulostimissa. Xaar plc. (Yhdistynyt kuningaskunta) kehittää pietsosähköisiä tulostuspäitä ja musteita, jotka mahdollistavat lähes fotorealistisen tulostamisen suurella nopeudella. Tytäryhtiönsä XaarJetin avulla Xaar tulee valmistamaan erityissovelluksiin ja pienten tulostemäärien tulostamiseen tarkoitettuja tulostuspäitä. Samoin se tulee kehittämään musteita, jotka soveltuvat lukuisille erilaisille tulostusmateriaaleille, kuten paperille, kartongille, muoville ja metallipinnoille. Xaar Technology -tytäryhtiönsä kautta yritys myöntää teknologiansa lisenssejä suurille laitevalmistajille, joiden laajaan tuotevalikoimaan kuuluvat myös suuren koon väritulostimet. Xennia Technology Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta) on tärkeä mustesuihkutulostuksen teollisiin ja kaupallisiin sovelluksiin käytettävien musteiden kehittäjä.

(79) Tekniikan ja markkinoiden kehityssuuntien analyysista käy ilmi, että Océn kehittämää suuren koon kuumasulatusmustesuihkutulostinta koskeva kuvaus vastaa sekä 1) muihin yrityksiin kohdistuvia vastaavanlaisia teknisiä haasteita että 2) useiden mustesuihkutulostimia tai värigrafiikkasovellusten komponentteja kehittävien yritysten yleisiä tuotekehitystavoitteita.

(80) Eräät Océn tulostimen ilmoitetut kehitystavoitteet eivät todellisuudessa ole teknisesti edistyksellisempiä kuin olemassa oleva tekniikka. Tämä koskee esimerkiksi sellaisten kuumasulatusmusteille soveltuvien mustesuihkumatriisien (2 × 128 suutinta) kehittämistä, joiden integrointitiheys on 4 suutinta millimetriä kohti. Eräässä toisessa kaupallisesti saatavilla olevassa ja toimistokäyttöön tarkoitetussa kiinteämustetulostimessa käytetään uusia hartsipohjaisia kiinteämustesauvoja. Tulostimessa on uusi tulostuspää, jonka 448 suutinta jakaantuvat tasan käytettyjen neljän värin kesken. XaarJet tarjoaa mahdollisuuden käyttää 70 millimetrin tulostuspäitä, joissa on joko 500 tai 1000 suutinta. Tulostimen suutintiheys on siten 7 tai 14 suutinta millimetriä kohti. Tiheys on yli kolminkertainen Océn tavoittelemaan suutintiheyteen verrattuna.

(81) Komissio toteaa yritykseen kohdistuvien teknisten haasteiden vastaavan monessa suhteessa niitä yleisiä T& K-haasteita, jotka kohdistuvat sen kilpailijoihin, jotka kaikki pyrkivät kehittämään samanlaista tekniikkaa. Asiantuntijaraportin laatija vahvistaa, että alan kehitys on erittäin nopeaa. Hänen mukaansa asianomaisen mikrojärjestelmätekniikan alan ominaispiirteenä on jatkuva innovaatiotoiminta ja nopea suorituskyvyn kasvu. Asiantuntija katsoo, että alan kaikkien markkinatoimijoiden on panostettava voimakkaasti T& K-toimintaan markkina-asemansa säilyttääkseen. Alankomaat tukee tätä näkemystä.

(82) Markkinoilla jo olevat vastaavanlaiset tuotteet, jotka eroavat toisistaan pääasiassa tulostusnopeuden ja musteiden ominaisuuksien osalta, osoittavat komission mielestä, että Océn T& K-hanke on katsottava markkinaläheiseksi tutkimushankkeeksi.

Päätelmät markkinaläheisyyttä koskevan arvioinnin osalta

(83) Edellä olevasta arvioinnista käy ilmi, että

a) Océ saavutti huomattavaa edistystä samalla alalla toteutetun aikaisemman T& K-toimintansa puitteissa,

b) Alankomaat aikoo myöntää toimintaan tukea erittäin pitkälle etenevään hankevaiheeseen asti, missä yhteydessä tukeen oikeuttaviksi kustannuksiksi katsotaan 85 prosenttia kaikista kustannuksista, jotka edeltävät sarjatuotannon valmistelua ja tuotteen markkinoille saattamista,

c) Océn T& K-toiminnan tekninen kehitystilanne vastaa muihin yrityksiin kohdistuvia teknisiä haasteita. Sen COBALT-hanke on yhtenevä alan yleisten tuotekehitystavoitteiden kanssa.

(84) Komissio huomioi nämä tekijät yhdessä ja päättelee niiden perusteella, että Océn tuotekehitystoiminta liittyy läheisesti T& K-puitteiden 2.2 kohdassa tarkoitettuun markkinoilla tapahtuvaan kaupalliseen soveltamiseen. Päätelmä ei poista epäilyjä, jotka koskevat Alankomaiden väitettä siitä, että kuumasulatusmusteita käyttävien pietsosähköisten tulostuspäiden kehittäminen on uuttaja uraauurtavaa toimintaa, minkä vuoksi kyseistä T& K-toimintaa voitaisiin pitää osittain teollisena tutkimuksena ja katsoa sen olevan kauempana markkinoista.

(85) Voidaan kuitenkin päätellä, että kohdissa 67 ja 68 esitettyjen hankkeen teknisten haasteiden perusteella Océn COBALT-hankkeen yhteydessä suorittamaa tutkimusta voidaan pitää vähintäänkin kilpailua edeltävänä kehittämistoimintana seuraavilla alueilla: 1) suuremmat suutintiheydet ja suuttimien keskinäisen ylityksen hallinta, 2) polymeerimusteiden syöpymistä aiheuttavat ominaisuudet, 3) tekniikan soveltuminen tavalliselle paperille ja 4) kustannustehokkaan tuotantotekniikan luominen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että koko hankkeen sallituksi tuki-intensiteetiksi voidaan määrittää vähintään 25 prosenttia, koska se olisi sallittu tuki-intensiteetti siinä tapauksessa, että koko COBALT-hanke koostuisi kilpailua edeltävään kehittämistoimintaan kuuluvasta T& K-toiminnasta yhteisön T& K-puitteiden liitteen I mukaisesti.

Tukikelpoisten kustannusten arviointi

(86) Menettelyn aloittamisen yhteydessä komissio pyysi Alankomaita perustelemaan paremmin, miksi 93,6 miljoonan euron suuruisia kustannuksia voitaisiin pitää T& K-puitteiden liitteessä II tarkoitettuina tukikelpoisina kustannuksina, ja erityisesti siltä osin kuin nämä kustannukset koskevat patenttien ja lisenssien hankintaa. Rakennuksista aiheutuvien kustannusten osalta komissio esitti epäilyksensä, että osa uusista tiloista oli tarkoitettu pietsosähköisiin tulostuspäihin perustuvien matriisien sarjatuotantoon.

(87) Alankomaat vastasi ensi kädessä viittaamalla alkuperäiseen ilmoitukseen ja sen jälkeen toimitettuihin kirjeisiin ja antoi yksityiskohtaisempia tietoja ainoastaan patenttien ja lisenssien kustannuksista. Rakennusten sekä patenttien ja lisenssien kustannuksia lukuun ottamatta suurin osa tukikelpoisista kustannuksista esitettiin tutkimushenkilöstön henkilötyövuosina, missä käytettiin vastaavanlaista menetelmää kuin yhteisön ESPRIT-hankkeiden yhteydessä. Sovelletun menetelmän mukaiset kustannusluokat olivat palkat, muut henkilöstömenot, laitteet, materiaalit ja tarvikkeet sekä muut kustannukset, joista kunkin luokan osalta ilmoitettiin välittömät ja tukikustannukset. Nämä kustannusluokat sisältyvät T& K-puitteiden liitteeseen II. Tämän vuoksi komissio katsoo, että nämä kustannustekijät ovat muodollisesti T& K-puitteiden liitteessä II tarkoitettuja tukikelpoisia kustannuksia.

(88) Rakennusten osalta Alankomaat selvitti, että uuteen laboratorioon ei ollut suunniteltu tulostimien tuotantoa teollisessa mitassa, eikä tällainen tuotanto olisi myöskään ollut mahdollista. Yritykseen 25 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn käynnin aikana komissio pystyi riittävästi todentamaan rakennusten todellisen käytön. Tämän vuoksi komissio pitää Alankomaiden tekemän muutoksen mukaisia 0,6 miljoonan euron suuruisia tukikelpoisia kustannuksia perusteltuina.

(89) T& K-puitteiden liitteessä II määrätään patenttien ja lisenssien hankinnan osalta, että tällaiset kustannukset voivat aiheutua yksinomaan tutkimustoiminnasta. Alankomaat on ilmoittanut, että patentteja ei käytetä T& K-hankkeeseen sellaisenaan, vaan niiden hakemisen tarkoituksena on pikemminkin varmistaa, että hyödyntämättä jääneet teollisoikeudet eivät myöhemmin estäisi kaupallista tuotantoa. Koska kustannukset aiheutuvat tuotannon varmistamisesta eivätkä tutkimuksesta, komissio ei pidä näitä kustannuksia T& K-puitteiden nojalla perusteltuina. Patenttien ja lisenssien 22,7 miljoonan euron suuruisia hankintakustannuksia ei tämän vuoksi katsota EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla valtiontukeen oikeuttaviksi kustannuksiksi.

(90) Alankomaat toimitti komission pyynnöstä kustannusten laskentaa koskevia lisätietoja 27 päivänä lokakuuta 1999, 12 päivänä marraskuuta 1999 ja 20 päivänä joulukuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Näihin lisätietoihin kuului erityisesti tilintarkastajan lausunto. Vuosien 1997 ja 1998 todellisia menoja koskevan tilintarkastajan selvityksen perusteella lausunnossa todetaan, että tukikelpoisiksi ilmoitetut kustannukset olivat yksinomaan COBALT-hankkeesta aiheutuneita kustannuksia. Riippumaton tilintarkastaja totesi lisäksi, että hankkeen kustannukset oli laskettu oikein ja että niiden jakaantuminen vastasi täysin ESPRIT-menetelmää, sellaisena kuin se on esitetty ilmoituksessa.

(91) Alankomaiden viranomaiset toimittivat myös tietoja hankkeen kustannuksia koskevista uusista arvioista, koska niiden mukaiset kustannukset ovat huomattavasti alun perin ilmoitettuja suuremmat. Uusien arvioiden mukaan kustannukset tulevat olemaan 209,625 miljoonaa Alankomaiden guldenia (95,1 miljoonaa euroa), johon eivät sisälly patenttien ja lisenssien hankintakustannukset.

(92) Komissio toteaa, että 95,1 miljoonan euron kustannukset ovat T& K-puitteiden nojalla tukikelpoisia kustannuksia.

Tuen kannustavan vaikutuksen ia välttämättömyyden arviointi

(93) T& K-puitteiden 6.1 kohdassa määrätään, että tutkimus- ja kehitystyölle myönnettävän valtiontuen tulisi kannustaa yrityksiä harjoittamaan tutkimus- ja kehitystyötä tukevaa toimintaa niiden tavanomaisen jokapäiväisen toiminnan lisäksi. Jos tämä kannustusvaikutus ei ole ilmeinen, komissio voi suhtautua näihin tukiin vähemmän suotuisasti kuin tavallisesti.

(94) T& K-puitteiden 6.2 kohdan mukaan sen tarkistamiseksi, että yritykset toteuttavat suunnitellun tuen kannustamana enemmän tutkimuksia kuin mitä ne olisivat tehneet ilman tukea, komission tulee ottaa erityisesti huomioon määrälliset tekijät, hankkeen kaupallinen epäonnistuminen, rajatylittävään yhteistoimintaan liittyvät lisäkustannukset ja muut asiaankuuluvat tekijät. Määrällisiä tekijöitä ovat esimerkiksi tutkimus- ja kehitystoimintaan sidottujen menojen kehitys, T& K-toimintaan osallistuvien henkilöiden määrä ja T& K-toiminnan ja liikevaihdon välinen suhde. Tukihanke voidaan myös hyväksyä, jos se edistää sellaisen tutkimuksen toteutumista, joka ilman tukea olisi ollut vähemmän kunnianhimoinen tai jota ei olisi voitu toteuttaa samoin määräajoin. T& K-puitteiden 6.5 kohdan mukaan komissio kiinnittää erityistä huomiota edellä mainittuihin edellytyksiin suurten yritysten yksittäisten, markkinaläheisten tutkimushankkeiden kohdalla. Jäsenvaltion on T& K-puitteiden 6.3 kohdan mukaan osoitettava tuen kannustava vaikutus.

(95) Alankomaat on ilmoittanut, että tuki kasvattaisi Océn T& K-toimintaan liittyviä menoja ja kyseiseen toimintaan osallistuvan henkilöstön määrää. Se myös nopeuttaisi T& K-toimia ja lisäisi niiden kunnianhimoisuutta. Alankomaat on lisäksi esittänyt, että hanke on teknisen ja kaupallisen epäonnistumisen suhteen erittäin riskialtis. Hankkeen osalta painotetaan sen luonnetta muiden yritysten kanssa toteutettavan yhteistyön edistäjänä.

(96) Komissio toteaa, että T& K-menojen ja T& K-henkilöstön absoluuttinen määrä on kasvanut voimakkaasti viime vuosina. T& K-menot ovat kaksinkertaistuneet ja T& K-toimintaa lisättiin noin sadalla tutkimushenkilöstön henkilötyövuodella, mikä vastaa noin 10 prosentin kasvua. T& K-menot suhteessa yrityksen kokonaisliikevaihtoon ovat kuitenkin pienentyneet 6,3 prosentista 5,6 prosenttiin. Alankomaiden viranomaisten mukaan tämä lasku johtuu siitä, että yritys on äskettäin hankkinut muita yrityksiä omistukseensa. Yrityskaupat nostivat liikevaihtoa kasvattamatta kuitenkaan T& K-menoja samassa suhteessa(17). Alankomaat huomautti lisäksi, että koko hanke on kaksi vuotta alkuperäisestä aikataulustaan jäljessä, osittain tukea koskevan epävarmuuden vuoksi. Myös työntekijöiden ja T& K-menojen määrä on huomattavasti alun perin ennakoitua pienempi.

(97) Vaikka määrällisiä tekijöitä koskevat tiedot eivät näytäkään riittävän yksiselitteisesti osoittavan tuen kannustavaa vaikutusta, komission on otettava huomioon, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa nämä tiedot, jotka perustuvat aikaisemmin toteutuneeseen eivätkä tulevaisuudessa odotettuun T& K-toimintaan, eivät voi olla riittäviä vielä maksamattoman tuen kannustavan vaikutuksen arvioimiseksi. Tämän vuoksi komission on tutkittava muita asian kannalta merkityksellisiä tekijöitä, kuten T& K-puitteiden 6.2 kohdassa mainittua kaupallista epäonnistumista.

(98) Jos T& K-hankkeeseen liittyy suuri teknisen epäonnistumisen riski, komissio pitää todennäköisenä, että yritykset ryhtyvät asianomaiseen T& K-toimintaan ainoastaan siinä tapauksessa, että siihen on olemassa taloudellinen kannustin. Alankomaat on ilmoittanut, että COBALT-hankkeen toteuttamista koskevan päätöksen tekoajankohtana hankkeeseen liittyi yrityksen kannalta erittäin suuria riskejä. Hankkeen toteuttamisen tämänhetkinen viivästyminen johtuu sen mukaan osittain eräiden erityiskomponenttien epäonnistuneesta kehittämisestä alun perin suunnitellulla tavalla. Koska joukko tärkeitä osahankkeita näyttää epäonnistuneen, komissio toteaa jälkikäteen, että hankkeeseen todellakin liittyi suuria teknisiä riskejä.

(99) Alankomaat esittää lisäksi, että hankkeeseen liittyy edelleen suuria kaupallisia riskejä, jotka johtuvat Océn toimintamarkkinoiden erityisluonteesta. Suurinopeuksisten väritulostimien markkinoita hallitsevat muutamat suuret Euroopan ulkopuoliset yritykset. Lisäksi markkinoille pääsyn esteet ovat huomattavat, mikä johtuu T& K-toiminnan suurista alkukustannuksista, jotka ovat tarpeen ennen uuden kilpailukykyisen tuotteen kehittämistä. Tässä ympäristössä Océn kaltaiseen kilpailijoihinsa nähden pieneen yritykseen kohdistuisi erityisen suuri riski, että tutkimushanke voisi lopulta epäonnistua kilpailijoiden vahvan aseman vaikutuksesta. Suuremmat yritykset voisivat käyttää vahvaa asemaansa markkinoilla ja estää sen avulla, että suhteellisen pienet markkinatoimijat onnistuisivat kehittämään omia tekniikoitaan ja tuomaan ne markkinoille. Ilman tukea tämä riski voisi estää sen, että Océ investoisi huomattavia summia riskialttiiseen ja pitkäkestoiseen tutkimushankkeeseen. Tämän vuoksi tuki voi kannustaa yritystä panostamaan tutkimustoimintaansa tavanomaista enemmän. Komissio voi omien havaintojensa perusteella yhtyä Alankomaiden esittämään markkinatilanteen kuvaukseen. Koska tiedossa ei lisäksi ole muita vastaavanlaista polymeeripohjaista tekniikkaa kehittäviä lyrityksiä, komissio katsoo, että Océn toiminta etenee kyseisellä alalla tavanomaisena 3idettävää toimintaa pidemmälle.

(100) Ottaen huomioon Alankomaiden määrällisten tekijöiden osalta esittämät perustelut ja erityisesti sen muita asian kannalta merkityksellisiä tekijöitä koskevan arvioinnin, komissio katsoo, että tuki oli välttämätöntä Océn kannustamiseksi toteuttamaan COBALT-hanke ilmoitetussa muodossaan, minkä vuoksi yrityksen T& K-toiminta eteni sen tavanomaista jokapäiväistä tutkimustoimintaa pidemmälle. Tuen kannustava vaikutus on siten voitu osoittaa T& K-puitteiden 6.2 kohdan mukaisesti.

V PÄÄTELMÄT

(101) Océn COBALT-hankkeelle myönnettäväksi suunniteltu tuki on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, joka vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan kyseisessä määräyksessä tarkoitetulla tavalla. Tukeen voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta edellyttäen, että T& K-puitteiden mukaiset ehdot täyttyvät ja että tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kannalta ristiriitaisella tavalla. Komissio on T& K-puitteiden mukaisesti määritellyt kolme ensisijaista arviointiperustetta: 1) toteutettavan tutkimuksen laji, 2) tukikelpoiset kustannukset ja 3) tuen kannustava vaikutus. Niiden osalta todetaan seuraavaa:

(102) Alankomaiden toimittamaa hankkeen teknistä kuvausta koskevan arvioinnin, yritykseen tehdyn käynnin, Océn aikaisempaa T& K-toimintaa koskevan analyysin, hankkeen yleisen kustannusrakenteen sekä alan yleisten tuotekehityssuuntausten perusteella komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että eräitä toteutetun T& K-toiminnan osia voidaan pitää teollisena tutkimuksena. Käytettävissään olevien tietojen perusteella komissio katsoo, että COBALT-hankkeen yhteydessä toteutettua tutkimustoimintaa voidaan pitää vähintään T& K-puitteiden liitteen I mukaisena kilpailua edeltävänä kehittämistoimintana. Ehdotettu tuki-intensiteetti eli 24 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista voidaan tämän vuoksi hyväksyä, sillä se alittaa kilpailua edeltävälle kehittämistoiminnalle määrätyn enimmäistuki-intensiteetin.

(103) Tukikelpoisten kustannusten osalta komissio pitää alkuperäiseen ilmoitukseen nähden muutettuja ja riippumattoman tilintarkastajan myöhemmin vahvistamia kustannuksia T& K-puitteiden mukaisesti tukikelpoisina kustannuksina lukuun ottamatta patenttien ja lisenssien hankintakustannuksia. Tukikelpoiset kustannukset ovat siten 95,1 miljoonaa euroa.

(104) Tuen kannustavan vaikutuksen osalta komissio katsoo, että kyseinen vaikutus on osoitettu T& K-puitteiden 6.2 kohdan mukaisesti.

(105) Komission on valvottava, että tukea käytetään oikein. Tämän vuoksi Alankomaiden on tarkasti valvottava hankkeen vuosittaista edistymistä ja varmistettava, että kaikki tukikelpoiset kustannukset todella vastaavat hankkeesta aiheutuneita menoja. Lisäksi Alankomaiden on toimitettava komissiolle sitovat todisteet kyseisistä seikoista viitenä perättäisenä vuotena laadittavissa vuosiraporteissa, joihin sisällytetään yksityiskohtaiset selvitykset suoritetuista maksuista ja joista käyvät erityisesti ilmi hankkeesta todella aiheutuneisiin menoihin ja COBALT-hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin myönnetyn tuen täsmällinen käyttötarkoitus.

(106) Ottaen huomioon T& K-toiminnan vaikutukset yhteisön talouskasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen komissio katsoo, että ilmoitettu 22,7 miljoonan euron suuruinen tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Alankomaat aikoo myöntää Océ NV -nimiselle yritykselle värimustesuihkutulostimien kehittämiseen ja jonka määrä on 50 miljoonaa Alankomaiden guldenia (22,7 miljoonaa euroa), soveltuu yhteismarkkinoille edellyttäen, että 2 artiklassa säädetyt ehdot täytetään.

2 artikla

Alankomaiden on tarkasti valvottava hankkeen vuosittaista edistymistä ja varmistettava, että kaikki tukikelpoiset kustannukset todella vastaavat COBALT-hankkeesta aiheutuneita menoja. Alankomaiden on toimitettava komissiolle vähintään viisi perättäistä vuosiraporttia. Kyseisissä raporteissa on esitettävä sitovat ja yksityiskohtaiset todisteet hankkeesta todella aiheutuneisiin menoihin ja COBALT-hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin myönnetyn tuen täsmällisestä käyttötarkoituksesta, ja niihin on sisällytettävä yksityiskohtaiset tilinpäätökset.

3 artikla

Alankomaiden on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2000.

Komission puolesta

Mario Monti

Komission jäsen

(1) EYVL C 270, 29.8.1998, s. 2.

(2) Ks. alaviite 1.

(3) Ks. Océn vuoden 1998 vuosikertomuksessa "Kokonaistulot".

(4) Luottamuksellinen tieto.

(5) Luottamuksellinen tieto.

(6) Luottamuksellinen tieto.

(7) EYVL C 45, 17.2.1996, s. 6.

(8) Océn vuoden 1997 vuosikertomuksessa yrityksen markkinaosuudeksi koko maailmassa ilmoitettiin yli 35 prosenttia ja Euroopassa 25 prosenttia.

(9) Programmatische Bedrijfsgerichte Technologiestimulering -hanke (liiketoimintaan suuntautunut teknologian edistäminen).

(10) Aikaisempi T& K-toiminta on esitetty yksityiskohtaisesti tämän päätöksen arviointiosassa.

(11) Ks. alaviite 6.

(12) Koska EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa mainitaan myös uhka kilpailun vääristymisestä, on myös mahdolliset kilpailijat otettava huomioon. Tämän vuoksi analyysin on sisällytettävä myös keskinäinen korvattavuus tarjontapuolella eli muiden yritysten kyky siirtyä valmistamaan asianomaista tuotetta. Koska tarkasteltavassa tapauksessa on todellisia kilpailijoita, tässä päätöksessä ei ole tarpeen tutkia yksityiskohtaisesti tarjontapuolen keskinäistä korvattavuutta.

(13) Howtekin Thermo-Jet ja Pixelmaster.

(14) Color encroaches on the desktop, Byte, kesäkuu 1995.

(15) Tektronix esitteli vuonna 1998 kuumasulatusmustesuihkutulostimien laboratoriomalleja, joiden tulostusnopeus oli korkeimmillaan 100 (pienen koon) värisivua minuutissa (lehdistötiedote, 13.10.1998). Uusimmissa kaupallisesti saatavilla olevissa Alpha Mericsin kiinteämusteisissa pienen koon tulostimissa käytetään hartsipohjaisia kiinteämustesauvoja. Niillä voidaan tulostaa 10 fotorealistista värisivua minuutissa enimmillään 1200 dpi:n tulostustarkkuudella.

(16) Rolandin vuonna 1996 markkinoille tuoma CAMMJET on yksi ensimmäisistä pietsosähköisistä mustesuihkutulostimista, jolla pystyttiin tulostamaan fotorealistisia värisivuja 360 dpi:n tulostustarkkuudella. Pietsosähköisen tulostuspäätekniikan nopea kehitys käy ilmi siitä, että vuonna 1998 kyseinen yritys toi markkinoille suuren koon Hi-Fi Jet -tulostimen, jolla voitiin tulostaa fotorealistisia värisivuja 1440 dpi:n tarkkuudella. Useilla muilla tuotteilla voidaan tulostaa 54 tuuman levyisiä tulosteita 720 dpi:n tarkkuudella. Tulostusnopeuden osalta voidaan todeta, että useat nykyisen sukupolven tulostimet pystyvät tulostamaan julisteen (34 × 44 tuumaa) 300-360 dpi:n tarkkuudella noin 4 minuutissa. Tällaisia tulostimia ovat Xerox ColorgrafX Xpress 54, CalComp CrystalJet 7000 Series, Raster Graphics Piezo Print 5000 ja ColorPix Pro 54. Lämpömustesuihkutekniikkaan perustuvat tuotteet tulivat kaupallisesti saataville 1990-luvun alussa. Vuonna 1993 Encad ja Hewlett-Packard toivat markkinoille ensimmäiset suuren koon tulostimet. Uusimmat tuotteet, kuten Encad PRO 600e ja HP DesignJet 3500CP, pystyvät tulostamaan julisteen (34 × 44 tuumaa) 600 dpi:n tarkkuudella noin 7 minuutissa (säästötulostustilassa).

Lämpömustesuihkutekniikan jatkuvan kehityksen tuloksena markkinoilla on nykyisin tuotteita, joiden tulostusleveys on 72 tuumaa ja ilmoitettu tulostustarkkuus 1200 dpi (esim. Colorspanin DisplayMaker Series).

(17) Asiantuntijaraportin laatijan mukaan T& K-menoihin käytetään mikrojärjestelmätekniikan alalla tavanomaisesti noin 6 prosenttia liikevaihdosta.