FI Euroopan unionin virallinen lehti L 265/1

UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TYÖJÄRJESTYS

Sisällys

ALKUMÄÄRÄYKSET

1 artikla Määritelmät

2 artikla Työjärjestyksen tarkoitus

I OSASTO UNIONIN TUOMIOISTUIMEN ORGANISAATIO

1 LUKU TUOMARIT JA JULKISASIAMIEHET

3 artikla Tuomareiden ja julkisasiamiesten toimikauden alkaminen

4 artikla Valan vannominen

5 artikla Juhlallinen vakuutus

6 artikla Tuomarin tai julkisasiamiehen vapauttaminen tehtävästään

7 artikla Virkaikäjärjestys

2 LUKU UNIONIN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI, JAOSTOJEN PERUSTAMINEN JA ENSIMMÄISEN JULKISASIAMIEHEN NIMEÄMINEN

8 artikla Unionin tuomioistuimen presidentin ja varapresidentin valitseminen

9 artikla Unionin tuomioistuimen presidentin tehtävät

10 artikla Unionin tuomioistuimen varapresidentin tehtävät

11 artikla Jaostojen perustaminen

12 artikla Jaostojen puheenjohtajien valitseminen

13 artikla Unionin tuomioistuimen presidentin ja varapresidentin este

14 artikla Ensimmäisen julkisasiamiehen nimeäminen

3 LUKU ASIOIDEN JAKAMINEN ESITTELEVILLE TUOMAREILLE JA JULKISASIAMIEHILLE

15 artikla Esittelevän tuomarin nimeäminen

16 artikla Julkisasiamiehen nimeäminen

4 LUKU AVUSTAVAT ESITTELIJÄT

17 artikla Avustavat esittelijät

5 LUKU KIRJAAMO

18 artikla Kirjaajan nimittäminen

19 artikla Apulaiskirjaaja

20 artikla Kirjaajan tehtävät

21 artikla Rekisterin pitäminen

22 artikla Tietojen saaminen rekisteristä, tuomioista ja määräyksistä

6 LUKU UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TOIMINTA

23 artikla Unionin tuomioistuimen istuntojen paikka

24 artikla Unionin tuomioistuimen työkalenteri

25 artikla Yleiskokous

26 artikla Pöytäkirjan laatiminen

7 LUKU RATKAISUKOKOONPANOT

1 jakso Ratkaisukokoonpanojen muodostaminen

27 artikla Suuren jaoston kokoonpano

28 artikla Viiden ja kolmen tuomarin jaostojen kokoonpano

29 artikla Jaoston kokoonpano toisiinsa liittyvissä asioissa tai siirretyssä asiassa

30 artikla Jaoston puheenjohtajan este

31 artikla Ratkaisukokoonpanoon kuuluvan jäsenen este

2 jakso Päätösneuvottelut

32 artikla Päätösneuvotteluja koskevat menettelysäännöt

33 artikla Päätösneuvotteluun osallistuvien tuomareiden lukumäärä

34 artikla Suuren jaoston päätösvaltainen jäsenmäärä

35 artikla Viiden tuomarin jaoston ja kolmen tuomarin jaoston päätösvaltainen jäsenmäärä

8 LUKU KIELIÄ KOSKEVAT JÄRJESTELYT

36 artikla Oikeudenkäyntikielet

37 artikla Oikeudenkäyntikielen määräytyminen

38 artikla Oikeudenkäyntikielen käyttäminen

39 artikla Kirjaajan tehtävät kieliä koskevissa järjestelyissä

40 artikla Kieliä koskevat järjestelyt unionin tuomioistuimen julkaisuissa

41 artikla Todistusvoimaiset asiakirjat

42 artikla Unionin tuomioistuimen kielipalvelu

II OSASTO OIKEUDENKÄYNTIMENETTELYÄ KOSKEVAT YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 LUKU ASIAMIESTEN, AVUSTAJIEN JA ASIANAJAJIEN OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

43 artikla Erioikeudet, koskemattomuus ja vapaudet

44 artikla Asianosaisten oikeudenkäyntiedustajan asema

45 artikla Koskemattomuuden poistaminen

46 artikla Esiintymiskielto

47 artikla Yliopiston opettajat ja pääasian oikeudenkäynnin asianosaiset

2 LUKU TIEDOKSIANNOT

48 artikla Tiedoksiantotavat

3 LUKU MÄÄRÄAJAT

49 artikla Määräaikojen laskeminen

50 artikla Kanne toimielimen säädöksestä, päätöksestä tai muusta toimesta

51 artikla Määräaikojen pidentäminen pitkien etäisyyksien vuoksi

52 artikla Määräaikojen asettaminen ja pidentäminen

4 LUKU ASIAN KÄSITTELYTAVAT

53 artikla Asian käsittelytavat

54 artikla Asioiden yhdistäminen

55 artikla Asian käsittelyn lykkääminen

56 artikla Asian ratkaisemisen lykkääminen

5 LUKU ASIAN KÄSITTELYN KIRJALLINEN VAIHE

57 artikla Oikeudenkäyntiasiakirjojen jättäminen

58 artikla Oikeudenkäyntiasiakirjojen pituus

6 LUKU ALUSTAVA KERTOMUS JA ASIOIDEN JAKAMINEN RATKAISUKOKOONPANOILLE

59 artikla Alustava kertomus

60 artikla Asioiden jakaminen ratkaisukokoonpanoille

7 LUKU PROSESSINJOHTOTOIMET JA ASIAN SELVITTÄMISTOIMET

1 jakso Prosessinjohtotoimet

61 artikla Unionin tuomioistuimen päättämät prosessinjohtotoimet

62 artikla Esittelevän tuomarin tai julkisasiamiehen päättämät prosessinjohtotoimet

2 jakso Asian selvittämistoimet

63 artikla Asian selvittämistoimista päättäminen

64 artikla Asian selvittämistoimien valitseminen

65 artikla Asian selvittämistoimiin osallistuminen

66 artikla Todistajien kuuleminen

67 artikla Menettely todistajia kuultaessa

68 artikla Todistajan vala

69 artikla Maksuseuraamukset

70 artikla Asiantuntijalausunto

71 artikla Asiantuntijan vala

72 artikla Todistajan tai asiantuntijan kuulemisen vastustaminen

73 artikla Todistajien ja asiantuntijoiden kulut

74 artikla Pöytäkirja asian selvittämistoimia varten pidetystä istunnosta

75 artikla Asian käsittelyn suullisen vaiheen aloittaminen selvittämistoimien jälkeen

8 LUKU ASIAN KÄSITTELYN SUULLINEN VAIHE

76 artikla Istunto asianosaisten kuulemiseksi

77 artikla Yhteinen istunto asianosaisten kuulemiseksi

78 artikla Käsittelyn johtaminen

79 artikla Suljettu käsittely

80 artikla Kysymykset

81 artikla Asianosaisten kuulemiseksi pidetyn istunnon päättäminen

82 artikla Julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksen esittäminen

83 artikla Suullisen vaiheen aloittaminen tai uudelleen aloittaminen

84 artikla Istunnon pöytäkirja

85 artikla Istunnon äänite

9 LUKU TUOMIOT JA MÄÄRÄYKSET

86 artikla Tuomion julistamispäivä

87 artikla Tuomion sisältö

88 artikla Tuomion julistaminen ja tiedoksianto

89 artikla Määräyksen sisältö

90 artikla Määräyksen allekirjoittaminen ja tiedoksianto

91 artikla Tuomioiden ja määräysten sitovuus

92 artikla Julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä

III OSASTO ENNAKKORATKAISUPYYNNÖT

1 LUKU YLEISET MÄÄRÄYKSET

93 artikla Soveltamisala

94 artikla Ennakkoratkaisupyynnön sisältö

95 artikla Tunnistetietojen poistaminen

96 artikla Osallistuminen ennakkoratkaisumenettelyyn

97 artikla Pääasian oikeudenkäynnin asianosaiset

98 artikla Ennakkoratkaisupyynnön kääntäminen ja tiedoksianto

99 artikla Vastaaminen perustellulla määräyksellä

100 artikla Asian vireilläolo unionin tuomioistuimessa

101 artikla Selvennysten pyytäminen

102 artikla Oikeudenkäyntikulut ennakkoratkaisumenettelyssä

103 artikla Tuomioiden ja määräysten korjaaminen

104 artikla Ennakkoratkaisujen tulkinta

2 LUKU NOPEUTETTU ENNAKKORATKAISUMENETTELY

105 artikla Nopeutettu menettely

106 artikla Ennakkoratkaisumenettelyn asiakirjojen toimittaminen

3 LUKU KIIREELLINEN ENNAKKORATKAISUMENETTELY

107 artikla Kiireellisen ennakkoratkaisumenettelyn soveltamisala

108 artikla Kiireellisyyden ratkaiseminen

109 artikla Kiireellisen menettelyn kirjallinen vaihe

110 artikla Tiedoksiannot ja ilmoitukset asian käsittelyn kirjallisen vaiheen päätyttyä

111 artikla Asian käsittely ilman kirjallista vaihetta

112 artikla Pääasian ratkaiseminen

113 artikla Ratkaisukokoonpano

114 artikla Ennakkoratkaisumenettelyn asiakirjojen toimittaminen

4 LUKU OIKEUSAPU

115 artikla Oikeusavun hakeminen

116 artikla Oikeusapupäätös

117 artikla Oikeusapuna maksettavat rahamäärät

118 artikla Oikeusavun lakkaaminen

IV OSASTO KANTEET

1 LUKU ASIANOSAISTEN EDUSTAMINEN

119 artikla Velvollisuus käyttää oikeudenkäyntiedustajaa

2 LUKU ASIAN KÄSITTELYN KIRJALLINEN VAIHE

120 artikla Kannekirjelmän sisältö

121 artikla Tiedoksiantoja varten mainittavat seikat

122 artikla Kannekirjelmän liitteet

123 artikla Kanteen tiedoksi antaminen

124 artikla Vastinekirjelmän sisältö

125 artikla Asiakirjojen toimittaminen

126 artikla Kantajan vastaus ja vastaajan vastaus

3 LUKU KANNEPERUSTEET JA TODISTEET

127 artikla Uudet kanneperusteet

128 artikla Todisteet ja pyynnöt näytön hankkimiseksi

4 LUKU VÄLIINTULO

129 artikla Väliintulon tarkoitus ja vaikutukset

130 artikla Väliintulohakemus

131 artikla Väliintulohakemuksen ratkaiseminen

132 artikla Kirjelmien toimittaminen

5 LUKU NOPEUTETTU MENETTELY

133 artikla Nopeutetusta menettelystä päättäminen

134 artikla Asian käsittelyn kirjallinen vaihe

135 artikla Asian käsittelyn suullinen vaihe

136 artikla Pääasian ratkaiseminen

6 LUKU OIKEUDENKÄYNTIKULUT

137 artikla Ratkaisu oikeudenkäyntikuluista

138 artikla Pääsäännöt kuluvastuun kohdentumisesta

139 artikla Tarpeettomasti tai haitantekona aiheutetut kulut

140 artikla Väliintulijoiden oikeudenkäyntikulut

141 artikla Oikeudenkäyntikulut kanteen peruuttamisen yhteydessä

142 artikla Oikeudenkäyntikulut lausunnon antamisen rauetessa

143 artikla Oikeudenkäyntimaksut

144 artikla Korvattavat kulut

145 artikla Oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeva riita

146 artikla Maksujen suorittaminen

7 LUKU SOVINTO, KANTEEN PERUUTTAMINEN, LAUSUNNON ANTAMISEN RAUKEAMINEN JA OIKEUDENKÄYNTIVÄITTEET

147 artikla Sovinto

148 artikla Kanteen peruuttaminen

149 artikla Lausunnon antamisen raukeaminen

150 artikla Ehdottoman prosessinedellytyksen puuttuminen

151 artikla Oikeudenkäyntiväitteet

8 LUKU YKSIPUOLINEN TUOMIO

152 artikla Yksipuolinen tuomio

9 LUKU ANNETTUUN TUOMIOON TAI MÄÄRÄYKSEEN KOHDISTUVAT PYYNNÖT JA HAKEMUKSET

153 artikla Toimivaltainen ratkaisukokoonpano

154 artikla Virheen korjaaminen

155 artikla Ratkaisun täydentäminen

156 artikla Takaisinsaanti

157 artikla Kolmannen osapuolen kantelu

158 artikla Ratkaisujen tulkinta

159 artikla Tuomion tai määräyksen purkaminen

10 LUKU TÄYTÄNTÖÖNPANON LYKKÄÄMINEN JA MUUT VÄLITOIMET

160 artikla Täytäntöönpanon lykkäämistä tai välitoimia koskeva hakemus

161 artikla Hakemuksen ratkaiseminen

162 artikla Täytäntöönpanon lykkäämistä tai välitoimia koskeva määräys

163 artikla Olosuhteiden muuttuminen

164 artikla Uusi hakemus

165 artikla SEUT 280, SEUT 299 tai SEA 164 artiklan mukaisesti tehty hakemus

166 artikla SEA 81 artiklan mukaisesti tehty pyyntö

V OSASTO MUUTOKSENHAKU UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN RATKAISUIHIN

1 LUKU VALITUKSEN MUOTO, SISÄLTÖ JA VAATIMUKSET

167 artikla Valituksen tekeminen

168 artikla Valituskirjelmän sisältö

169 artikla Valituksessa esitettävät vaatimukset, oikeudelliset perusteet ja perustelut

170 artikla Valituksen hyväksymisen seurauksia koskevat vaatimukset

2 LUKU VASTINE, VALITTAJAN VASTAUS JA VASTINEEN ANTAJAN VASTAUS

171 artikla Valituksen tiedoksi antaminen

172 artikla Oikeus vastineen jättämiseen

173 artikla Vastinekirjelmän sisältö

174 artikla Vastineessa esitettävät vaatimukset

175 artikla Valittajan vastaus ja vastineen antajan vastaus

3 LUKU LIITÄNNÄISVALITUKSEN MUOTO, SISÄLTÖ JA VAATIMUKSET

176 artikla Liitännäisvalitus

177 artikla Liitännäisvalituskirjelmän sisältö

178 artikla Liitännäisvalituksessa esitettävät vaatimukset, oikeudelliset perusteet ja perustelut

4 LUKU KIRJELMÄT LIITÄNNÄISVALITUKSEN JOHDOSTA

179 artikla Vastine liitännäisvalitukseen

180 artikla Liitännäisvalituksen tekijän vastaus ja vastineen antajan vastaus

5 LUKU VALITUKSEN RATKAISEMINEN MÄÄRÄYKSELLÄ

181 artikla Valitus, jonka tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat tai joka on selvästi perusteeton

182 artikla Valitus, joka on selvästi hyväksyttävä

6 LUKU PÄÄVALITUKSEN REKISTERISTÄ POISTAMISEN VAIKUTUS LIITÄNNÄISVALITUKSEEN

183 artikla Päävalituksen peruuttamisen tai tutkittavaksi ottamisen edellytysten selvän puuttumisen vaikutus liitännäisvalitukseen

7 LUKU OIKEUDENKÄYNTIKULUT JA OIKEUSAPU MUUTOKSENHAKUMENETTELYSSÄ

184 artikla Oikeudenkäyntikulut muutoksenhakumenettelyssä

185 artikla Oikeusapu

186 artikla Oikeusavun hakeminen etukäteen

187 artikla Oikeusapupäätös

188 artikla Oikeusapuna maksettavat rahamäärät

189 artikla Oikeusavun lakkaaminen

8 LUKU MUUTOKSENHAKUMENETTELYYN SOVELLETTAVAT MUUT MÄÄRÄYKSET

190 artikla Muutoksenhakumenettelyyn sovellettavat muut määräykset

VI OSASTO UNIONIN YLEISEN TUOMIOISTUIMEN RATKAISUJEN UUDELLEENKÄSITTELY

191 artikla Uudelleenkäsittelyjaosto

192 artikla Uudelleenkäsittelymenettelyn soveltamisalaan kuuluvasta ratkaisusta ilmoittaminen

193 artikla Muutoksenhaun johdosta annetun ratkaisun uudelleenkäsittely

194 artikla Ennakkoratkaisun uudelleenkäsittely

195 artikla Pääasian ratkaiseminen uudelleenkäsittelyä koskevan päätöksen jälkeen

VII OSASTO LAUSUNNOT

196 artikla Asian käsittelyn kirjallinen vaihe

197 artikla Esittelevän tuomarin ja julkisasiamiehen nimeäminen

198 artikla Istunto asianosaisten kuulemiseksi

199 artikla Lausunnon antamisen määräaika

200 artikla Lausunnon julistaminen

VIII OSASTO ERITYISET OIKEUDENKÄYNTIMENETTELYT

201 artikla Muutoksenhaku välityslautakunnan päätökseen

202 artikla SEA 103 artiklassa tarkoitettu menettely

203 artikla SEA 104 ja SEA 105 artiklassa tarkoitetut menettelyt

204 artikla ETA-sopimuksen 111 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu menettely

205 artikla SEU 35 artiklassa, sellaisena kuin se oli ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, tarkoitettujen riitojen ratkaiseminen

206 artikla SEUT 269 artiklassa tarkoitettu pyyntö

LOPPUMÄÄRÄYKSET

207 artikla Täydentävät säännöt

208 artikla Täytäntöönpanomääräykset

209 artikla Kumoaminen

210 artikla Työjärjestyksen julkaiseminen ja voimaantulo

UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TYÖJÄRJESTYS

UNIONIN TUOMIOISTUIN, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 19 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 253 artiklan kuudennen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan ja erityisesti sen 63 artiklan ja 64 artiklan toisen kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Vaikka unionin tuomioistuimen työjärjestystä on muutettu vuosien aikana useita kertoja, työjärjestyksen rakenteeseen ei kuitenkaan ole tehty perusteellisia muutoksia sen jälkeen, kun työjärjestys alun perin annettiin 4 päivänä maaliskuuta 1953. Nykyisin voimassa oleva 19 päivänä kesäkuuta 1991 tehty työjärjestys kuvastaa edelleen kanteiden alun perin ensisijaista merkitystä, vaikka todellisuudessa suurin osa kanteista kuuluu nykyisin unionin yleisen tuomioistuimen toimivaltaan ja jäsenvaltioiden tuomioistuinten esittämät ennakkoratkaisupyynnöt muodostavat määrällisesti suurimman ryhmän unionin tuomioistuimen käsiteltäviksi saatetuista asioista. On syytä ottaa huomioon tämä tosiseikka ja mukauttaa sen vuoksi unionin tuomioistuimen työjärjestyksen rakenne ja sisältö tuomioistuimen käsittelemissä asioissa tapahtuneeseen kehitykseen.

(2) Vaikka ennakkoratkaisupyynnöille annetaan työjärjestyksessä niille kuuluva merkitys, työjärjestyksessä on samalla syytä erotella entistä selvemmin toisistaan ne määräykset, joita sovelletaan kaikkiin menettelylajeihin, ja ne, joita sovelletaan kuhunkin niistä, käsittelemällä niitä omissa osastoissaan. Selvyyden vuoksi on siten syytä koota alkumääräykset sisältäväksi osastoksi ne oikeudenkäyntimenettelyä koskevat säännöt, joita sovelletaan kaikissa unionin tuomioistuimen käsiteltäviksi tulevissa asioissa.

(3) Eri oikeudenkäyntimenettelyjen soveltamisesta saatujen kokemusten valossa näyttää lisäksi olevan välttämätöntä selventää tai täydentää kuhunkin oikeudenkäyntimenettelyyn sovellettavia sääntöjä ottaen huomioon sekä oikeussubjektit että kansalliset tuomioistuimet. Tällaiset säännöt koskevat muun muassa käsitteitä ’pääasian oikeudenkäynnin asianosainen’, ’väliintulija’ ja ’asianosainen unionin yleisessä tuomioistuimessa’ taikka ennakkoratkaisumenettelyssä sääntöjä, jotka koskevat asian saattamista unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi ja ennakkoratkaisun pyytämistä koskevan päätöksen sisältöä. Muutoksenhakua unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisuihin koskevissa määräyksissä on lisäksi eroteltava entistä selvemmin toisistaan päävalitus ja liitännäisvalitus, joka tehdään sen jälkeen, kun päävalitus on annettu tiedoksi liitännäisvalituksen tekijälle.

(4) Eräiden menettelyjen, kuten uudelleenkäsittelyn, soveltaminen on toisaalta osoittanut niiden olevan liian monimutkaisia. Niitä on sen vuoksi syytä yksinkertaistaa määräämällä muun muassa, että yhdeksi vuodeksi kerrallaan nimettävän viiden tuomarin jaoston tehtävänä on ratkaista sekä ensimmäisen julkisasiamiehen tekemä uudelleenkäsittelyä koskeva ehdotus että uudelleen käsiteltävät kysymykset.

(5) Samassa yhteydessä on syytä keventää määräyksiä lausuntopyyntöjen käsittelyssä noudatettavista menettelytavoista yhtenäistämällä ne muihin asioihin sovellettavien menettelytapojen kanssa ja määräämällä siten, että lausuntopyynnön käsittelyyn osallistuu vain yksi julkisasiamies. Luettavuuden parantamiseksi on myös syytä koota yhdeksi osastoksi kaikki erityisiin oikeudenkäyntimenettelyihin sovellettavat määräykset, jotka nykyisin ovat hajallaan työjärjestyksen useissa eri osastoissa ja luvuissa.

(6) Jotta tuomioistuin kykenisi oikeudenkäyntiasioiden jatkuvasti lisääntyessä ratkaisemaan sen käsiteltäviksi tulevat asiat kohtuullisessa ajassa, on myös jatkettava jo aloitettuja pyrkimyksiä siinä käsiteltävien asioiden käsittelyaikojen lyhentämiseksi muun muassa laajentamalla unionin tuomioistuimen mahdollisuuksia ratkaista asioita perustellulla määräyksellä, yksinkertaistamalla perussäännön 40 artiklan ensimmäisessä ja kolmannessa kohdassa tarkoitettujen valtioiden ja toimielinten väliintuloa koskevat säännöt sekä antamalla unionin tuomioistuimelle mahdollisuus ratkaista asia ilman istuntoa, jos se katsoo, että sillä on riittävät tiedot asiasta kaikkien siinä jätettyjen kirjallisten huomautusten perusteella.

(7) Unionin tuomioistuimen soveltamien sääntöjen luettavuuden parantamiseksi on vielä tarpeen poistaa eräitä asiallisesti vanhentuneita tai soveltamatta jääneitä sääntöjä, numeroida tässä työjärjestyksessä jokaisen artiklan jokainen kohta, antaa jokaiselle artiklalle sen pääsisällön kuvaava oma otsikko sekä yhtenäistää niissä käytettävä termistö,

neuvoston annettua hyväksyntänsä 24 päivänä syyskuuta 2012,

ON VAHVISTANUT TÄMÄN TYÖJÄRJESTYKSEN:

ALKUMÄÄRÄYKSET

1 artikla

Määritelmät

1. Tässä työjärjestyksessä

a) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräyksiin viitataan kyseisen perussopimuksen artiklan numerolla, jota edeltää lyhenne SEU

b) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen määräyksiin viitataan kyseisen perussopimuksen artiklan numerolla, jota edeltää lyhenne SEUT

c) Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen määräyksiin viitataan kyseisen perussopimuksen artiklan numerolla, jota edeltää lyhenne SEA

d) Euroopan unionin tuomioistuimen perussäännöstä tehdystä pöytäkirjasta käytetään nimitystä perussääntö

e) Euroopan talousalueesta tehdystä sopimuksesta käytetään nimitystä ETA-sopimus

f) Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15.4.1958 annetusta neuvoston asetuksesta N:o 1 käytetään nimitystä neuvoston asetus N:o 1.

2. Tässä työjärjestyksessä

a) toimielimillä tarkoitetaan SEU 13 artiklan 1 kohdassa mainittuja unionin toimielimiä sekä perussopimuksilla tai niiden täytäntöön panemiseksi annetuilla säädöksillä perustettuja elimiä ja laitoksia, jotka voivat olla asianosaisina unionin tuomioistuimessa

b) EFTAn valvontaviranomaisella tarkoitetaan ETA-sopimuksella perustettua valvontaviranomaista

c) perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuilla osapuolilla tarkoitetaan kaikkia niitä asianosaisia, valtioita, toimielimiä, elimiä ja laitoksia, jotka kyseisen artiklan mukaisesti saavat esittää kirjelmiä tai huomautuksia ennakkoratkaisumenettelyssä.

2 artikla

Työjärjestyksen tarkoitus

Tämän työjärjestyksen määräyksillä pannaan täytäntöön SEU:n, SEUT:n ja SEA:n asianomaiset määräykset ja perussääntö sekä täydennetään niitä tarpeellisin osin.

I OSASTO

UNIONIN TUOMIOISTUIMEN ORGANISAATIO

1 luku

TUOMARIT JA JULKISASIAMIEHET

3 artikla

Tuomareiden ja julkisasiamiesten toimikauden alkaminen

Tuomarin tai julkisasiamiehen toimikausi alkaa hänen nimittämistään koskevassa päätöksessä mainitusta päivästä. Jos päätöksessä ei mainita toimikauden alkamispäivää, toimikausi alkaa sinä päivänä, jona päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Valan vannominen

Ennen tehtäväänsä ryhtymistä tuomarit ja julkisasiamiehet vannovat unionin tuomioistuimen ensimmäisessä julkisessa istunnossa, johon he osallistuvat nimittämisensä jälkeen, perussäännön 2 artiklassa määrätyn valan seuraavasti:

”Minä vannon, että suoritan tehtäväni puolueettomasti ja tunnollisesti; minä vannon, etten ilmaise kenellekään mitään tuomioistuimen neuvotteluista.”

5 artikla

Juhlallinen vakuutus

Heti valan vannottuaan tuomarit ja julkisasiamiehet allekirjoittavat perussäännön 4 artiklan kolmannessa kohdassa määrätyn juhlallisen vakuutuksen.

6 artikla

Tuomarin tai julkisasiamiehen vapauttaminen tehtävästään

1. Jos unionin tuomioistuimen on perussäännön 6 artiklan nojalla ratkaistava, eikö tuomari tai julkisasiamies enää täytä tehtävänsä edellyttämiä vaatimuksia tai siitä johtuvia velvollisuuksia, presidentti kehottaa asianomaista esittämään huomautuksensa.

2. Unionin tuomioistuin ratkaisee asian kirjaajan läsnä olematta.

7 artikla

Virkaikäjärjestys

1. Tuomareiden ja julkisasiamiesten virkaikä lasketaan yhdenmukaisesti ajankohdasta, jona he ovat ryhtyneet tehtäväänsä.

2. Tehtävässään yhtä kauan olleiden henkilöiden kesken virkaikäjärjestys määräytyy iän perusteella.

3. Tuomarit ja julkisasiamiehet, joiden toimikausi on uudistettu, säilyttävät aikaisemman paikkansa virkaikäjärjestyksessä.

2 luku

UNIONIN TUOMIOISTUIMEN PRESIDENTTI, JAOSTOJEN PERUSTAMINEN JA ENSIMMÄISEN JULKISASIAMIEHEN NIMEÄMINEN

8 artikla

Unionin tuomioistuimen presidentin ja varapresidentin valitseminen

1. Tuomarit valitsevat keskuudestaan unionin tuomioistuimen presidentin kolmeksi vuodeksi kerrallaan heti SEUT 253 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetun tuomareiden osittaisen vaihtumisen jälkeen.

2. Jos presidentin tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, hänen tilalleen valitaan uusi presidentti jäljellä olevaksi toimikaudeksi.

3. Tässä artiklassa tarkoitetut vaalit toimitetaan salaisella äänestyksellä. Valituksi tulee yli puolet unionin tuomioistuimen tuomareiden äänistä saanut tuomari. Jos kukaan tuomareista ei saa tätä enemmistöä, pidetään uusia äänestyskierroksia, kunnes tämä enemmistö saavutetaan.

4. Tuomarit valitsevat sen jälkeen keskuudestaan unionin tuomioistuimen varapresidentin kolmeksi vuodeksi kerrallaan edellisessä kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Jos hänen tehtävänsä päättyy kesken hänen toimikautensa, sovelletaan 2 kohtaa.

5. Presidentiksi ja varapresidentiksi tämän artiklan mukaisesti valittujen nimet julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

9 artikla

Unionin tuomioistuimen presidentin tehtävät

1. Presidentti edustaa unionin tuomioistuinta.

2. Presidentti johtaa unionin tuomioistuimen toimintaa. Hän on puheenjohtajana unionin tuomioistuimen jäsenten yleiskokouksissa sekä täysistunnon ja suuren jaoston istunnoissa ja päätösneuvotteluissa.

3. Presidentti huolehtii siitä, että toimielimen hallinto toimii asianmukaisesti.

10 artikla

Unionin tuomioistuimen varapresidentin tehtävät

1. Varapresidentti avustaa unionin tuomioistuimen presidenttiä tämän tehtävien hoitamisessa ja toimii presidentin sijaisena tämän ollessa estynyt.

2. Presidentin pyynnöstä varapresidentti hoitaa presidentin puolesta tämän työjärjestyksen 9 artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitettuja presidentin tehtäviä.

3. Unionin tuomioistuin vahvistaa päätöksellään edellytykset, joiden mukaisesti varapresidentti hoitaa unionin tuomioistuimen presidentille kuuluvia lainkäyttötehtäviä hänen puolestaan. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

11 artikla

Jaostojen perustaminen

1. Unionin tuomioistuin perustaa keskuudestaan viiden ja kolmen tuomarin jaostoja perussäännön 16 artiklan mukaisesti ja päättää tuomareiden sijoittamisesta jaostoihin.

2. Unionin tuomioistuin nimeää ne viiden tuomarin jaostot, jotka vastaavat yhden vuoden ajan 107 artiklassa sekä 193 ja 194 artiklassa tarkoitetuista asioista.

3. Asioissa, jotka on 60 artiklan mukaisesti jaettu ratkaisukokoonpanolle, ilmaisulla ”unionin tuomioistuin” tarkoitetaan tässä työjärjestyksessä kyseistä ratkaisukokoonpanoa.

4. Viiden tai kolmen tuomarin jaostolle jaetuissa asioissa unionin tuomioistuimen presidentin toimivaltaa käyttää jaoston puheenjohtaja.

5. Päätös tuomareiden sijoittamisesta jaostoihin ja päätös 107 artiklassa sekä 193 ja 194 artiklassa tarkoitetuista asioista vastaavien jaostojen nimeämisestä julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

12 artikla

Jaostojen puheenjohtajien valitseminen

1. Tuomarit valitsevat viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajat kolmeksi vuodeksi kerrallaan heti sen jälkeen, kun unionin tuomioistuimen presidentti ja varapresidentti on valittu.

2. Tuomarit valitsevat sen jälkeen kolmen tuomarin jaostojen puheenjohtajat yhdeksi vuodeksi kerrallaan.

3. Tämän työjärjestyksen 8 artiklan 2 ja 3 kohtaa sovelletaan vastaavasti.

4. Jaostojen puheenjohtajiksi tämän artiklan mukaisesti valittujen nimet julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

13 artikla

Unionin tuomioistuimen presidentin ja varapresidentin este

Jos unionin tuomioistuimen presidentti ja varapresidentti ovat estyneet, presidentin tehtäviä hoitaa yksi viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajista tai, jollei se ole mahdollista, yksi kolmen tuomarin jaostojen puheenjohtajista tai, jollei sekään ole mahdollista, yksi muista tuomareista 7 artiklassa määrätyn järjestyksen mukaisesti.

14 artikla

Ensimmäisen julkisasiamiehen nimeäminen

1. Unionin tuomioistuin nimeää ensimmäisen julkisasiamiehen yhdeksi vuodeksi kerrallaan julkisasiamiehiä kuultuaan.

2. Jos ensimmäisen julkisasiamiehen tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, hänen tilalleen nimetään uusi ensimmäinen julkisasiamies jäljellä olevaksi toimikaudeksi.

3. Tämän artiklan mukaisesti nimetyn ensimmäisen julkisasiamiehen nimi julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 luku

ASIOIDEN JAKAMINEN ESITTELEVILLE TUOMAREILLE JA JULKISASIAMIEHILLE

15 artikla

Esittelevän tuomarin nimeäminen

1. Kun unionin tuomioistuimeen on jätetty asiakirjat, joilla lainkäyttöasia on pantu vireille, unionin tuomioistuimen presidentti nimeää viipymättä esittelevän tuomarin, joka vastaa asian valmistelusta.

2. Esittelevä tuomari valitaan 107 artiklassa sekä 193 ja 194 artiklassa tarkoitetuissa asioissa 11 artiklan 2 kohdan nojalla nimetyn jaoston tuomareista tämän jaoston puheenjohtajan ehdotuksesta. Jos jaosto päättää 109 artiklan mukaisesti, ettei ennakkoratkaisupyyntöä käsitellä kiireellisessä menettelyssä, unionin tuomioistuimen presidentti voi siirtää asian muuhun jaostoon kuuluvalle esittelevälle tuomarille.

3. Unionin tuomioistuimen presidentti ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin, jos esittelevä tuomari on estynyt.

16 artikla

Julkisasiamiehen nimeäminen

1. Ensimmäinen julkisasiamies päättää asioiden jakamisesta julkisasiamiehille.

2. Ensimmäinen julkisasiamies ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin, jos julkisasiamies on estynyt.

4 luku

AVUSTAVAT ESITTELIJÄT

17 artikla

Avustavat esittelijät

1. Unionin tuomioistuin ehdottaa perussäännön 13 artiklan mukaisesti avustavien esittelijöiden nimittämistä, jos se katsoo sen tarpeelliseksi käsiteltävikseen saatettujen asioiden tutkimista ja valmistelua varten.

2. Avustavien esittelijöiden tehtävänä on erityisesti

a) avustaa unionin tuomioistuimen presidenttiä välitoimimenettelyssä

b) avustaa esitteleviä tuomareita näiden tehtävässä.

3. Avustavat esittelijät ovat tehtävissään tapauksen mukaan joko unionin tuomioistuimen presidentin, jaoston puheenjohtajan tai esittelevän tuomarin alaisia.

4. Ennen tehtäväänsä ryhtymistä kukin avustava esittelijä vannoo unionin tuomioistuimessa tämän työjärjestyksen 4 artiklassa tarkoitetun valan.

5 luku

KIRJAAMO

18 artikla

Kirjaajan nimittäminen

1. Unionin tuomioistuin nimittää kirjaajan.

2. Kirjaajan toimen avoinna olemisesta julkaistaan ilmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Toimesta kiinnostuneita kehotetaan toimittamaan määräajassa, joka ei saa olla lyhyempi kuin kolme viikkoa, hakemuksensa, joihin on liitettävä täydelliset tiedot heidän kansalaisuudestaan, korkeakoulututkinnoistaan, kielitaidostaan, nykyisistä ja aikaisemmista työpaikoistaan sekä mahdollisesta kokemuksestaan tuomioistuintyöstä tai kansainvälisistä tehtävistä.

3. Äänestyksessä, johon tuomarit ja julkisasiamiehet osallistuvat, noudatetaan tämän työjärjestyksen 8 artiklan 3 kohdassa määrättyä menettelyä.

4. Kirjaaja nimitetään kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Hänet voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. Unionin tuomioistuin voi päättää, että kirjaajan toimessa oleva henkilö nimitetään uudeksi toimikaudeksi ilman tämän artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä.

5. Kirjaaja vannoo 4 artiklassa määrätyn valan ja allekirjoittaa 5 artiklassa tarkoitetun juhlallisen vakuutuksen.

6. Kirjaaja voidaan vapauttaa tehtävistään vain, jos hän ei enää täytä tehtävänsä edellyttämiä vaatimuksia tai siitä johtuvia velvollisuuksia. Unionin tuomioistuin ratkaisee asian varattuaan kirjaajalle tilaisuuden esittää huomautuksensa.

7. Jos kirjaajan tehtävä päättyy kesken hänen toimikautensa, unionin tuomioistuin nimittää uuden kirjaajan kuuden vuoden toimikaudeksi.

8. Tämän artiklan mukaisesti nimitetyn kirjaajan nimi julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

19 artikla

Apulaiskirjaaja

Unionin tuomioistuin voi kirjaajaan sovellettavaa menettelyä noudattaen nimittää apulaiskirjaajan, joka avustaa kirjaajaa ja hoitaa kirjaajan tehtäviä tämän ollessa estynyt.

20 artikla

Kirjaajan tehtävät

1. Kirjaaja huolehtii unionin tuomioistuimen presidentin alaisuudessa asiakirjojen vastaanottamisesta, lähettämisestä ja säilyttämisestä sekä tämän työjärjestyksen mukaisten tiedoksiantojen toimittamisesta.

2. Kirjaaja avustaa unionin tuomioistuimen jäseniä heidän kaikissa virkatehtävissään.

3. Kirjaaja säilyttää sinettiä ja vastaa arkistoista. Hän huolehtii unionin tuomioistuimen julkaisuista ja erityisesti oikeustapauskokoelmasta.

4. Kirjaaja johtaa unionin tuomioistuimen presidentin alaisuudessa toimielimen hallintoa. Hän vastaa henkilöstöhallinnosta, muusta hallinnosta sekä talousarvion valmistelusta ja toteuttamisesta.

21 artikla

Rekisterin pitäminen

1. Kirjaamossa pidetään kirjaajan vastuulla rekisteriä, johon merkitään kaikki oikeudenkäyntiasiakirjat ja niiden liitteet saapumisjärjestyksessä.

2. Kun asiakirja merkitään rekisteriin, kirjaaja tekee tästä merkinnän alkuperäiskappaleeseen ja asianosaisen pyynnöstä myös tämän sitä varten esittämään jäljennökseen.

3. Rekisterimerkintä ja edellisessä kohdassa tarkoitetut merkinnät ovat todistusvoimaisia.

4. Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistaan tiedonanto, jossa ilmoitetaan lainkäyttöasian vireillepanoasiakirjan kirjaamispäivä, asianosaisten nimet, kantajan tai valittajan vaatimukset sekä oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut tai vastaavasti ennakkoratkaisupyynnön jättämispäivä, ennakkoratkaisua pyytävä tuomioistuin, pääasian oikeudenkäynnin asianosaiset sekä unionin tuomioistuimelle esitetyt kysymykset.

22 artikla

Tietojen saaminen rekisteristä, tuomioista ja määräyksistä

1. Jokainen voi kirjaamossa tutustua rekisteriin ja saada maksua vastaan siitä jäljennöksiä tai otteita kirjaamon hinnaston mukaisesti, jonka unionin tuomioistuin vahvistaa kirjaajan esityksestä.

2. Asianosaiset voivat saada oikeaksi todistettuja jäljennöksiä oikeudenkäyntiasiakirjoista kirjaamon hinnaston mukaisesti.

3. Jokainen voi lisäksi saada oikeaksi todistettuja jäljennöksiä tuomioista ja määräyksistä kirjaamon hinnaston mukaisesti.

6 luku

UNIONIN TUOMIOISTUIMEN TOIMINTA

23 artikla

Unionin tuomioistuimen istuntojen paikka

Unionin tuomioistuin voi päättää pitävänsä tietyn istunnon tai tietyt istunnot muualla kuin unionin tuomioistuimen kotipaikassa.

24 artikla

Unionin tuomioistuimen työkalenteri

1. Työvuosi alkaa kunkin kalenterivuoden lokakuun 7 päivänä ja päättyy seuraavan vuoden lokakuun 6 päivänä.

2. Unionin tuomioistuin vahvistaa lomakautensa.

3. Presidentti voi unionin tuomioistuimen lomakauden aikana kiireellisissä tapauksissa kutsua tuomarit ja julkisasiamiehet koolle.

4. Unionin tuomioistuin noudattaa sen kotipaikassa voimassa olevia virallisia vapaapäiviä.

5. Unionin tuomioistuin voi pätevästä syystä myöntää tuomareille ja julkisasiamiehille tilapäistä vapautusta virkatehtävien hoitamisesta.

6. Tuomioistuimen lomakausien ja virallisten vapaapäivien ajankohdat julkaistaan vuosittain Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

25 artikla

Yleiskokous

Ratkaisut, jotka koskevat hallintoasioita tai tämän työjärjestyksen 59 artiklassa tarkoitettuun alustavaan kertomukseen sisältyvistä ehdotuksista aiheutuvia toimenpiteitä, tehdään unionin tuomioistuimen yleiskokouksessa, johon osallistuvat äänivaltaisina jäseninä kaikki tuomarit ja julkisasiamiehet. Kirjaaja on läsnä, jollei unionin tuomioistuin toisin päätä.

26 artikla

Pöytäkirjan laatiminen

Jos kirjaaja ei ole läsnä unionin tuomioistuimen istunnossa, unionin tuomioistuin antaa tarvittaessa tämän työjärjestyksen 7 artiklassa tarkoitetussa virkaikäjärjestyksessä viimeisenä olevan tuomarin tehtäväksi laatia pöytäkirjan, jonka presidentti ja tämä tuomari allekirjoittavat.

7 luku

RATKAISUKOKOONPANOT

1 jakso Ratkaisukokoonpanojen muodostaminen

27 artikla

Suuren jaoston kokoonpano

1. Suuren jaoston ratkaisukokoonpanoon kuuluu kussakin asiassa unionin tuomioistuimen presidentti ja varapresidentti, kolme viiden tuomarin jaoston puheenjohtajaa, esittelevä tuomari sekä niin monta muuta tuomaria, että tuomareita on yhteensä viisitoista. Nämä muut tuomarit samoin kuin kolme viiden tuomarin jaoston puheenjohtajaa nimetään tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuista luetteloista niissä määrätyssä järjestyksessä. Kussakin suurelle jaostolle jaetussa asiassa kummastakin luettelosta nimetään ensimmäisenä se tuomari, jonka nimi välittömästi seuraa kyseisessä luettelossa sitä tuomaria, joka edellisessä suurelle jaostolle jaetussa asiassa nimettiin tästä luettelosta viimeisenä.

2. Unionin tuomioistuimen presidentin ja varapresidentin sekä viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajien valitsemisen jälkeen laaditaan erikseen viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajista ja erikseen muista tuomareista luettelot, joita käytetään suuren jaoston ratkaisukokoonpanoon tietyssä asiassa kuuluvien tuomareiden määrittämisessä.

3. Luettelo viiden tuomarin jaostojen puheenjohtajista laaditaan noudattaen tämän työjärjestyksen 7 artiklassa määrättyä järjestystä.

4. Luettelo muista tuomareista laaditaan noudattaen vuorotellen tämän työjärjestyksen 7 artiklassa määrättyä järjestystä ja päinvastaista järjestystä: luettelon ensimmäisenä tuomarina on kyseisessä artiklassa vahvistetussa järjestyksessä ensimmäinen tuomari, luettelon toisena tuomarina kyseisessä järjestyksessä viimeinen tuomari, luettelon kolmantena tuomarina kyseisessä järjestyksessä toinen tuomari, luettelon neljäntenä tuomarina kyseisessä järjestyksessä toiseksi viimeinen tuomari ja niin edelleen.

5. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut luettelot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6. Asioissa, jotka jaetaan suurelle jaostolle sellaisen kalenterivuoden alettua, jonka aikana osa tuomareista vaihtuu, mutta ennen tätä vaihtumista, suureen jaostoon voidaan ratkaisukokoonpanon täydentämiseksi nimetä myös kaksi tuomaria varajäseniksi niin kauan kuin on epävarmaa, onko perussäännön 17 artiklan kolmannen kohdan mukainen päätösvaltainen jäsenmäärä muutoin saatavilla. Varajäseninä toimivat ne kaksi tuomaria, jotka ovat 4 kohdassa tarkoitetussa luettelossa heti sen tuomarin jälkeen, joka kyseisessä asiassa nimettiin viimeisenä suuren jaoston kokoonpanoon.

7. Varajäseninä toimivat tuomarit tulevat 4 kohdassa tarkoitetun luettelon mukaisessa järjestyksessä jäseniksi niiden tuomareiden sijaan, jotka mahdollisesti eivät voi osallistua asian ratkaisuun.

28 artikla

Viiden ja kolmen tuomarin jaostojen kokoonpano

1. Viiden tuomarin jaoston ja kolmen tuomarin jaoston ratkaisukokoonpanoon kuuluu kussakin asiassa jaoston puheenjohtaja, esittelevä tuomari ja niin monta muuta tuomaria, että viiden tuomarin jaostossa on viisi tuomaria ja kolmen tuomarin jaostossa kolme tuomaria. Nämä muut tuomarit nimetään 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista luetteloista niissä määrätyssä järjestyksessä. Kussakin jaostolle jaetussa asiassa luettelosta nimetään ensimmäisenä se tuomari, jonka nimi välittömästi seuraa luettelossa sitä tuomaria, joka edellisessä kyseiseen jaostoon siirretyssä asiassa nimettiin luettelosta viimeisenä.

2. Viiden tuomarin jaoston ratkaisukokoonpanoon tietyssä asiassa kuuluvien tuomareiden määrittämiseksi laaditaan näiden jaostojen puheenjohtajien valitsemisen jälkeen luettelot, joista kussakin mainitaan kyseisen jaoston puheenjohtajaa lukuun ottamatta kaikki kyseiseen jaostoon sijoitetut tuomarit. Nämä luettelot laaditaan samalla tavalla kuin 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu luettelo.

3. Kolmen tuomarin jaoston ratkaisukokoonpanoon tietyssä asiassa kuuluvien tuomareiden määrittämiseksi laaditaan näiden jaostojen puheenjohtajien valitsemisen jälkeen luettelot, joista kussakin mainitaan kyseisen jaoston puheenjohtajaa lukuun ottamatta kaikki kyseiseen jaostoon sijoitetut tuomarit. Nämä luettelot laaditaan 7 artiklassa vahvistetun järjestyksen mukaisesti.

4. Edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut luettelot julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

29 artikla

Jaoston kokoonpano toisiinsa liittyvissä asioissa tai siirretyssä asiassa

1. Jos unionin tuomioistuin katsoo, että saman ratkaisukokoonpanon on ratkaistava useampi asia yhdessä, tähän ratkaisukokoonpanoon kuuluvat ne tuomarit, joiden käsiteltäväksi annettua asiaa koskeva alustava kertomus on käsitelty ensimmäisenä.

2. Jos jaosto, jolle asia on jaettu, pyytää unionin tuomioistuimelta tämän työjärjestyksen 60 artiklan 3 kohdan nojalla asian siirtämistä laajempaan ratkaisukokoonpanoon, asiaa siihen asti käsitelleen jaoston jäsenet osallistuvat sen käsittelyyn uudessa ratkaisukokoonpanossa.

30 artikla

Jaoston puheenjohtajan este

1. Jos viiden tuomarin jaoston puheenjohtaja on estynyt, hänen tehtäviään hoitaa kolmen tuomarin jaoston puheenjohtaja, joka tarvittaessa määräytyy 7 artiklassa vahvistetun järjestyksen mukaisesti, taikka, jos kukaan kolmen tuomarin jaoston puheenjohtajista ei kuulu ratkaisukokoonpanoon, yksi muista tuomareista 7 artiklassa vahvistetun järjestyksen mukaisesti.

2. Jos kolmen tuomarin jaoston puheenjohtaja on estynyt, hänen tehtäviään hoitaa yksi ratkaisukokoonpanoon kuuluvista tuomareista 7 artiklassa vahvistetun järjestyksen mukaisesti.

31 artikla

Ratkaisukokoonpanoon kuuluvan jäsenen este

1. Jos suuren jaoston jäsen on estynyt, hänen sijaansa jäseneksi tulee toinen tuomari 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun luettelon mukaisessa järjestyksessä.

2. Jos viiden tuomarin jaoston jäsen on estynyt, hänen sijaansa jäseneksi tulee toinen samaan jaostoon kuuluva tuomari 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun luettelon mukaisessa järjestyksessä. Jollei kukaan samaan jaostoon kuuluva tuomari voi tulla estyneen tuomarin sijaan, jaoston puheenjohtaja ilmoittaa asiasta unionin tuomioistuimen presidentille, joka voi nimetä jaoston täydentämiseksi muun tuomarin.

3. Jos kolmen tuomarin jaoston jäsen on estynyt, hänen sijaansa jäseneksi tulee toinen samaan jaostoon kuuluva tuomari 28 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun luettelon mukaisessa järjestyksessä. Jollei kukaan samaan jaostoon kuuluva tuomari voi tulla estyneen tuomarin sijaan, jaoston puheenjohtaja ilmoittaa asiasta unionin tuomioistuimen presidentille, joka voi nimetä jaoston täydentämiseksi muun tuomarin.

2 jakso Päätösneuvottelut

32 artikla

Päätösneuvotteluja koskevat menettelysäännöt

1. Unionin tuomioistuimen päätösneuvottelut ovat salaisia ja pysyvästi salassa pidettäviä.

2. Jos asiassa on pidetty istunto asianosaisten kuulemiseksi, päätösneuvotteluun osallistuvat vain istuntoon osallistuneet tuomarit ja mahdollisesti asiaa tutkinut avustava esittelijä.

3. Jokainen päätösneuvotteluun osallistuva tuomari esittää mielipiteensä ja sen perustelut.

4. Unionin tuomioistuimen ratkaisuksi tulee mielipide, jota tuomareiden enemmistö on keskustelun päätyttyä kannattanut.

33 artikla

Päätösneuvotteluun osallistuvien tuomareiden lukumäärä

Jos tuomareita on jonkun tuomarin estymisen vuoksi parillinen määrä, tämän työjärjestyksen 7 artiklassa tarkoitetussa virkaikäjärjestyksessä viimeisenä oleva tuomari ei osallistu päätösneuvotteluun, paitsi jos hän on esittelevä tuomari. Siinä tapauksessa virkaikäjärjestyksessä välittömästi hänen edellään oleva tuomari ei osallistu päätösneuvotteluun.

34 artikla

Suuren jaoston päätösvaltainen jäsenmäärä

1. Jos suurelle jaostolle jaetun asian käsittelemiseksi ei ole muutoin saatavilla perussäännön 17 artiklan kolmannessa kohdassa määrättyä päätösvaltaista jäsenmäärää, unionin tuomioistuimen presidentti nimeää lisäjäseneksi ratkaisukokoonpanoon muun tuomarin tai muita tuomareita tämän työjärjestyksen 27 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun luettelon mukaisessa järjestyksessä.

2. Jos ennen mainittua lisäjäsenten nimeämistä on pidetty istunto asianosaisten kuulemiseksi, asianosaisten suulliset lausumat ja julkisasiamiehen ratkaisuehdotus kuullaan uudelleen.

35 artikla

Viiden tuomarin jaoston ja kolmen tuomarin jaoston päätösvaltainen jäsenmäärä

1. Jos viiden tuomarin jaostolle tai kolmen tuomarin jaostolle jaetun asian käsittelemiseksi ei ole muutoin saatavilla perussäännön 17 artiklan toisessa kohdassa määrättyä päätösvaltaista jäsenmäärää, unionin tuomioistuimen presidentti nimeää lisäjäseneksi ratkaisukokoonpanoon muun tuomarin tai muita tuomareita tämän työjärjestyksen 28 artiklan 2 kohdassa tai vastaavasti 28 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun luettelon mukaisessa järjestyksessä. Jos estyneen tuomarin tilalle ei ole saatavilla samaan jaostoon kuuluvaa tuomaria, jaoston puheenjohtaja ilmoittaa asiasta unionin tuomioistuimen presidentille, joka nimeää ratkaisukokoonpanon täydentämiseksi muun tuomarin.

2. Tämän työjärjestyksen 34 artiklan 2 kohtaa sovelletaan vastaavasti viiden tuomarin jaostoon ja kolmen tuomarin jaostoon.

8 luku

KIELIÄ KOSKEVAT JÄRJESTELYT

36 artikla

Oikeudenkäyntikielet

Oikeudenkäyntikieliä ovat bulgaria, englanti, espanja, hollanti, iiri, italia, kreikka, latvia, liettua, malta, portugali, puola, ranska, romania, ruotsi, saksa, slovakki, sloveeni, suomi, tanska, tšekki, unkari ja viro.

37 artikla

Oikeudenkäyntikielen määräytyminen

1. Kanteissa oikeudenkäyntikielen valitsee kantaja, jollei seuraavista määräyksistä muuta johdu:

a) jos vastaaja on jäsenvaltio, oikeudenkäyntikieli on tämän valtion virallinen kieli; jos virallisia kieliä on useampia, kantaja voi valita niistä itselleen sopivan

b) asianosaisten yhteisestä pyynnöstä voidaan antaa lupa käyttää muuta 36 artiklassa mainittua kieltä kokonaan tai osittain

c) asianosaisen pyynnöstä voidaan vastapuolen ja julkisasiamiehen kuulemisen jälkeen antaa lupa käyttää a ja b alakohdan määräyksistä poiketen muuta 36 artiklassa mainittua kieltä oikeudenkäyntikielenä kokonaan tai osittain; Euroopan unionin toimielin ei voi esittää tällaista pyyntöä.

2. Seuraavien määräysten kuitenkaan rajoittamatta edellisen kohdan määräysten tai tämän työjärjestyksen 38 artiklan 4 ja 5 kohdan määräysten soveltamista

a) käsiteltäessä perussäännön 56 ja 57 artiklassa tarkoitettuja muutoksenhakuja unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisuihin oikeudenkäyntikielenä on muutoksenhaun kohteena olevassa unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisussa käytetty kieli

b) unionin tuomioistuimen päättäessä perussäännön 62 artiklan toisen kohdan mukaisesti käsitellä unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisun uudelleen oikeudenkäyntikielenä on uudelleen käsiteltävässä unionin yleisen tuomioistuimen ratkaisussa käytetty kieli

c) käsiteltäessä korvattavien oikeudenkäyntikulujen riitauttamista, takaisinsaantihakemusta yksipuolista tuomiota vastaan, kolmannen osapuolen kantelua sekä ratkaisun tulkintaa, purkamista tai täydentämistä koskevaa hakemusta oikeudenkäyntikielenä on kieli, jota on käytetty siinä ratkaisussa, johon hakemus tai riitauttaminen liittyy.

3. Ennakkoratkaisumenettelyssä oikeudenkäyntikielenä on ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen käyttämä oikeudenkäyntikieli. Pääasian asianosaisen asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä voidaan pääasian toisen osapuolen ja julkisasiamiehen kuulemisen jälkeen antaa lupa käyttää muuta 36 artiklassa mainittua kieltä asian käsittelyn suullisessa vaiheessa. Jos lupa annetaan, se koskee kaikkia perussäännön 23 artiklassa tarkoitettuja osapuolia.

4. Presidentti voi ratkaista edellä tarkoitetut pyynnöt. Presidentti voi siirtää pyynnön unionin tuomioistuimen ratkaistavaksi ja hänen on siirrettävä unionin tuomioistuimen ratkaistavaksi pyyntö, jos se hänen mielestään tulisi hyväksyä, vaikkeivät kaikki asianosaiset ole suostuneet siihen.

38 artikla

Oikeudenkäyntikielen käyttäminen

1. Oikeudenkäyntikieltä käytetään erityisesti asianosaisten kirjelmissä ja suullisissa lausumissa sekä niiden liiteasiakirjoissa samoin kuin unionin tuomioistuimen pöytäkirjoissa ja ratkaisuissa.

2. Asiakirjoihin tai liitteisiin, jotka on laadittu muulla kuin oikeudenkäyntikielellä, on oheistettava oikeudenkäyntikielelle tehty käännös.

3. Laajoista asiakirjoista saadaan kuitenkin esittää käännös, jossa on otteita niistä. Unionin tuomioistuin voi kuitenkin aina joko omasta aloitteestaan tai asianosaisen pyynnöstä vaatia laajempaa tai täydellistä käännöstä.

4. Poiketen siitä, mitä edellä määrätään, jäsenvaltioilla on oikeus käyttää omaa virallista kieltään, kun ne osallistuvat ennakkoratkaisumenettelyyn, esiintyvät väliintulijoina unionin tuomioistuimessa vireillä olevassa oikeusriidassa tai saattavat SEUT 259 artiklaan perustuvan asian unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin asiakirjoihin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

5. ETA-sopimuksen osapuolina oleville muille valtioille kuin jäsenvaltioille sekä EFTAn valvontaviranomaiselle voidaan antaa lupa käyttää jotakin muuta 36 artiklassa mainittua kieltä kuin oikeudenkäyntikieltä, kun ne osallistuvat ennakkoratkaisumenettelyyn tai esiintyvät väliintulijoina unionin tuomioistuimessa vireillä olevassa oikeusriidassa. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin asiakirjoihin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

6. Kolmansille valtioille, jotka osallistuvat ennakkoratkaisumenettelyyn perussäännön 23 artiklan neljännen kohdan mukaisesti, voidaan antaa lupa käyttää jotakin muuta 36 artiklassa mainittua kieltä kuin oikeudenkäyntikieltä, kun ne esiintyvät väliintulijoina unionin tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa tai osallistuvat ennakkoratkaisumenettelyyn. Tätä määräystä sovelletaan sekä kirjallisiin asiakirjoihin että suullisiin lausumiin. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

7. Jos todistaja tai asiantuntija ilmoittaa, ettei hän pysty riittävästi ilmaisemaan itseään millään 36 artiklassa mainitulla kielellä, unionin tuomioistuin antaa hänelle luvan esittää kertomuksensa muulla kielellä. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

8. Unionin tuomioistuimen presidentti ja varapresidentti sekä jaostojen puheenjohtajat voivat asian käsittelyä johtaessaan, tuomarit ja julkisasiamiehet kysymyksiä esittäessään ja julkisasiamiehet ratkaisuehdotuksessaan käyttää muuta 36 artiklassa mainittua kieltä kuin oikeudenkäyntikieltä. Kirjaaja huolehtii tarvittavista käännöksistä oikeudenkäyntikielelle.

39 artikla

Kirjaajan tehtävät kieliä koskevissa järjestelyissä

Kirjaaja huolehtii siitä, että unionin tuomioistuimessa asian käsittelyn aikana suullisesti tai kirjallisesti lausuttu käännetään tuomarin, julkisasiamiehen tai asianosaisen pyynnöstä heidän valitsemilleen 36 artiklassa mainituille kielille.

40 artikla

Kieliä koskevat järjestelyt unionin tuomioistuimen julkaisuissa

Unionin tuomioistuimen julkaisut laaditaan neuvoston asetuksen N:o 1 1 artiklassa tarkoitetuilla kielillä.

41 artikla

Todistusvoimaiset asiakirjat

Oikeudenkäyntikielellä tai muulla tämän työjärjestyksen 37 tai 38 artiklan mukaisesti sallitulla kielellä laaditut asiakirjat ovat todistusvoimaisia.

42 artikla

Unionin tuomioistuimen kielipalvelu

Unionin tuomioistuimessa on kielipalvelu, johon kuuluvilla asiantuntijoilla on tarvittavat oikeudelliset tiedot ja perusteelliset taidot useassa unionin tuomioistuimen virallisessa kielessä.

II OSASTO

OIKEUDENKÄYNTIMENETTELYÄ KOSKEVAT YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 luku

ASIAMIESTEN, AVUSTAJIEN JA ASIANAJAJIEN OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

43 artikla

Erioikeudet, koskemattomuus ja vapaudet

1. Asiamiehet, avustajat ja asianajajat, jotka esiintyvät unionin tuomioistuimessa tai missä tahansa lainkäyttöviranomaisessa, jolta unionin tuomioistuin on pyytänyt virka-apua, nauttivat koskemattomuutta siltä osin kuin kysymys on asiaa tai asianosaisia koskevista suullisista tai kirjallisista lausumista.

2. Asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on lisäksi seuraavat erioikeudet ja vapaudet:

a) Mitään oikeudenkäyntiin liittyvää asiakirjaa ei saa etsiä tai takavarikoida. Kiistatapauksissa tulli- tai poliisiviranomaiset voivat sinetöidä kyseiset asiakirjat, jotka välittömästi sen jälkeen toimitetaan unionin tuomioistuimeen tarkastettaviksi kirjaajan ja asianomaisen henkilön läsnä ollessa.

b) Asiamiehillä, avustajilla ja asianajajilla on oikeus liikkua vapaasti tehtäviensä edellyttämässä laajuudessa.

44 artikla

Asianosaisten oikeudenkäyntiedustajan asema

1. Edellisessä artiklassa tarkoitettujen erioikeuksien, koskemattomuuden ja vapauksien saamiseksi asianomaisen henkilön on etukäteen osoitettava asemansa seuraavasti:

a) asiamiehen on esitettävä päämiehensä antama virallinen asiakirja, josta päämies toimittaa välittömästi jäljennöksen kirjaajalle

b) asianajajan on esitettävä todistus, joka osoittaa hänen olevan oikeutettu esiintymään jonkin jäsenvaltion tai ETA-sopimuksen osapuolena olevan muun valtion tuomioistuimissa, ja mikäli hänen edustamansa asianosainen on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, tämän antama valtakirja

c) avustajan on esitettävä avustamansa asianosaisen antama valtakirja.

2. Unionin tuomioistuimen kirjaaja antaa mainituille henkilöille tarvittaessa todistuksen heidän asemastaan. Todistus on voimassa määräajan, jota voidaan pidentää tai lyhentää asian käsittelyn keston mukaan.

45 artikla

Koskemattomuuden poistaminen

1. Tämän työjärjestyksen 43 artiklassa mainitut erioikeudet, koskemattomuus ja vapaudet myönnetään yksinomaan asian käsittelyn asianmukaisen kulun turvaamiseksi.

2. Unionin tuomioistuin voi poistaa koskemattomuuden, jos se katsoo, ettei asian käsittelyn asianmukainen kulku tämän vuoksi esty.

46 artikla

Esiintymiskielto

1. Jos unionin tuomioistuin katsoo, että asiamiehen, avustajan tai asianajajan käyttäytyminen on unionin tuomioistuimen arvoa loukkaavaa tai hyvän oikeudenhoidon vaatimusten vastaista tai että kyseinen asiamies, avustaja tai asianajaja käyttää tehtävästään johtuvia oikeuksia muuhun tarkoitukseen kuin ne on hänelle myönnetty, unionin tuomioistuin ilmoittaa tästä asianomaiselle. Jos unionin tuomioistuin ilmoittaa asiasta niille toimivaltaisille viranomaisille, joiden alaisuuteen asianomainen kuuluu, hänelle toimitetaan jäljennös näille viranomaisille lähetetystä kirjeestä.

2. Samoilla perusteilla unionin tuomioistuin voi asianomaista ja julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa kieltää perustellulla määräyksellä asiamiestä, avustajaa tai asianajajaa esiintymästä asian käsittelyssä. Määräystä on heti noudatettava.

3. Jos asiamiestä, avustajaa tai asianajajaa on kielletty esiintymästä asian käsittelyssä, asian käsittelyä lykätään presidentin määräämäksi ajaksi, jotta asianosaisella on tilaisuus hankkia toinen asiamies, avustaja tai asianajaja.

4. Tämän artiklan nojalla tehty päätös voidaan peruuttaa.

47 artikla

Yliopiston opettajat ja pääasian oikeudenkäynnin asianosaiset

1. Tämän luvun määräyksiä sovelletaan niihin yliopiston opettajiin, joilla on perussäännön 19 artiklan mukaisesti oikeus esiintyä unionin tuomioistuimessa.

2. Ennakkoratkaisumenettelyssä niitä sovelletaan myös pääasian oikeudenkäynnin asianosaisiin, jotka oikeudenkäyntimenettelyyn sovellettavien kansallisten sääntöjen mukaan saavat esiintyä tuomioistuimessa asianajajaa käyttämättä, sekä henkilöihin, joilla samojen sääntöjen mukaan on oikeus edustaa asianosaisia.

2 luku

TIEDOKSIANNOT

48 artikla

Tiedoksiantotavat

1. Kirjaaja huolehtii siitä, että tässä työjärjestyksessä määrätyt tiedoksiannot toimitetaan vastaanottajan prosessiosoitteeseen joko lähettämällä tiedoksi annettavasta asiakirjasta jäljennös kirjattuna postilähetyksenä saantitodistusta vastaan tai luovuttamalla jäljennös henkilökohtaisesti kuittausta vastaan. Kirjaaja huolehtii tiedoksi annettavien asiakirjojen jäljentämisestä ja jäljennösten todistamisesta oikeiksi, jolleivät asianosaiset itse toimita jäljennöksiä tämän työjärjestyksen 57 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2. Jos vastaanottaja on antanut suostumuksensa siihen, että tiedoksiannot toimitetaan hänelle telekopiolaitteella tai muulla teknisellä tiedonsiirtovälineellä, oikeudenkäyntiasiakirjat, unionin tuomioistuimen tuomiot ja määräykset mukaan luettuina, voidaan antaa hänelle tiedoksi lähettämällä asiakirjasta hänelle jäljennös tällaisella välineellä.

3. Jos tiedoksiantoa ei teknisistä syistä tai asiakirjan luonteen tai pituuden vuoksi voida toimittaa tällä tavoin, asiakirja annetaan tiedoksi toimittamalla se vastaanottajan osoitteeseen 1 kohdan määräysten mukaisesti siinä tapauksessa, että hän ei ole ilmoittanut prosessiosoitetta. Vastaanottajalle ilmoitetaan tästä telekopiolaitteella tai muulla teknisellä tiedonsiirtovälineellä. Kirjatun postilähetyksen katsotaan tällöin saapuneen vastaanottajalle kymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on jätetty unionin tuomioistuimen kotipaikassa postin kuljetettavaksi, jollei saantitodistuksella osoiteta, että se on vastaanotettu muuna ajankohtana, tai jollei vastaanottaja kolmen viikon kuluessa telekopiolaitteella tai muulla teknisellä tiedonsiirtovälineellä saamastaan ilmoituksesta ilmoita kirjaajalle, että tiedoksianto ei ole saapunut hänelle.

4. Unionin tuomioistuin voi päätöksellään vahvistaa edellytykset oikeudenkäyntiasiakirjojen tiedoksi antamiselle sähköisesti. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 luku

MÄÄRÄAJAT

49 artikla

Määräaikojen laskeminen

1. Perussopimuksissa, perussäännössä ja tässä työjärjestyksessä määrätyt oikeudenkäynnissä noudatettavat määräajat lasketaan seuraavasti:

a) Jos päivinä, viikkoina, kuukausina tai vuosina ilmaistu määräaika on laskettava ajankohdasta, jona tietty tapahtuma sattuu tai tietty toimi suoritetaan, määräaikaan sisältyväksi ei lasketa sitä päivää, jona tämä tapahtuma sattuu tai toimi suoritetaan.

b) Viikkoina, kuukausina tai vuosina ilmaistu määräaika päättyy sen päivän päättyessä, joka määräajan viimeisenä viikkona, kuukautena tai vuotena vastaa nimeltään tai järjestysnumeroltaan sitä päivää, jona se tapahtuma sattui tai se toimi suoritettiin, josta määräaika on laskettava. Jos kuukausina tai vuosina ilmaistun määräajan näin laskettua päättymispäivää ei ole määräajan viimeisenä kuukautena, määräaika päättyy kyseisen kuukauden viimeisen päivän päättyessä.

c) Kuukausina ja päivinä ilmaistu määräaika lasketaan siten, että ensin lasketaan täydet kuukaudet ja sen jälkeen päivät.

d) Määräaikoihin sisältyvät lauantait, sunnuntait ja tämän työjärjestyksen 24 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut viralliset vapaapäivät.

e) Määräaikojen kuluminen ei keskeydy unionin tuomioistuimen lomakausina.

2. Jos määräajan viimeinen päivä on lauantai, sunnuntai tai virallinen vapaapäivä, määräaika päättyy sitä seuraavan ensimmäisen arkipäivän päättyessä.

50 artikla

Kanne toimielimen säädöksestä, päätöksestä tai muusta toimesta

Kun määräaika kanteen nostamiseen toimielimen säädöksestä, päätöksestä tai muusta toimesta alkaa kulua sen julkaisemisesta, määräaika lasketaan 49 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti säädöksen, päätöksen tai toimen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavan neljännentoista päivän päättymisestä.

51 artikla

Määräaikojen pidentäminen pitkien etäisyyksien vuoksi

Oikeudenkäynnissä noudatettavia määräaikoja pidennetään pitkien etäisyyksien vuoksi kymmenellä päivällä.

52 artikla

Määräaikojen asettaminen ja pidentäminen

1. Määräaikoja, jotka unionin tuomioistuin on asettanut tämän työjärjestyksen mukaisesti, voidaan pidentää.

2. Presidentti ja jaostojen puheenjohtajat voivat valtuuttaa kirjaajan asettamaan tai pidentämään sellaisia määräaikoja, joiden asettaminen kuuluu tämän työjärjestyksen mukaan heidän toimivaltaansa.

4 luku

ASIAN KÄSITTELYTAVAT

53 artikla

Asian käsittelytavat

1. Asian käsittelyyn unionin tuomioistuimessa kuuluu kirjallinen vaihe ja suullinen vaihe, jollei perussäännön tai tämän työjärjestyksen erityisistä määräyksistä muuta johdu.

2. Jos asia on selvästi unionin tuomioistuimen toimivaltaan kuulumaton tai jos vaatimuksen tai kanteen tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat, unionin tuomioistuin voi julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa päättää asian käsittelyä jatkamatta ratkaista sen perustellulla määräyksellä.

3. Presidentti voi erityisistä syistä päättää, että jonkin asian käsittelylle on annettava etusija.

4. Asia voidaan määrätä käsiteltäväksi nopeutetussa menettelyssä tämän työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

5. Ennakkoratkaisupyyntö voidaan määrätä käsiteltäväksi kiireellisessä menettelyssä tämän työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

54 artikla

Asioiden yhdistäminen

1. Jos samanlaisessa oikeudenkäyntimenettelyssä käsiteltävissä useissa asioissa on sama oikeudenkäynnin kohde, asiat voidaan niiden keskinäisen yhteyden perusteella milloin tahansa yhdistää niiden käsittelyn kirjallista tai suullista vaihetta tai asian lopulliseksi ratkaisuksi annettavaa tuomiota varten.

2. Asioiden yhdistämisestä päättää presidentti kuultuaan esittelevää tuomaria ja julkisasiamiestä, jos kyseiset asiat on jo jaettu, ja myös asianosaisia, jos kyseessä on muu kuin ennakkoratkaisumenettely. Presidentti voi siirtää tämän kysymyksen unionin tuomioistuimen ratkaistavaksi.

3. Yhdistetyt asiat voidaan 2 kohdassa määrätyin edellytyksin erottaa käsiteltäviksi erikseen.

55 artikla

Asian käsittelyn lykkääminen

1. Asian käsittelyä voidaan lykätä

a) perussäännön 54 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa unionin tuomioistuimen määräyksellä, joka annetaan julkisasiamiehen kuulemisen jälkeen

b) muissa tapauksissa presidentin päätöksellä, jonka tämä tekee kuultuaan esittelevää tuomaria ja julkisasiamiestä sekä, jollei kyseessä ole ennakkoratkaisupyyntö, myös asianosaisia.

2. Asian käsittelyä voidaan jatkaa määräyksellä tai päätöksellä samaa menettelytapaa noudattaen.

3. Edellisissä kohdissa tarkoitetut määräykset ja päätökset annetaan tiedoksi asianosaisille tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille.

4. Asian käsittelyn lykkäämisen oikeusvaikutukset alkavat lykkäystä koskevassa määräyksessä tai päätöksessä mainittuna päivänä tai, jos tällaista mainintaa ei ole, määräyksen tai päätöksen antamispäivänä.

5. Asian käsittelyn lykkääminen keskeyttää asianosaisia tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitettuja osapuolia oikeudenkäynnissä koskevat määräajat.

6. Jos lykkäystä koskevassa määräyksessä tai päätöksessä ei ole vahvistettu lykkäyksen päättymisajankohtaa, lykkäys päättyy asian käsittelyn jatkamista koskevassa määräyksessä tai päätöksessä mainittuna päivänä tai, jos tällaista mainintaa ei ole, jatkamista koskevan määräyksen tai päätöksen antamispäivänä.

7. Keskeytyneet määräajat korvautuvat uusilla määräajoilla, jotka alkavat kulua sinä päivänä, jolloin lykättynä ollutta asian käsittelyä jatketaan.

56 artikla

Asian ratkaisemisen lykkääminen

Presidentti voi erityisistä syistä joko viran puolesta tai asianosaisen pyynnöstä päättää esittelevää tuomaria, julkisasiamiestä ja asianosaisia kuultuaan, että asian ratkaiseminen lykätään myöhempään ajankohtaan.

5 luku

ASIAN KÄSITTELYN KIRJALLINEN VAIHE

57 artikla

Oikeudenkäyntiasiakirjojen jättäminen

1. Jokaisessa oikeudenkäyntiasiakirjan alkuperäiskappaleessa on oltava asianosaisen asiamiehen tai asianajajan omakätinen allekirjoitus taikka ennakkoratkaisumenettelyssä esitetyissä huomautuksissa vaihtoehtoisesti pääasian asianosaisen tai hänen edustajansa omakätinen allekirjoitus, jos se on kyseiseen oikeudenkäyntiin sovellettavien kansallisten menettelysääntöjen mukaan sallittua.

2. Oikeudenkäyntiasiakirjasta ja kaikista siinä mainituista liitteistä on jätettävä alkuperäiskappaleen lisäksi viisi jäljennöstä unionin tuomioistuinta varten ja muissa kuin ennakkoratkaisumenettelyissä lisäksi yksi jäljennös kutakin asianosaista varten. Asianosaisen, joka jättää asiakirjat, on todistettava jäljennökset oikeiksi.

3. Toimielimet jättävät lisäksi unionin tuomioistuimen asettamassa määräajassa kaikista oikeudenkäyntiasiakirjoista käännökset muille neuvoston asetuksen N:o 1 1 artiklassa mainituille kielille. Tällöin sovelletaan edellistä kohtaa.

4. Jokaiseen oikeudenkäyntiasiakirjaan on oheistettava liite, joka sisältää ne asiakirjat, joihin asiassa vedotaan, sekä luettelo niistä.

5. Jos oikeudenkäyntiasiakirjaan on liitetty jostakin asiakirjasta sen laajuuden vuoksi vain otteita, koko asiakirja tai sen täydellinen jäljennös on jätettävä kirjaamoon.

6. Jokainen oikeudenkäyntiasiakirja on päivättävä. Asian käsittelyssä noudatettavia määräaikoja laskettaessa otetaan huomioon ainoastaan päivä ja kellonaika, jona alkuperäiskappale on jätetty kirjaamoon.

7. Määräaikojen noudattamisen kannalta pidetään ratkaisevana sitä päivää ja kellonaikaa, jona jäljennös oikeudenkäyntiasiakirjan allekirjoitetusta alkuperäiskappaleesta ja 4 kohdassa mainittu asiakirjaluettelo saapuvat kirjaamoon telekopiolaitteella tai muulla unionin tuomioistuimen käytettävissä olevalla teknisellä tiedonsiirtovälineellä, jos asiakirjan allekirjoitettu alkuperäiskappale, johon on oheistettu 2 kohdassa tarkoitetut liitteet ja jäljennökset, saapuu kirjaamoon viimeistään kymmenentenä päivänä sen jälkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1–6 kohdan määräysten soveltamista.

8. Unionin tuomioistuin voi päätöksellään määrittää edellytykset, joiden täyttyessä kirjaamoon sähköisesti toimitettua oikeudenkäyntiasiakirjaa pidetään kyseisen asiakirjan alkuperäiskappaleena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3–6 kohdan soveltamista. Kyseinen päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

58 artikla

Oikeudenkäyntiasiakirjojen pituus

Unionin tuomioistuin voi päätöksellään vahvistaa sille jätettävien kirjelmien tai huomautusten enimmäispituuden, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän työjärjestyksen erityisten määräysten soveltamista. Kyseinen päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6 luku

ALUSTAVA KERTOMUS JA ASIOIDEN JAKAMINEN RATKAISUKOKOONPANOILLE

59 artikla

Alustava kertomus

1. Asian käsittelyn kirjallisen vaiheen päätyttyä presidentti määrää päivän, jona esittelevä tuomari antaa unionin tuomioistuimen yleiskokoukselle alustavan kertomuksen.

2. Alustavaan kertomukseen sisältyy ehdotus mahdollisesti tarvittavista erityisistä prosessinjohtotoimista, asian selvittämistoimista tai tapauksen mukaan ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle esitettävistä selvennyspyynnöistä sekä siitä ratkaisukokoonpanosta, jolle asia tulisi jakaa. Kertomukseen sisältyy myös esittelevän tuomarin ehdotus siitä, voidaanko istunto asianosaisten kuulemiseksi jättää pitämättä, ja siitä, voidaanko asia ratkaista ilman julkisasiamiehen ratkaisuehdotusta perussäännön 20 artiklan viidennen kohdan mukaisesti.

3. Unionin tuomioistuin päättää esittelevän tuomarin ehdotuksista aiheutuvista toimenpiteistä julkisasiamiestä kuultuaan.

60 artikla

Asioiden jakaminen ratkaisukokoonpanoille

1. Unionin tuomioistuin jakaa viiden tai kolmen tuomarin jaostoille kaikki sen käsiteltäviksi saatetut asiat, joita ei asian vaikeuden tai merkityksen vuoksi tai erityisistä syistä ole jaettava suurelle jaostolle, paitsi jos asian käsittelyyn osallistuva jäsenvaltio tai unionin toimielin on pyytänyt asian käsittelemistä suuressa jaostossa perussäännön 16 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti.

2. Unionin tuomioistuin käsittelee täysistunnossa asiat, jotka on saatettu sen käsiteltäviksi perussäännön 16 artiklan neljännessä kohdassa mainittujen määräysten nojalla. Unionin tuomioistuin voi jakaa täysistunnolle asian, jota se pitää perussäännön 16 artiklan viidennen kohdan mukaisesti poikkeuksellisen merkittävänä.

3. Ratkaisukokoonpano, jolle asia on jaettu, voi milloin tahansa pyytää unionin tuomioistuimelta asian siirtämistä laajempaan ratkaisukokoonpanoon.

4. Jos asian käsittelyn suullinen vaihe aloitetaan ilman asian selvittämistoimia, ratkaisukokoonpanon puheenjohtaja määrää sen aloittamispäivän.

7 luku

PROSESSINJOHTOTOIMET JA ASIAN SELVITTÄMISTOIMET

1 jakso Prosessinjohtotoimet

61 artikla

Unionin tuomioistuimen päättämät prosessinjohtotoimet

1. Niiden toimenpiteiden lisäksi, joista voidaan päättää perussäännön 24 artiklan mukaisesti, unionin tuomioistuin voi kehottaa asianosaisia ja perussäännön 23 artiklassa tarkoitettuja osapuolia vastaamaan tiettyihin kysymyksiin joko kirjallisesti sen asettamassa määräajassa tai istunnossa asianosaisten kuulemiseksi. Kirjalliset vastaukset saatetaan muiden asianosaisten tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitettujen osapuolten tietoon.

2. Jos pidetään istunto asianosaisten kuulemiseksi, unionin tuomioistuin kehottaa mahdollisuuksien mukaan tähän istuntoon osallistuvia keskittämään lausumansa erityisesti tiettyyn tai tiettyihin kysymyksiin.

62 artikla

Esittelevän tuomarin tai julkisasiamiehen päättämät prosessinjohtotoimet

1. Esittelevä tuomari tai julkisasiamies voi pyytää asianosaisia tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitettuja osapuolia antamaan määräajassa tosiseikkoja koskevia tietoja, asiakirjoja tai muuta selvitystä, jota he pitävät tarpeellisena. Saadut vastaukset ja asiakirjat saatetaan muiden asianosaisten tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitettujen osapuolten tietoon.

2. Esittelevä tuomari tai julkisasiamies voi myös lähettää asianosaisille tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille kysymyksiä vastattaviksi istunnossa.

2 jakso Asian selvittämistoimet

63 artikla

Asian selvittämistoimista päättäminen

1. Unionin tuomioistuin päättää yleiskokouksessa, onko asiassa ryhdyttävä selvittämistoimiin.

2. Ratkaisukokoonpanolle jaetussa asiassa tämän kysymyksen ratkaisee asianomainen ratkaisukokoonpano.

64 artikla

Asian selvittämistoimien valitseminen

1. Unionin tuomioistuin vahvistaa julkisasiamiestä kuultuaan antamallaan määräyksellä asianmukaisina pitämänsä selvittämistoimet ja sen, mitkä seikat on selvitettävä.

2. Asian selvittämistoimia ovat tämän kuitenkaan rajoittamatta perussäännön 24 ja 25 artiklan soveltamista

a) asianosaisten henkilökohtainen saapuminen asian käsittelyyn

b) tietojen ja asiakirjojen pyytäminen

c) todistajien kuuleminen

d) asiantuntijalausunto

e) katselmus.

3. Vastanäytön esittäminen ja aiemmin esitetyn näytön täydentäminen on sallittua.

65 artikla

Asian selvittämistoimiin osallistuminen

1. Jollei ratkaisukokoonpano suorita asian selvittämistoimia itse, se antaa ne esittelevän tuomarin tehtäväksi.

2. Julkisasiamies osallistuu asian selvittämistoimiin.

3. Asianosaiset saavat olla läsnä toteutettaessa asian selvittämistoimia.

66 artikla

Todistajien kuuleminen

1. Unionin tuomioistuin voi julkisasiamiestä kuultuaan määrätä omasta aloitteestaan tai asianosaisen pyynnöstä, että tiettyjen seikkojen selvittämiseksi kuullaan todistajia.

2. Jos asianosainen pyytää todistajan kuulemista, pyynnössä on ilmoitettava täsmällisesti, mistä seikoista ja minkä vuoksi todistajaa on tarpeen kuulla.

3. Unionin tuomioistuin ratkaisee edellisessä kohdassa tarkoitetun pyynnön perustellulla määräyksellä. Jos pyyntö hyväksytään, määräyksessä mainitaan, mitkä seikat on selvitettävä ja keitä kuullaan todistajina kustakin tällaisesta seikasta.

4. Unionin tuomioistuin kutsuu todistajat kuultaviksi sen jälkeen, kun tämän työjärjestyksen 73 artiklan 1 kohdan nojalla mahdollisesti vaadittu ennakkomaksu on suoritettu.

67 artikla

Menettely todistajia kuultaessa

1. Todistajan henkilöllisyyden toteamisen jälkeen presidentti ilmoittaa todistajalle, että tämän on vahvistettava kertomuksensa tässä työjärjestyksessä määrätyllä tavalla.

2. Unionin tuomioistuin kuulee todistajaa kuulemistilaisuudessa, johon asianosaiset on kutsuttu. Todistajan esitettyä kertomuksensa presidentti voi asianosaisten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan esittää todistajalle kysymyksiä.

3. Muilla tuomareilla ja julkisasiamiehellä on sama oikeus.

4. Asianosaisten oikeudenkäyntiedustajat voivat presidentin luvalla esittää todistajalle kysymyksiä.

68 artikla

Todistajan vala

1. Esitettyään kertomuksensa todistaja vannoo seuraavan valan:

”Minä lupaan ja vannon, että olen kertonut totuuden, koko totuuden enkä mitään muuta kuin totuuden.”

2. Unionin tuomioistuin voi asianosaisia kuultuaan vapauttaa todistajan valan vannomisesta.

69 artikla

Maksuseuraamukset

1. Määräysten mukaisesti kutsutun todistajan on noudatettava kutsua ja saavuttava istuntoon.

2. Jos määräysten mukaisesti kutsuttu todistaja jää ilman laillista syytä saapumatta unionin tuomioistuimeen, unionin tuomioistuin voi määrätä hänelle enintään 5 000 euron maksuseuraamuksen ja määrätä, että todistaja on uudelleen kutsuttava kuultavaksi omalla kustannuksellaan.

3. Sama seuraamus voidaan määrätä todistajalle, joka ilman laillista syytä kieltäytyy todistamasta tai vannomasta valaa.

70 artikla

Asiantuntijalausunto

1. Unionin tuomioistuin voi määrätä hankittavaksi asiantuntijalausunnon. Määräyksessä nimetään asiantuntija, määritetään hänen tehtävänsä ja asetetaan määräaika, jossa hänen on annettava lausuntonsa.

2. Kun lausunto on annettu ja se on annettu tiedoksi asianosaisille, unionin tuomioistuin voi määrätä, että asiantuntijaa kuullaan käsittelyssä, johon asianosaiset on kutsuttu. Presidentti voi asianosaisen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan esittää asiantuntijalle kysymyksiä.

3. Muilla tuomareilla ja julkisasiamiehellä on sama oikeus.

4. Asianosaisten oikeudenkäyntiedustajat voivat presidentin luvalla esittää asiantuntijalle kysymyksiä.

71 artikla

Asiantuntijan vala

1. Lausunnon antamisen jälkeen asiantuntija vannoo seuraavan valan:

”Minä vannon, että olen suorittanut tehtäväni tunnollisesti ja puolueettomasti.”

2. Unionin tuomioistuin voi asianosaisia kuultuaan vapauttaa asiantuntijan valan vannomisesta.

72 artikla

Todistajan tai asiantuntijan kuulemisen vastustaminen

1. Jos asianosainen vastustaa todistajan tai asiantuntijan kuulemista sillä perusteella, että tämä ei ole tehtävään kykenevä tai sopiva, tai muulla perusteella taikka jos todistaja tai asiantuntija kieltäytyy lausumasta tai valan vannomisesta, unionin tuomioistuin ratkaisee asian.

2. Todistajan tai asiantuntijan kuulemisen vastustamista koskeva väite on esitettävä kirjallisesti kahden viikon kuluessa sen määräyksen tiedoksiannosta, jolla todistaja on kutsuttu tai asiantuntija nimetty, ja väitteen yhteydessä on mainittava vastustamisen perusteet ja niistä esitettävä selvitys.

73 artikla

Todistajien ja asiantuntijoiden kulut

1. Kun unionin tuomioistuin määrää kuultavaksi todistajia tai hankittavaksi asiantuntijalausunnon, se voi vaatia, että asianosaisten tai jonkin asianosaisen on suoritettava ennakkomaksu, joka kattaa todistajien ja asiantuntijoiden kuulemisesta aiheutuvat kustannukset.

2. Todistajilla ja asiantuntijoilla on oikeus korvaukseen matka- ja oleskelukuluistaan. Näitä kuluja varten heille voidaan maksaa ennakkoa unionin tuomioistuimen kassasta.

3. Todistajilla on oikeus korvaukseen ansionmenetyksestä ja asiantuntijoilla oikeus palkkioon. Unionin tuomioistuin maksaa nämä rahamäärät todistajille ja asiantuntijoille heidän täytettyään velvollisuutensa tai tehtävänsä.

74 artikla

Pöytäkirja asian selvittämistoimia varten pidetystä istunnosta

1. Kirjaaja laatii pöytäkirjan jokaisesta asian selvittämistoimia varten pidetystä istunnosta. Presidentti ja kirjaaja allekirjoittavat pöytäkirjan. Pöytäkirja on todistusvoimainen.

2. Todistajien tai asiantuntijoiden kuulemiseksi pidetystä istunnosta laaditun pöytäkirjan allekirjoittaa presidentti tai kuulemisen toimittanut tuomari yhdessä kirjaajan kanssa. Ennen allekirjoittamista todistajalle tai asiantuntijalle on varattava tilaisuus tarkastaa pöytäkirjan sisältö ja allekirjoittaa se.

3. Pöytäkirja annetaan tiedoksi asianosaisille.

75 artikla

Asian käsittelyn suullisen vaiheen aloittaminen selvittämistoimien jälkeen

1. Jollei unionin tuomioistuin päätä asettaa asianosaisille määräaikaa kirjallisten huomautusten esittämistä varten, presidentti päättää asian käsittelyn suullisen vaiheen aloittamispäivän asian selvittämistoimien päätyttyä.

2. Jos kirjallisten huomautusten esittämistä varten on asetettu määräaika, presidentti päättää asian käsittelyn suullisen vaiheen aloittamispäivän kyseisen määräajan päätyttyä.

8 luku

ASIAN KÄSITTELYN SUULLINEN VAIHE

76 artikla

Istunto asianosaisten kuulemiseksi

1. Mahdollinen perusteltu pyyntö istunnon järjestämisestä asianosaisten kuulemiseksi on tehtävä kolmen viikon kuluessa siitä, kun ilmoitus asian käsittelyn kirjallisen vaiheen päättymisestä on annettu tiedoksi asianosaisille ja perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille. Presidentti voi pidentää tätä määräaikaa.

2. Esittelevän tuomarin ehdotuksesta unionin tuomioistuin voi kuitenkin julkisasiamiestä kuultuaan päättää, ettei istuntoa asianosaisten kuulemiseksi pidetä, jos unionin tuomioistuin asian käsittelyn kirjallisessa vaiheessa jätettyihin kirjelmiin tai huomautuksiin perehdyttyään katsoo, että sillä on riittävät tiedot asian ratkaisemiseen.

3. Edellistä kohtaa ei sovelleta, jos perustellun pyynnön istunnon pitämisestä asianosaisten kuulemiseksi on tehnyt perussäännön 23 artiklassa tarkoitettu osapuoli, joka ei ole osallistunut asian käsittelyn kirjalliseen vaiheeseen.

77 artikla

Yhteinen istunto asianosaisten kuulemiseksi

Jos se on samanlaisessa oikeudenkäyntimenettelyssä käsiteltävien useiden asioiden välillä ilmenevien samankaltaisuuksien vuoksi mahdollista, unionin tuomioistuin voi päättää pitää näissä asioissa yhteisen istunnon asianosaisten kuulemiseksi.

78 artikla

Käsittelyn johtaminen

Presidentti julistaa käsittelyn alkaneeksi ja johtaa sitä sekä huolehtii järjestyksen säilymisestä istunnossa.

79 artikla

Suljettu käsittely

1. Unionin tuomioistuin voi erityisesti jäsenvaltioiden turvallisuuteen tai alaikäisten lasten suojeluun liittyvistä painavista syistä päättää, että asia käsitellään yleisön läsnä olematta.

2. Jos asia on päätetty käsitellä yleisön läsnä olematta, myös tietojen julkistaminen siitä, mitä käsittelyssä on tapahtunut, on kielletty.

80 artikla

Kysymykset

Ratkaisukokoonpanon jäsenet ja julkisasiamiehet voivat asianosaisten kuulemiseksi pidettävän istunnon aikana esittää kysymyksiä asianosaisten asiamiehille, avustajille tai asianajajille sekä tämän työjärjestyksen 47 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa pääasian oikeudenkäynnin asianosaisille tai heidän edustajilleen.

81 artikla

Asianosaisten kuulemiseksi pidetyn istunnon päättäminen

Presidentti julkistaa asianosaisten kuulemiseksi pidetyn istunnon päättyneeksi kuultuaan asianosaisten tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitettujen osapuolten lausumat.

82 artikla

Julkisasiamiehen ratkaisuehdotuksen esittäminen

1. Jos istunto asianosaisten kuulemiseksi on pidetty, julkisasiamies esittää ratkaisuehdotuksensa istunnon päättyneeksi julistamisen jälkeen.

2. Presidentti julistaa asian käsittelyn suullisen vaiheen päättyneeksi julkisasiamiehen esitettyä ratkaisuehdotuksensa.

83 artikla

Suullisen vaiheen aloittaminen tai uudelleen aloittaminen

Unionin tuomioistuin voi milloin tahansa määrätä asian käsittelyn suullisen vaiheen aloitettavaksi tai aloitettavaksi uudelleen erityisesti, jos unionin tuomioistuin katsoo, ettei sillä ole riittävästi tietoa asiasta, tai jos asianosainen on suullisen vaiheen päättyneeksi julistamisen jälkeen vedonnut uuteen seikkaan, joka voi olennaisesti vaikuttaa unionin tuomioistuimen ratkaisuun, taikka jos asia on ratkaistava sellaisella perusteella, josta asianosaisella tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitetulla osapuolella ei ole ollut tilaisuutta lausua.

84 artikla

Istunnon pöytäkirja

1. Kirjaaja laatii pöytäkirjan jokaisesta istunnosta. Presidentti ja kirjaaja allekirjoittavat pöytäkirjan. Pöytäkirja on todistusvoimainen.

2. Asianosaisilla ja perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuilla osapuolilla on oikeus tutustua kirjaamossa kaikkiin pöytäkirjoihin ja saada niistä jäljennös.

85 artikla

Istunnon äänite

Presidentti voi asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä oikeuttaa asianosaisen tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitetun osapuolen, joka on osallistunut asian käsittelyn kirjalliseen tai suulliseen vaiheeseen, kuuntelemaan asianosaisten kuulemiseksi pidetyn istunnon äänitallenteen unionin tuomioistuimen tiloissa sillä kielellä, jota puhuja on istunnossa käyttänyt.

9 luku

TUOMIOT JA MÄÄRÄYKSET

86 artikla

Tuomion julistamispäivä

Asianosaisille tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille ilmoitetaan tuomion julistamispäivä.

87 artikla

Tuomion sisältö

Tuomioon sisältyy

a) maininta siitä, että se on unionin tuomioistuimen antama tuomio

b) maininta ratkaisukokoonpanosta

c) julistamispäivä

d) päätösneuvotteluun osallistuneiden presidentin ja tuomareiden nimet sekä maininta esittelevästä tuomarista

e) julkisasiamiehen nimi

f) kirjaajan nimi

g) tiedot asianosaisista tai asian käsittelyyn osallistuneista perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuista osapuolista

h) asianosaisten oikeudenkäyntiedustajien nimet

i) asianosaisten vaatimukset, jos kyse on kanteesta tai muutoksenhausta

j) asianosaisten kuulemiseksi mahdollisesti pidetyn istunnon päivä

k) maininta siitä, että julkisasiamiestä on kuultu, ja tapauksen mukaan hänen ratkaisuehdotuksensa esittämispäivä

l) yhteenveto asiaa koskevista tosiseikoista

m) perustelut

n) tuomiolauselma, johon tarvittaessa sisältyy oikeudenkäyntikuluja koskeva ratkaisu.

88 artikla

Tuomion julistaminen ja tiedoksianto

1. Tuomio julistetaan julkisessa istunnossa.

2. Tuomion taltio, jonka presidentti, päätösneuvotteluun osallistuneet tuomarit ja kirjaaja allekirjoittavat, varustetaan sinetillä ja talletetaan kirjaamoon; oikeaksi todistettu jäljennös tuomiosta annetaan tiedoksi jokaiselle asianosaiselle sekä tapauksen mukaan ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle, perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille ja unionin yleiselle tuomioistuimelle.

89 artikla

Määräyksen sisältö

1. Määräykseen sisältyy

a) maininta siitä, että se on unionin tuomioistuimen antama määräys

b) maininta ratkaisukokoonpanosta

c) ratkaisupäivä

d) maininta oikeudellisesta perustasta asian ratkaisemiselle määräyksellä

e) presidentin ja tapauksen mukaan päätösneuvotteluun osallistuneiden tuomareiden nimet sekä maininta esittelevästä tuomarista

f) julkisasiamiehen nimi

g) kirjaajan nimi

h) tiedot asianosaisista tai pääasian oikeudenkäynnin asianosaisista

i) asianosaisten oikeudenkäyntiedustajien nimet

j) maininta siitä, että julkisasiamiestä on kuultu

k) määräysosa, johon tarvittaessa sisältyy oikeudenkäyntikuluja koskeva ratkaisu.

2. Kun määräyksen on tämän työjärjestyksen mukaan oltava perusteltu, siihen sisältyy lisäksi

a) asianosaisten vaatimukset, jos kyse on kanteesta tai muutoksenhausta

b) yhteenveto asiaa koskevista tosiseikoista

c) perustelut.

90 artikla

Määräyksen allekirjoittaminen ja tiedoksianto

Määräyksen taltio, jonka presidentti ja kirjaaja allekirjoittavat, varustetaan sinetillä ja talletetaan kirjaamoon; oikeaksi todistettu jäljennös määräyksestä annetaan tiedoksi jokaiselle asianosaiselle sekä tapauksen mukaan ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle, perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille ja unionin yleiselle tuomioistuimelle.

91 artikla

Tuomioiden ja määräysten sitovuus

1. Tuomio on sitova sen julistamispäivästä alkaen.

2. Määräys on sitova sen tiedoksiantopäivästä alkaen.

92 artikla

Julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Unionin tuomioistuimen tuomioista ja määräyksistä, joilla asia on lopullisesti ratkaistu, julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä tiedonanto, johon sisältyy ratkaisun päivä ja tuomiolauselma tai määräysosa.

III OSASTO

ENNAKKORATKAISUPYYNNÖT

1 luku

YLEISET MÄÄRÄYKSET

93 artikla

Soveltamisala

Tämän luvun määräyksiä oikeudenkäyntimenettelystä sovelletaan

a) perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa

b) ennakkoratkaisupyyntöihin, joista voidaan määrätä sopimuksissa, joissa Euroopan unioni tai jäsenvaltiot ovat osapuolina.

94 artikla

Ennakkoratkaisupyynnön sisältö

Ennakkoratkaisupyyntöön on sisällytettävä unionin tuomioistuimelle esitettävien ennakkoratkaisukysymysten lisäksi

a) yhteenveto oikeudenkäynnin kohteesta ja asiaa koskevista tosiseikoista, siten kuin ennakkoratkaisua pyytävä tuomioistuin on ne todennut, tai ainakin selostus niistä tosiseikoista, joihin kysymykset perustuvat

b) asiassa mahdollisesti sovellettaviksi tulevien kansallisten säännösten sisältö ja tarvittaessa asiaan liittyvä kansallinen oikeuskäytäntö

c) selostus niistä syistä, joiden vuoksi ennakkoratkaisua pyytävä tuomioistuin on ryhtynyt tarkastelemaan kysymystä unionin oikeuden tiettyjen säännösten tulkinnasta tai pätevyydestä, sekä ennakkoratkaisua pyytävän tuomioistuimen toteama yhteys kyseisten säännösten ja pääasian oikeudenkäynnissä sovellettavien kansallisen oikeuden säännösten välillä.

95 artikla

Tunnistetietojen poistaminen

1. Jos ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on määrännyt tunnistetietojen poistamisesta, määräystä noudatetaan asian käsittelyssä unionin tuomioistuimessa.

2. Lisäksi unionin tuomioistuin voi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pyynnöstä, pääasian oikeudenkäynnin jonkin asianosaisten asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan poistaa oikeudenkäyntiin liittyvän yhden tai usean henkilön tai yhteisön tunnistetiedot, jos se pitää sitä tarpeellisena.

96 artikla

Osallistuminen ennakkoratkaisumenettelyyn

1. Perussäännön 23 artiklan mukaisesti huomautuksia saavat esittää unionin tuomioistuimelle

a) pääasian oikeudenkäynnin asianosaiset

b) jäsenvaltiot

c) Euroopan komissio

d) toimielin, joka on toteuttanut toimen, jonka pätevyys tai tulkinta on riidan kohteena

e) ETA-sopimuksen muut osapuolet kuin jäsenvaltiot sekä kyseisessä sopimuksessa tarkoitettu EFTAn valvontaviranomainen, kun unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi saatettu ennakkoratkaisukysymys kuuluu kyseisen sopimuksen soveltamisalaan

f) kolmannet valtiot, jotka ovat osapuolina neuvoston tekemässä tiettyä alaa koskevassa sopimuksessa, kun kyseisessä sopimuksessa niin määrätään ja jäsenvaltion tuomioistuin saattaa unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi ennakkoratkaisukysymyksen, joka kuuluu kyseisen sopimuksen soveltamisalaan.

2. Osallistumatta jättäminen asian käsittelyn kirjalliseen vaiheeseen ei estä osallistumista asian käsittelyn suulliseen vaiheeseen.

97 artikla

Pääasian oikeudenkäynnin asianosaiset

1. Pääasian oikeudenkäynnin asianosaisia ovat ne, jotka ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on todennut asianosaisiksi oikeudenkäyntimenettelyä koskevien kansallisten sääntöjen mukaisesti.

2. Jos ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ilmoittaa unionin tuomioistuimelle uuden asianosaisen oikeuttamisesta osallistumaan pääasian oikeudenkäyntiin asian käsittelyn ollessa jo vireillä unionin tuomioistuimessa, uuden asianosaisen on tyydyttävä menettelyyn sellaisena kuin se on ilmoituksen ajankohtana. Uuden asianosaisen tietoon saatetaan kaikki ne menettelyn asiakirjat, jotka on jo annettu tiedoksi perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille.

3. Pääasian oikeudenkäynnin asianosaisten edustamista ja esiintymistä koskevissa kysymyksissä unionin tuomioistuin ottaa huomioon oikeudenkäyntimenettelyä koskevat säännöt, joita sovelletaan asian sen käsiteltäväksi saattaneessa tuomioistuimessa. Jos jonkun oikeudesta toimia pääasian oikeudenkäynnin asianosaisen edustajana kansallisen oikeuden mukaan on epätietoisuutta, unionin tuomioistuin voi pyytää ennakkoratkaisua pyytäneeltä tuomioistuimelta tietoja oikeudenkäyntimenettelyyn sovellettavista säännöistä.

98 artikla

Ennakkoratkaisupyynnön kääntäminen ja tiedoksianto

1. Tässä osastossa tarkoitetut ennakkoratkaisupyynnöt annetaan tiedoksi jäsenvaltioille alkuperäisellä kielellä, ja niihin on oheistettu käännös tiedoksiannon vastaanottavan valtion viralliselle kielelle. Jos se on ennakkoratkaisupyynnön pituuden vuoksi aiheellista, käännös korvataan ennakkoratkaisupyynnön tiivistelmästä tiedoksiannon vastaanottavan valtion viralliselle kielelle tehdyllä käännöksellä, jonka avulla kyseinen jäsenvaltio esittää kannanottonsa. Tiivistelmään sisältyy ennakkoratkaisukysymyksen tai -kysymysten sanamuoto lyhentämättömänä. Tiivistelmässä ilmoitetaan, mikäli ne sisältyvät ennakkoratkaisupyyntöön, muun muassa pääasian oikeudenkäynnin kohde, pääasian oikeudenkäynnin asianosaisten keskeiset perustelut, yhteenveto ennakkoratkaisupyynnön perusteluista sekä oikeuskäytäntö ja ne kansallisen oikeuden ja Euroopan unionin oikeuden säännökset, joihin asiassa viitataan.

2. Perussäännön 23 artiklan kolmannessa kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa ennakkoratkaisupyynnöt annetaan tiedoksi ETA-sopimuksen osapuolina oleville muille valtioille kuin jäsenvaltioille sekä EFTAn valvontaviranomaiselle alkuperäisellä kielellä ja niihin oheistetaan ennakkoratkaisupyynnöstä tai tapauksen mukaan sen tiivistelmästä tehty käännös sille 36 artiklassa mainitulle kielelle, jonka tiedoksiannon vastaanottaja on valinnut.

3. Jos kolmannella valtiolla on oikeus osallistua ennakkoratkaisumenettelyyn perussäännön 23 artiklan neljännen kohdan mukaisesti, ennakkoratkaisupyyntö annetaan sille tiedoksi alkuperäisellä kielellä ja siihen oheistetaan ennakkoratkaisupyynnöstä tai tapauksen mukaan sen tiivistelmästä tehty käännös sille 36 artiklassa mainitulle kielelle, jonka kyseinen kolmas valtio on valinnut.

99 artikla

Vastaaminen perustellulla määräyksellä

Jos ennakkoratkaisukysymys on samanlainen kuin kysymys, johon unionin tuomioistuin on jo antanut ratkaisun, tai jos kysymykseen annettava vastaus on selvästi johdettavissa oikeuskäytännöstä tai jos ennakkoratkaisukysymykseen annettavasta vastauksesta ei ole perusteltua epäilystä, unionin tuomioistuin voi esittelevän tuomarin ehdotuksesta ja julkisasiamiestä kuultuaan milloin tahansa päättää ratkaista asian perustellulla määräyksellä.

100 artikla

Asian vireilläolo unionin tuomioistuimessa

1. Ennakkoratkaisupyyntö pysyy vireillä unionin tuomioistuimessa, jollei tuomioistuin, joka on saattanut ennakkoratkaisupyynnön unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi, peruuta sitä. Ennakkoratkaisupyynnön peruutus voidaan ottaa huomioon ennen tuomion julistamispäivän tiedoksiantoa perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille.

2. Unionin tuomioistuin voi kuitenkin milloin tahansa todeta, etteivät sen toimivaltaisuuden edellytykset enää täyty.

101 artikla

Selvennysten pyytäminen

1. Unionin tuomioistuin voi pyytää julkisasiamiestä kuultuaan ennakkoratkaisua pyytäneeltä tuomioistuimelta selvennyksiä asettamassaan määräajassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä työjärjestyksessä määrättyjä prosessinjohtotoimia ja asian selvittämistoimia.

2. Ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen vastaus pyyntöön annetaan tiedoksi perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille.

102 artikla

Oikeudenkäyntikulut ennakkoratkaisumenettelyssä

Ennakkoratkaisumenettelyn oikeudenkäyntikuluista päättää ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin.

103 artikla

Tuomioiden ja määräysten korjaaminen

1. Unionin tuomioistuin voi korjata tuomioissa tai määräyksissä olevat kirjoitus- tai laskuvirheet tai muut selvät virheet omasta aloitteestaan tai perussäännön 23 artiklassa tarkoitetun osapuolen pyynnöstä, joka on tehtävä kahden viikon kuluessa tuomion julistamisesta tai määräyksen tiedoksiannosta.

2. Unionin tuomioistuin ratkaisee asian julkisasiamiestä kuultuaan.

3. Korjausta koskevan määräyksen taltio liitetään korjatun ratkaisun taltioon. Määräyksestä tehdään merkintä korjatun ratkaisun taltioon.

104 artikla

Ennakkoratkaisujen tulkinta

1. Tuomioiden ja määräysten tulkintaa koskevaa tämän työjärjestyksen 158 artiklaa ei sovelleta ennakkoratkaisupyyntöön vastaamiseksi annettuihin ratkaisuihin.

2. Kansallisen tuomioistuimen asiana on harkita, pitääkö se ennakkoratkaisusta saamiaan tietoja riittävinä vai katsooko se, että unionin tuomioistuimelle on esitettävä uusi ennakkoratkaisupyyntö.

2 luku

NOPEUTETTU ENNAKKORATKAISUMENETTELY

105 artikla

Nopeutettu menettely

1. Unionin tuomioistuimen presidentti voi ennakkoratkaisua pyytäneen tuomioistuimen pyynnöstä tai poikkeuksellisesti omasta aloitteestaan päättää esittelevää tuomaria ja julkisasiamiestä kuultuaan, että ennakkoratkaisupyyntö käsitellään nopeutetussa menettelyssä tämän työjärjestyksen määräyksistä poiketen, jos asian laatu edellyttää, että asia käsitellään ensi tilassa.

2. Presidentti määrää tässä tapauksessa välittömästi istuntopäivän, joka ilmoitetaan perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille samalla, kun ennakkoratkaisupyyntö annetaan niille tiedoksi.

3. Edellisessä kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat jättää kirjelmiä tai kirjallisia huomautuksia presidentin asettamassa määräajassa, joka ei saa olla lyhyempi kuin 15 päivää. Presidentti voi kehottaa näitä osapuolia käsittelemään kirjelmissään tai kirjallisissa huomautuksissaan ainoastaan ennakkoratkaisupyyntöön liittyviä olennaisia oikeudellisia näkökohtia.

4. Mahdolliset kirjelmät tai kirjalliset huomautukset saatetaan kaikkien perussäännön 23 artiklassa tarkoitettujen osapuolten tietoon ennen istuntoa.

5. Unionin tuomioistuin ratkaisee asian julkisasiamiestä kuultuaan.

106 artikla

Ennakkoratkaisumenettelyn asiakirjojen toimittaminen

1. Edellisessä artiklassa tarkoitetut menettelyn asiakirjat katsotaan jätetyiksi, kun kirjaamoon on toimitettu telekopiolaitteella tai muulla unionin tuomioistuimen käytettävissä olevalla teknisellä tiedonsiirtovälineellä jäljennös allekirjoitetusta alkuperäiskappaleesta ja niistä liiteasiakirjoista, joihin asiassa vedotaan, sekä 57 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu liiteluettelo. Alkuperäinen asiakirja ja edellä mainitut liitteet on toimitettava kirjaamoon välittömästi sen jälkeen.

2. Edellisessä artiklassa tarkoitetut tiedoksiannot ja ilmoitukset voidaan tehdä toimittamalla asiakirjasta jäljennös telekopiolaitteella tai muulla unionin tuomioistuimen ja vastaanottajan käytettävissä olevalla teknisellä tiedonsiirtovälineellä.

3 luku

KIIREELLINEN ENNAKKORATKAISUMENETTELY

107 artikla

Kiireellisen ennakkoratkaisumenettelyn soveltamisala

1. Ennakkoratkaisupyyntö, jossa esitetään kysymys tai kysymyksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osastossa tarkoitetuista asioista, voidaan ennakkoratkaisua pyytävän tuomioistuimen pyynnöstä tai poikkeuksellisesti unionin tuomioistuimen omasta aloitteesta käsitellä kiireellisessä menettelyssä tämän työjärjestyksen määräyksistä poiketen.

2. Ennakkoratkaisua pyytävän tuomioistuimen on selostettava ne oikeudelliset seikat ja tosiseikat, joiden vuoksi asia on kiireellinen ja tämän poikkeuksellisen menettelyn soveltaminen on perusteltua, ja sen on mahdollisuuksien mukaan ilmoitettava ehdottamansa vastaus ennakkoratkaisukysymyksiin.

3. Jos ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin ei ole esittänyt pyyntöä kiireellisen menettelyn noudattamisesta mutta asiassa on ilmeisesti sovellettava kyseistä menettelyä, unionin tuomioistuimen presidentti voi pyytää 108 artiklassa tarkoitettua jaostoa tutkimaan, onko ennakkoratkaisupyyntö käsiteltävä mainitussa menettelyssä.

108 artikla

Kiireellisyyden ratkaiseminen

1. Nimetty jaosto päättää ennakkoratkaisupyynnön käsittelemisestä kiireellisessä menettelyssä esittelevän tuomarin ehdotuksesta ja julkisasiamiestä kuultuaan. Ratkaisukokoonpano määräytyy 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen päivän perusteella, jona asia on jaettu esittelevälle tuomarille, jos ennakkoratkaisua pyytävä tuomioistuin on pyytänyt kiireellisen menettelyn soveltamista, tai, jos kysymys kiireellisen menettelyn soveltamisesta tutkitaan presidentin pyynnöstä, tämän pyynnön esittämispäivän perusteella.

2. Jos asia liittyy vireillä olevaan asiaan, joka on jaettu sellaiselle esittelevälle tuomarille, joka ei kuulu nimettyyn jaostoon, nimetty jaosto voi ehdottaa unionin tuomioistuimen presidentille, että asia jaetaan kyseiselle esittelevälle tuomarille. Jos asia on siirretty kyseiselle esittelevälle tuomarille, nimettynä jaostona toimii tässä asiassa se viiden tuomarin jaosto, johon tämä tuomari kuuluu. Tällöin sovelletaan 29 artiklan 1 kohtaa.

109 artikla

Kiireellisen menettelyn kirjallinen vaihe

1. Jos ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin on pyytänyt kiireellisen menettelyn soveltamista tai presidentti on pyytänyt nimettyä jaostoa tutkimaan, onko ennakkoratkaisupyyntö käsiteltävä kiireellisessä menettelyssä, kirjaaja huolehtii siitä, että ennakkoratkaisupyyntö annetaan välittömästi tiedoksi pääasian oikeudenkäynnin asianosaisille, sille jäsenvaltiolle, jossa ennakkoratkaisupyynnön esittänyt tuomioistuin sijaitsee, Euroopan komissiolle sekä sille toimielimelle, jonka antaman säädöksen pätevyys tai tulkinta on riitautettu.

2. Päätös siitä, käsitelläänkö ennakkoratkaisupyyntö kiireellisessä menettelyssä, annetaan välittömästi tiedoksi ennakkoratkaisua pyytäneelle tuomioistuimelle sekä edellisessä kohdassa mainituille asianosaisille, jäsenvaltiolle ja toimielimille. Päätöksessä, jonka mukaan ennakkoratkaisupyyntö käsitellään kiireellisessä menettelyssä, asetetaan määräaika, jossa nämä voivat jättää kirjelmiä tai kirjallisia huomautuksia. Päätöksessä voidaan täsmentää ne oikeudelliset seikat, joita näissä kirjelmissä tai kirjallisissa huomautuksissa on käsiteltävä, ja siinä voidaan määrätä näiden asiakirjojen enimmäispituus.

3. Jos ennakkoratkaisupyynnössä viitataan hallintomenettelyyn tai oikeudenkäyntiin, joka on tapahtunut muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin sijaitsee, unionin tuomioistuin voi kehottaa kyseistä jäsenvaltiota toimittamaan tarpeellisia tarkennuksia kirjallisesti tai istunnossa asianosaisten kuulemiseksi.

4. Välittömästi 1 kohdassa tarkoitetun tiedoksiannon jälkeen ennakkoratkaisupyyntö saatetaan myös niiden perussäännön 23 artiklassa tarkoitettujen osapuolien tietoon, jotka eivät olleet tiedoksiannon vastaanottajia, ja päätös siitä, käsitelläänkö ennakkoratkaisupyyntö kiireellisessä menettelyssä, saatetaan samojen osapuolien tietoon välittömästi 2 kohdassa tarkoitetun tiedoksiannon jälkeen.

5. Perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille ilmoitetaan todennäköisestä istuntopäivästä heti, kun se on mahdollista.

6. Jos ennakkoratkaisupyyntöä ei käsitellä kiireellisessä menettelyssä, asian käsittelyä jatketaan perussäännön 23 artiklan määräysten ja asiaa koskevien tämän työjärjestyksen määräysten mukaisesti.

110 artikla

Tiedoksiannot ja ilmoitukset asian käsittelyn kirjallisen vaiheen päätyttyä

1. Kun ennakkoratkaisupyyntö käsitellään kiireellisessä menettelyssä, ennakkoratkaisupyyntö sekä jätetyt kirjelmät ja kirjalliset huomautukset annetaan tiedoksi perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille muille osapuolille kuin 109 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut asianosaiset ja osapuolet. Ennakkoratkaisupyyntöön oheistetaan sen tai mahdollisen tiivistelmän käännös 98 artiklassa määräysten mukaisesti.

2. Kirjelmät ja kirjalliset huomautukset annetaan tiedoksi myös 109 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille asianosaisille ja muille osapuolille.

3. Istuntopäivästä ilmoitetaan perussäännön 23 artiklassa tarkoitetuille osapuolille edellisissä kohdissa tarkoitettujen tiedoksiantojen yhteydessä.

111 artikla

Asian käsittely ilman kirjallista vaihetta

Nimetty jaosto voi äärimmäisen kiireellisissä tapauksissa päättää, että asia käsitellään ilman 109 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kirjallista vaihetta.

112 artikla

Pääasian ratkaiseminen

Nimetty jaosto ratkaisee asian julkisasiamiestä kuultuaan.

113 artikla

Ratkaisukokoonpano

1. Nimetty jaosto voi päättää käsitellä asian kolmen tuomarin kokoonpanossa. Tällöin ratkaisukokoonpanoon kuuluu nimetyn jaoston puheenjohtaja, esittelevä tuomari sekä yksi tai tarvittaessa kaksi tuomaria, jotka on nimetyn jaoston kokoonpanoa 108 artiklan 1 kohdan mukaisesti määrättäessä nimetty 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta luettelosta ensimmäisinä.

2. Nimetty jaosto voi myös pyytää unionin tuomioistuimelta asian siirtämistä laajempaan ratkaisukokoonpanoon. Kiireellistä menettelyä jatketaan uudessa ratkaisukokoonpanossa tarvittaessa asian käsittelyn suullisen vaiheen uudelleen aloittamisen jälkeen.

114 artikla

Ennakkoratkaisumenettelyn asiakirjojen toimittaminen

Ennakkoratkaisumenettelyn asiakirjat toimitetaan tämän työjärjestyksen 106 artiklan mukaisesti.

4 luku

OIKEUSAPU

115 artikla

Oikeusavun hakeminen

1. Jos pääasian oikeudenkäynnin asianosainen ei kokonaan tai osaksi kykene suorittamaan oikeudenkäynnistä aiheutuvia kuluja, hän voi milloin tahansa hakea oikeusapua.

2. Hakemukseen on liitettävä hakijan taloudellisen aseman arvioimiseksi tarvittavat tiedot ja asiakirjat, kuten toimivaltaisen kansallisen viranomaisen todistus hakijan taloudellisesta asemasta.

3. Jos hakija on jo saanut oikeusapua ennakkoratkaisua pyytäneessä tuomioistuimessa, hänen on esitettävä kyseisen tuomioistuimen päätös ja täsmennettävä, mitä oikeusapuna jo myönnetyillä rahamäärillä on korvattu.

116 artikla

Oikeusapupäätös

1. Presidentti jakaa oikeusapuhakemuksen heti sen jättämisen jälkeen esittelevälle tuomarille, joka vastaa sen asian valmistelusta, jonka yhteydessä hakemus on tehty.

2. Oikeusavun myöntämisestä kokonaan tai osittain tai sen epäämisestä päättää esittelevän tuomarin ehdotuksesta ja julkisasiamiestä kuultuaan se kolmen tuomarin jaosto, johon esittelevä tuomari on sijoitettu. Tällöin ratkaisukokoonpanoon kuuluu kyseisen jaoston puheenjohtaja, esittelevä tuomari sekä yksi tai tarvittaessa kaksi tuomaria, jotka nimetään 28 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta luettelosta ensimmäisinä sen päivän perusteella, jona esittelevä tuomari saattaa oikeusapuhakemuksen jaoston käsiteltäväksi.

3. Jos esittelevä tuomari ei kuulu mihinkään kolmen tuomarin jaostoon, asiasta päättää samojen määräysten mukaisesti se viiden tuomarin jaosto, johon hänet on sijoitettu. Kyseiseen ratkaisukokoonpanoon kuuluu esittelevän tuomarin lisäksi neljä tuomaria, jotka nimetään tämän työjärjestyksen 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta luettelosta sen päivän perusteella, jona esittelevä tuomari saattaa oikeusapuhakemuksen jaoston käsiteltäväksi.

4. Kyseinen ratkaisukokoonpano ratkaisee asian määräyksellä. Jos oikeusapu evätään kokonaan tai osittain, epääminen perustellaan määräyksessä.

117 artikla

Oikeusapuna maksettavat rahamäärät

Jos oikeusapu myönnetään, unionin tuomioistuimen kassasta maksetaan hakijan avustamiseen ja edustamiseen unionin tuomioistuimessa liittyvät kulut ratkaisukokoonpanon mahdollisesti vahvistamissa rajoissa. Hakijan tai hänen edustajansa pyynnöstä näitä kuluja varten voidaan maksaa ennakkoa.

118 artikla

Oikeusavun lakkaaminen

Oikeusapua koskevan hakemuksen ratkaissut ratkaisukokoonpano voi milloin tahansa omasta aloitteestaan tai hakemuksesta määrätä oikeusavun lakkaamaan, jos sen myöntämiseen johtaneet seikat muuttuvat asian käsittelyn aikana.

IV OSASTO

KANTEET

1 luku

ASIANOSAISTEN EDUSTAMINEN

119 artikla

Velvollisuus käyttää oikeudenkäyntiedustajaa

1. Asianosaisia saa edustaa vain heidän asiamiehensä tai asianajajansa.

2. Asiamiesten ja asianajajien on jätettävä kirjaamoon heidän edustamansa asianosaisen antama virallinen asiakirja tai valtakirja.

3. Asianosaisen avustajana tai edustajana toimiva