KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2019/421,

annettu 20 päivänä kesäkuuta 2018,

valtiontuesta SA.44888 (2016/C) (ex 2016/NN), jonka Luxemburg on myöntänyt Engielle

(tiedoksiannettu numerolla C(2018) 3839)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

(1) Komissio lähetti 23 päivänä maaliskuuta 2015 kirjeen (2) Luxemburgin suurherttuakunnalle, jäljempänä ’Luxemburg’, saadakseen tietoja Engie-konsernia (entistä GDF Suez -konsernia (3)) koskevista veropäätöskäytännöistä. Kirjeessä komissio pyysi Luxemburgia toimittamaan kaikki kyseiselle konsernille tai kyseisen konsernin yhteisöille vuodesta 2004 kirjeen päivämäärään asti annetut veropäätökset, jotka olivat kyseisenä ajankohtana voimassa tai jotka olivat olleet voimassa edeltävien kymmenen vuoden aikana, samoin kuin konsernin ja siihen kuuluvien oikeushenkilöiden vuotuisen kirjanpidon vuosilta 2011, 2012 ja 2013 sekä niiden veroilmoitusten jäljennökset.

(2) Luxemburg vastasi pyyntöön 25 päivänä kesäkuuta 2015 toimittamalla tiedot veropäätöksistä, jotka Luxemburgin verohallinto oli tehnyt useiden Luxemburgissa toimipaikkaansa pitävien Engie-konsernin yhtiöiden hyväksi. Niitä olivat muun muassa GDF Suez LNG Supply SA, jäljempänä ’LNG Supply’ (4), ja GDF Suez Treasury Management S.à.r.l., jäljempänä ’GSTM’ (5). Luxemburg toimitti erityisesti kaksi veropäätöspyyntöä ja niiden hyväksynnät, jotka koskivat kahta lähes identtistä konsernin sisäistä transaktiota ja joista toisessa varoja siirrettiin Engie-konsernin yhtiöiltä LNG Supplylle ja toisessa GSTM:lle. Kummassakin tapauksessa siirto rahoitettiin korottomalla vaihtovelkakirjalainalla nimeltä ”ZORA” (6), ensin mainittu jäljempänä ’LNG-ZORA’ ja jälkimmäinen ’GSTM-ZORA’, molemmat yhdessä ’ZORA’, sekä ennalta maksetulla termiinimyyntisopimuksella, jäljempänä ’LNG-termiinisopimus’ ja ’GSTM-termiinisopimus’, molemmat yhdessä ’termiinisopimukset’.

(3) Komissio ilmoitti 1 päivänä huhtikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, ettei se voinut Luxemburgin toimittamien tietojen perusteella sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Engie-konsernin yhtiöiden hyväksi tehdyt veropäätökset sisältävät valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille. Näin ollen komissio pyysi Luxemburgia ilmoittamaan syyt, joiden takia kyseiset toimenpiteet eivät olisi valikoivia, tai päinvastaisessa tapauksessa syyt, joilla ne voidaan katsoa oikeutetuiksi unionin valtiontukia koskevan oikeuden perusteella, sekä toimittamaan lisätietoja ja -selvennyksiä.

(4) Komissio muistutti 3 päivänä toukokuuta 2016 päivätyllä kirjeellä Luxemburgille, että tämän olisi toimitettava johdanto-osan 3 kappaleessa tarkoitetut tiedot.

(5) Luxemburg vastasi 23 päivänä toukokuuta 2016 komission 1 päivänä huhtikuuta 2016 päivättyyn tiedusteluun.

(6) Komissio teki 19 päivänä syyskuuta 2016 päätöksen aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla muodollinen tutkintamenettely Engie-konsernille Luxemburgin veropäätöksissä myönnetystä verokohtelusta sillä perusteella, että se saattaa olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ (7).

(7) Luxemburg toimitti kirjeellä 21 päivänä marraskuuta 2016 huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä sekä pyydetyt tiedot.

(8) Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä3 päivänä helmikuuta 2017 (8). Komissio pyysi asianomaisia esittämään kiistanalaista toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

(9) Komissio sai 27 päivänä helmikuuta 2017 Engie-konsernin huomautukset menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Komissio toimitti nämä huomautukset Luxemburgin viranomaisille 10 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä, jotta viranomaiset voisivat kommentoida niitä.

(10) Tutkittuaan Luxemburgin viranomaisten ja Engie-konsernin toimittamat huomautukset komissio pyysi Luxemburgilta lisätietoja 22 päivänä maaliskuuta 2017 päivätyllä kirjeellä.

(11) Luxemburg ilmoitti kirjeitse 10 päivänä huhtikuuta 2017, että Engie-konsernin toimittamat huomautukset vastasivat Luxemburgin omia näkemyksiä.

(12) Luxemburg toimitti 22 päivänä maaliskuuta 2017 pyydetyt tiedot 12 päivänä toukokuuta 2017.

(13) Komission yksiköt järjestivät 1 päivänä kesäkuuta 2017 Luxemburgin viranomaisten ja Engie-konsernin kanssa kokouksen, jonka sisällöstä laadittiin komission ja Luxemburgin hyväksymä pöytäkirja. Luxemburg toimitti kokouksen johdosta lisätietoja 16 päivänä kesäkuuta 2017.

(14) Luxemburgin viranomaisten ja Engie-konsernin 1 päivänä kesäkuuta 2017 pidetyssä kokouksessa esittämien huomautusten perusteella komissio halusi selventää tiettyjä tutkimuksen seikkoja ja pyysi 11 päivänä joulukuuta 2017 päivätyllä kirjeellä lisätietoja. Komissio kehotti Luxemburgia toimittamaan kirjeestä jäljennöksen Engie-konsernille.

(15) Luxemburgin viranomaiset ja Engie-konserni vastasivat 11 päivänä joulukuuta 2017 päivättyyn kirjeeseen toimittamalla omat huomautuksensa 31 päivänä tammikuuta 2018. Samana päivänä Luxemburg toimitti myös 11 päivänä joulukuuta 2017 päivätyssä kirjeessä pyydetyt tiedot.

2. TAUSTAA

2.1 ENGIE-KONSERNI

(16) Engie-konsernin muodostavat Ranskassa perustettu yhtiö Engie SA ja kaikki suoraan tai välillisesti Engie SA:n määräysvallassa olevat yhtiöt, jäljempänä yhteisesti ’Engie’. Engie syntyi ranskalaisten konsernien GDF:n ja Suezin (ent. Lyonnaise des Eaux) fuusion tuloksena vuonna 2008 (9). Engien päätoimipaikka on Ranskassa. Engie SA on listautunut Pariisin, Brysselin ja Luxemburgin pörsseihin (10).

(17) Engiella on kolme suurta toiminta-alaa: sähköntuotanto, maakaasu ja nesteytetty maakaasu sekä energiatehokkuuspalvelut. Engien tärkeimmät toiminnat ovat sähkön tuotanto ja toimitus (11) sekä energiakauppa, maakaasun etsintä, tuotanto, toimitukset, kuljetukset ja jakelu sekä energiatehokkuuspalveluiden ja energialaitteistojen tarjonta.

(18) Engie työllistää maailmassa 153 090 henkilöä 70 maassa (12). Vuonna 2016 sen liikevaihto oli noin 66,6 miljardia euroa (13). Koko konsernin liikevaihdosta 52,2 miljardia euroa toteutui Euroopassa (14). Vuonna 2016 konsernin käyttökatteesta eli tuloksesta ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia syntyi Euroopassa 67,3 prosenttia (15).

(19) Luxemburgissa Engie toimii eri oikeushenkilöiden kautta, ja kiistanalaisissa veropäätöksissä tarkoitetut transaktiot koskevat joitakin niistä. Compagnie Européenne de Financement C.E.F.S.A., jäljempänä ’CEF’ (16), on Engien tytäryhtiö, joka on perustettu Luxemburgissa vuonna 1933. Yhtiön päämääränä on hankkia omistusosuuksia Luxemburgissa ja ulkomaisissa yhteisöissä sekä hoitaa ja hyödyntää kyseisiä omistusosuuksia ja käyttää niissä määräysvaltaa (17). Pääasiallisesti sen tehtävänä on toimittaa takuita ja myöntää konsernin sisäisiä lainoja konsernin tytäryhtiöille. CEF:n tulot muodostuvat koroista ja maksuista, jotka se veloittaa lainojen ja takuiden antamisesta (18).

(20) GSTM on Luxemburgin lain mukaisesti perustettu yhtiö, jonka osakkeista 100 prosenttia on CEF:n hallussa. Se hoitaa Engien varainhallintaa ja rahoitusta Luxemburgista käsin. Veropäätöspyynnössä, joka tehtiin 15 päivänä kesäkuuta 2012, todettiin, että ”yleensä GSTM myöntää eri valuuttamääräisiä lainoja (tavallisimmin euroina tai Yhdysvaltain dollareina) lähiyhtiöille ja hoitaa cash pooling -toimintaa […]. GSTM:n cash pooling -toiminta on laajuudeltaan [2–7]:n ja [7–12] miljardin euron välillä” (19).

(21) GDF Suez LNG Holding S.à.r.l., jäljempänä ’LNG Holding’ (20), on Engien tytäryhtiö, joka on perustettu Luxemburgissa vuonna 2009. Yhtiön päämääränä on hankkia omistusosuuksia Luxemburgissa ja ulkomaisissa yhteisöissä sekä hoitaa kyseisiä omistusosuuksia (21). LNG Holdingin osakkeista 100 prosenttia on CEF:n hallussa.

(22) LNG Supplyn osakkeista 100 prosenttia on LNG Holdingin hallussa. LNG Supply harjoittaa nesteytetyn maakaasun (LNG), kaasun ja sen johdannaistuotteiden ostoa, myyntiä ja kaupankäyntiä sekä LNG:n kuljetustoimintaa ja on tehnyt lukuisia merkittäviä sopimuksia kansainvälisten energiayritysten kanssa (22). Engie ilmoitti vuonna 2018 aikomuksestaan myydä Total S.A:lle tietyt osat LNG-toiminnastaan, muun muassa LNG Supplyn (23).

2.2 KIISTANALAISET VEROPÄÄTÖKSET

2.2.1 JOHDANTO

(23) Tämä päätös koskee kahta Luxemburgin verohallinnon Engie-konsernin hyväksi tekemää veropäätösten sarjaa, jäljempänä ’kiistanalaiset veropäätökset’. Kiistanalaiset veropäätökset koskevat kahta samanlaista konsernin sisäistä transaktiota, jotka Engie toteutti konserniin kuuluvien eri yhtiöiden välillä. Kummassakin tapauksessa Engie siirsi täysin toimivan kaupallisen liiketoiminnan muodostavan omaisuuseräkokonaisuuden Luxemburgissa sijaitsevalle tytäryhtiölle, joka harjoitti sen jälkeen kyseistä kaupallista liiketoimintaa.

(24) Tytäryhtiön suorittama maksu rahoitettiin 15 vuoden korottomalla vaihtovelkakirjalainalla (ZORA), jonka myönsi Luxemburgissa sijaitseva konserniin kuuluva välittäjäyhtiö. ZORAan ei liity määräaikaisia korkoja, mutta kun velkakirja vaihdetaan osakkeiksi, tytäryhtiö maksaa velkojalle osakkeiden muodossa ZORAn nimellismäärää vastaavan summan, johon lisätään ZORAn keston aikana tytäryhtiölle kertyneistä voitoista muodostuva ”palkkio” siten, että siitä vähennetään Luxemburgin veroviranomaisten kanssa sovittu vähäinen marginaali (24). (Kiistanalaisissa veropäätöksissä ja yhtiöiden veroilmoituksissa palkkion määrää nimitetään ZORAn kertymiksi [accrétions] (25).)

(25) Välittäjäyhteisö puolestaan rahoitti samanaikaisesti lainan ennalta maksetulla termiinimyyntisopimuksella, jäljempänä ’termiinisopimus’, joka tehtiin samoin Luxemburgissa sijaitsevan holdingyhtiön kanssa, ja tämä on samalla sekä tytäryhtiön että välittäjäyhteisön ainoa osakkeenomistaja. Termiinisopimuksen ehtojen mukaan holdingyhtiö maksoi välittäjäyhtiölle ZORAn nimellismäärää vastaavan summan vastineeksi oikeuksista osakkeisiin, jotka tytäryhtiö laskee liikkeeseen siinä yhteydessä, kun ZORA vaihdetaan osakkeiksi. Jos tytäryhtiö siis tuottaa voittoa ZORAn keston aikana, holdingyhtiö saa ZORAn osakkeiksi vaihtamisen yhteydessä osakkeet, joihin sisältyy ZORAn kertymien arvo. Näin ollen holdingyhtiö tarjosi tytäryhtiölle varojen hankintaan tarvittavan rahoituksen termiinisopimuksen ja ZORAn avulla.

(26) Kiistanalaisissa veropäätöksissä asianomaisten yhtiöiden verokohteluksi vahvistetaan seuraava: tytäryhtiö vähentää joka vuosi varauksina ZORAn kertymät, jotka sen on maksettava siinä yhteydessä, kun ZORA vaihdetaan osakkeiksi. Tytäryhtiöltä ei siten kanneta veroa muusta kuin veroviranomaisten kanssa sovitusta vähäisestä marginaalista. Kun holdingyhtiö realisoi ZORAn kertymät (26), voitto on vapautettu verosta emo- ja tytäryhtiöitä koskevan Luxemburgin järjestelmän soveltamisen takia. Järjestelmässä sallitaan tietyin edellytyksin muiden yhtiöiden osakepääoman osakkuuksista saatujen tulojen verovapaus. Välittäjäyhteisöäkään ei veroteta, koska ZORAn vaihtamisesta osakkeiksi koituvat voitot (ZORAn kertymät) kompensoidaan termiinisopimuksesta johtuvilla samansuuruisilla tappioilla (27). Loppujen lopuksi tästä seuraa, että ZORAn kertymät vähennetään tytäryhtiön tasolla eikä vastaavaa määrää aseteta verolle myöskään holdingyhtiön tasolla, koska se katsotaan verovapausjärjestelyn piiriin kuuluvaksi tuloksi. Näin ollen ZORAn kertymät, jotka käytännössä tarkoittavat kaikkia tytäryhtiön voittoja ZORAn keston aikana, välttyvät veroilta Luxemburgissa (28).

(27) Johdanto-osan 23–26 kappaleessa kuvattua rakennetta havainnollistetaan jäljempänä kuvassa 1. Kuva 1 Kiistanalaisissa veropäätöksissä käyttöön otettujen rakenteiden kuvaus Voitto Osakkeet (joihin sisältyvät ZORAn kertymät) ZORA Osakkeet (joihin sisältyvät ZORAn kertymät) Termiini-sopimus Varat Välittäjäyhtiö Tytäryhtiö Holdingyhtiö

2.2.2 KIISTANALAISTEN VEROPÄÄTÖSTEN ESITTELY

(28) Verokohtelu vahvistettiin kahdessa veropäätöskokonaisuudessa, jotka koskevat Engien käyttöön ottamia kahta eri rakennetta.

(29) Ensimmäinen veropäätöskokonaisuus koskee LNG:n ja kaasusta johdettujen tuotteiden, jäljempänä ’LNG-toiminta’ (29), osto-, myynti- ja kaupankäyntitoiminnan siirtämistä luxemburgilaiselta Suez LNG Trading SA -yhtiöltä, jäljempänä ’LNG Trading’, LNG Supplylle. Siihen kuuluu viisi veropäätöstä, jäljempänä yhteisesti ’LNG-veropäätökset’, jotka Luxemburgin verohallinto antoi vastaukseksi Engien veroneuvojan Engien eri yhtiöiden nimissä esittämiin pyyntöihin. (1) Ensimmäinen veropäätös annettiin 9 päivänä syyskuuta 2008, jäljempänä ’vuoden 2008 veropäätös’. Se tehtiin samana päivänä jätetyn veropäätöstä koskevan pyynnön johdosta, jäljempänä ’vuoden 2008 LNG-veropäätöspyyntö’. Pyyntö koski niiden sopimusten verokohtelua, jotka oli tehty LNG-toiminnan siirtämiseksi LNG Tradingiltä LNG Supplylle (LNG-ZORA ja LNG-termiinisopimus). Vuoden 2008 LNG-veropäätöstä muutettiin osittain ja/tai täydennettiin Luxemburgin verohallinnon tekemillä muilla veropäätöksillä. (2) LNG Tradingin toimivan johdon siirtoa Alankomaihin koskeva veropäätöspyyntö tehtiin 30 päivänä syyskuuta 2008. Luxemburgin verohallinto hyväksyi pyynnön samana päivänä. (3) Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnössä esitettyä rakennetta muutettiin osittain 3 päivänä maaliskuuta 2009 tehdyssä veropäätöspyynnössä, jäljempänä ’vuoden 2009 LNG-veropäätöspyyntö’. Luxemburgin verohallinto hyväksyi pyynnön samana päivänä. (4) LNG Supplyn verotuksen perusteena olevan marginaalin laskennassa käytettyjä tiettyjä tilinpitotermejä selkeytettiin 9 päivänä maaliskuuta 2012 tehdyssä veropäätöspyynnössä, jäljempänä ’vuoden 2012 LNG-veropäätöspyyntö’. Luxemburgin verohallinto hyväksyi pyynnön samana päivänä. (5) Viimeisen, 20 päivänä syyskuuta 2013 tehdyn veropäätöspyynnön tavoitteena oli selkeyttää verokohtelua, joka annetaan LNG-ZORAn osittaiselle vaihtamiselle osakkeiksi, jäljempänä ’osakkeiksi vaihtamista koskeva LNG-veropäätöspyyntö’. Luxemburgin verohallinto hyväksyi pyynnön 13 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, jäljempänä ’osakkeiksi vaihtamista koskeva LNG-veropäätös’.

(30) Toinen veropäätöskokonaisuus koskee varainhoito- ja rahoitustoiminnan siirtämistä CEF:ltä GSTM:lle (30). Se käsittää kaksi Luxemburgin verohallinnon päätöstä, jotka annettiin vastaukseksi veroneuvojan Engien eri yhtiöiden nimissä esittämiin veropäätöspyyntöihin, jäljempänä yhteisesti ’GSTM-veropäätökset’. (1) Ensimmäinen veropäätös annettiin 9 päivänä helmikuuta 2010, jäljempänä ’vuoden 2010 GSTM-veropäätös’. Se tehtiin samana päivänä jätetyn veropäätöstä koskevan pyynnön johdosta, jäljempänä ’vuoden 2010 GSTM-veropäätöspyyntö’. Pyyntö koski niiden sopimusten verokohtelua, jotka oli tehty rahoitus- ja varainhoitotoiminnan siirtämiseksi CEF:ltä GSTM:lle (GSTM-ZORA ja GSTM-termiinisopimus). (2) Vuoden 2010 GSTM-veropäätöstä täydennettiin 15 päivänä kesäkuuta 2012 tehdyllä veropäätöspyynnöllä, joka koski muun muassa GSTM-ZORAn määrän mahdollista lisäämistä, jäljempänä ’vuoden 2012 GSTM-veropäätöspyyntö’. Luxemburgin verohallinto hyväksyi pyynnön samana päivänä, jäljempänä ’vuoden 2012 GSTM-veropäätös’.

(31) LNG-veropäätöksen mukainen holdingyhtiö on LNG Holding, ja GSTM-veropäätöksessä holdingyhtiö on CEF, jäljempänä yhteisesti ’holdingyhtiöt’. ZORAn myöntävät välittäjäyhteisöt ovat GDF Suez LNG (Luxembourg) S.à.r.l., jäljempänä ’LNG Luxembourg’ ja Electrabel Invest Luxembourg SA, jäljempänä ’EIL’, jäljempänä molemmat yhteisesti ’velkojat’. LNG-toiminnan hankkiva ja sitä hoitava tytäryhtiö on LNG Supply, ja rahoitus- ja varainhoitotoiminnan hankkiva ja sitä hoitava tytäryhtiö on GSTM, jäljempänä yhteisesti ’tytäryhtiöt’.

2.2.3 LNG-VEROPÄÄTÖKSEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.2.3.1 LNG-veropäätöksessä kuvatut transaktiot

(32) Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnön mukaan LNG Tradingiin integroidaan kaksi uutta luxemburgilaista verovelvollista yhtiötä: LNG Luxemburg ja LNG Supply. Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnössä täsmennettiin, että LNG-toiminta myydään LNG Luxembourgille, joka vuorostaan myisi sen LNG Supplylle (31). Tähän rakenteeseen tehtiin kuitenkin myöhemmin muutoksia: vuoden 2009 LNG-veropäätöspyynnön mukaan CEF hankki ensin LNG Tradingin osakkeet, ennen kuin LNG Luxembourg, LNG Supply ja LNG Holding integroitiin siihen. Tällöin LNG Tradingin (32) asema rakenteessa (33) siirrettiin LNG Holdingille.

(33) Rakenne oli seuraavanlainen: (1) LNG Supply osti LNG Tradingin kaupallisen liiketoiminnan (LNG-toiminnan), jonka hinnaksi arvioitiin noin 750 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. (2) LNG Supply rahoitti oston Yhdysvaltain dollari -määräisellä 15 vuoden korottomalla vaihtovelkakirjalainalla (LNG-ZORA), jonka myönsi LNG Luxembourg. Kun vaihtovelkakirjalaina vaihdetaan osakkeiksi (34), LNG Supply laskee liikkeeseen osakkeita, jäljempänä ’LNG Supplyn osakkeet’, jotka käsittävät ZORAn nimellismäärän lisättynä tai vähennettynä ZORAn kertymillä. (3) LNG Luxembourg puolestaan rahoitti LNG-ZORAan tekemänsä sijoituksen LNG Holdingin kanssa tekemällään LNG-termiinisopimuksella. Sopimuksella LNG Luxembourg sitoutui luovuttamaan LNG Supplyn osakkeet LNG Holdingille. LNG Supplyn osakkeiden hinta vastaa LNG-ZORAn nimellismäärää (35).

2.2.3.2 Osapuolten välillä allekirjoitetut sopimukset

(34) Luxemburg on toimittanut niiden sopimusten jäljennökset, joissa esitetään LNG-veropäätöksissä kuvatut Engien toteuttamat transaktiot: (1) LNG Tradingin ja LNG Supplyn välillä 30 päivänä lokakuuta 2009 tehty liiketoiminnan siirtoa koskeva sopimus, jäljempänä ’LNG-toiminnan siirtoa koskeva sopimus’ (36), jonka nojalla ensin mainittu sitoutui siirtämään LNG-toiminnan jäljempänä mainitulle 657 miljoonan Yhdysvaltain dollarin hintaan (37) vastikkeeksi kahdesta LNG Supplyn (lainanottajana) LNG Tradingille (lainanantajana) antamasta velkakirjasta, joista toinen oli suuruudeltaan 11 000 000 Yhdysvaltain dollaria ja toinen 646 000 000 Yhdysvaltain dollaria (38); (2) LNG Luxembourgin ja LNG Supplyn välillä 30 päivänä lokakuuta 2009 tehty vaihtovelkakirjalainasopimus, jäljempänä ’LNG-ZORA-sopimus’ (39). Sopimuksen nojalla LNG Luxembourg antoi LNG Supplylle lainan (40), joka maksetaan takaisin LNG Supplyn osakeannilla (41). Enimmäislaina-aika on 15 vuotta, joten se erääntyy maksettavaksi 30 päivänä lokakuuta 2024 (42). Ajanjakson lopulla velkakirja vaihdetaan osakkeiksi, ellei toinen sopimuspuoli ole tehnyt sitä jo aiemmin toisen sopimuspuolen kirjallisella suostumuksella (43). Lainan emissiohinta on 646 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (44). Vaihtohinta vastaa emissiohintaa, johon on lisätty vaihtopäivään mennessä kumuloituneet ZORAn kertymät (45). Kuten 2.2.3.6 kohdassa selvitetään, LNG-ZORA vaihdettiin osittain osakkeiksi vuonna 2014; (3) samana päivänä LNG Holdingin ja LNG Luxembourgin välillä tehty ennalta maksettu osakkeiden ostosopimus (46). Sopimuksen nojalla LNG Holding ostaa kaikki LNG Luxembourgin oikeudet LNG Supplyn osakkeisiin 646 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla (47) eli samaan hintaan kuin LNG-ZORAn emissiohinta. LNG Supplyn osakkeet luovutetaan LNG Holdingille osakeannin päivänä (48).

2.2.3.3 LNG Supplyn verokohtelu

(35) Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnön mukaan, sellaisena kuin Luxemburgin verohallinto sen hyväksyi, LNG Supplyn vuotuiseksi voitoksi katsotaan Luxemburgin verohallinnon kanssa sovittu marginaali, jäljempänä ’LNG-marginaali’. Näin ollen LNG Supplyta verotettiin ainoastaan tämän marginaalin perusteella. LNG Supplyn todellisen jokavuotisen voiton ja LNG-marginaalin välistä erotusta (ZORAn kertymiä) pidettiin LNG-ZORAan liittyvänä vähennyskelpoisena menona (49).

(36) LNG-marginaali vahvistettiin vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnössä määräksi, joka vastaa ”[1/(50–100) prosentin] kokonaisnettomarginaalia [LNG Supplyn] taseessa ilmoitettujen bruttovarojen arvosta; marginaali on kuitenkin vähintään [0,0–0,50] prosenttia yhtiön vuotuisesta bruttoliikevaihdosta (50). Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnön mukaan [LNG-]marginaalia pidetään markkinaehtoisena”, sillä LNG Supply ”ei ota vastatakseen valuuttakurssiriskiä eikä toimintaansa kohdistuvaa luottotappioriskiä” (51). Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnössä selvitettiin myös, että ”[LNG Supplyn] bruttotulos […], kun siitä on vähennetty kaikki liiketoimintamenot ja ZORAan liittyvät menot, vastaa likimääräisesti [LNG-]marginaalia” (52).

(37) Toisin sanoen ennen ZORAn vaihtamista osakkeisiin LNG Supplyn verotettava vuositulo rajoittuu LNG-marginaaliin. Osakkeiksi vaihtamisella ei ole vaikutusta LNG Supplyn vuotuiseen veronalaiseen tuloon, koska LNG Supply on ennen osakkeiksi vaihtamista vähentänyt joka vuosi ZORAn kertymien määrän.

2.2.3.4 LNG Luxembourgin verokohtelu

(38) Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnössä, sellaisena kuin Luxemburgin verohallinto sen hyväksyi, annettiin LNG Luxembourgille mahdollisuus LNG-ZORAn voimassaolon aikana joko säilyttää ZORA tileillään kirjanpitoarvon (53) mukaisesti tai muussa tapauksessa korottaa (tai pienentää) sen arvoa hankintahinnasta ennakoituun takaisinmaksuhintaan (54). Näin ollen LNG Luxembourg voi LNG-ZORAn laina-aikana päättää olla merkitsemättä tilinpäätökseen ZORAan liittyvää veronalaista tuloa tai verotuksessa vähennettävää menoa. Kuten jäljempänä johdanto-osan 52 kappaleessa selvitetään, LNG Luxembourg päätti merkitä ZORAn tilinpäätökseensä sen kirjanpitoarvolla.

(39) Osakkeiksi vaihdon yhteydessä LNG Luxemburg saa LNG Supplyn osakkeet, joiden arvoon sisällytetään LNG-ZORAn emissiohinta lisättynä vaihtopäivään mennessä kumuloituneilla ZORAn kertymillä. Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnön mukaan osakkeiksi vaihtamista säännellään Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n mukaisella poikkeusjärjestelmällä (4 päivänä joulukuuta 1967 annettu tuloverolaki (loi modifiée du 4 décembre 1967 concernant l'impôt sur le revenu) sellaisena kuin se on muutettuna, jäljempänä ’Luxemburgin tuloverolaki’), paitsi jos LNG Supply päättää olla soveltamatta sitä (55). Kyseisen säännöksen mukaan lainan vaihtamisesta osakkeiksi ei synny verotettavaa lisäarvoa (56). Näin ollen ZORAn kertymiä, jotka LNG Luxemburg saa osakkeiksi vaihdon yhteydessä, ei siinä yhteydessä veroteta (57).

2.2.3.5 LNG Holdingin verokohtelu

(40) Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnön mukaan, sellaisena kuin Luxemburgin verohallinto sen hyväksyi, LNG Holding merkitsee termiinisopimuksen nojalla saadun maksun tilinpäätökseen otsakkeeseen ”pysyvät vastaavat” (58). Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnössä selitettiin, että nämä vastaavat ”arvioidaan nyt ja jatkossa omakustannushintaan” (59). Näin ollen LNG Holding ei merkitse tilinpäätökseen lainkaan veronalaista tuloa eikä verotuksessa vähennettävää menoa, ennen kuin ZORA vaihdetaan osakkeiksi ja LNG Luxembourg siirtää sille vasta liikkeeseen lasketut LNG Supplyn osakkeet.

(41) Vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnössä pyydettiin lisäksi vahvistamaan, että ”[LNG Holdingin] [LNG-]termiinisopimuksen nojalla hankkimaa osakkuutta kohdellaan Luxemburgin tuloverolain 166 §:n soveltamiseksi sellaisena siitä ajankohdasta, jona [LNG-]termiinisopimus on tehty” (60), ja että ”kaikki Luxemburgin yhtiöiden tuottama ja niistä peräisin oleva tulo (osingot ja pääomavoitot) vapautetaan verosta Luxemburgin tuloverolain 166 §:n perusteella” (61). Kuten 2.3.2 alajaksossa selvitetään, Luxemburgin tuloverolain 166 § on se tuloverolain säännös, jolla säännellään omistusosuuksista saatavien tulojen verovapautta. Omistusosuuksista saatavien tulojen verovapausjärjestelmän mukaan tulot, jotka saadaan omistusosuuksista muihin yhteisöihin, muun muassa osaketulot, ovat tietyin edellytyksin verottomia.

(42) Näin ollen LNG-ZORAn konvertoinnin yhteydessä liikkeeseen laskettujen LNG Supplyn osakkeiden hallintaan liittyvät veronalaiset tulot on LNG Holdingin tasolla vapautettu verosta, sikäli kuin Luxemburgin tuloverolain 166 §:n edellytykset täyttyvät.

2.2.3.6 Osakkeiksi vaihtamista koskeva LNG-veropäätös

(43) Osakkeiksi vaihtamista koskevan LNG-veropäätöspyynnön mukaan, sellaisena kuin Luxemburgin verohallinto sen hyväksyi, Engie toteuttaisi LNG-ZORAn ensimmäisen, osittaisen osakkeiksi vaihtamisen määrällä, joka tuolloin arvioitiin [300–400] miljoonaksi Yhdysvaltain dollariksi. Vaihtopäivänä tehtäisiin päätös pienentää LNG Supplyn nimellispääomaa osakkeiksi vaihtamisen määrää vastaavasti. Veropäätöspyynnön mukaan ”ZORAn osittaisella vaihtamisella osakkeiksi ei olisi [LNG Luxembourgille] mitään verovaikutuksia (62). [LNG Supplyn] pääoman vähenemisen takia [LNG Holding] merkitsisi tilinpäätökseen voiton, joka vastaa vaihdettujen osakkeiden nimellismäärän ja osakkeiksi vaihtamisen määrän erotusta. Tämä voitto näkyy [LNG Holdingin] kirjanpidossa, ja se kuuluu omistusosuuksista saatavien tulojen verovapauden piiriin” (63). Näin ollen voitto, jonka LNG Holding saa pääoman pienentämisen takia mitätöidyistä osakkeista, on vapautettu verosta. Voitto vastaa ZORAn kertymiä, jotka on sisällytetty LNG Holdingin osakkeiden vaihdon yhteydessä saamiin LNG Supplyn osakkeisiin.

2.2.3.7 LNG-veropäätöksen täytäntöönpano

(44) Luxemburgin toimittamat veroilmoitukset kuvastavat niiden yhtiöiden verokohtelua, joita LNG-veropäätöksessä kuvatut transaktiot koskevat.

2.2.3.7.1 LNG Supply

(45) LNG Supplyn tilinpäätöksessä vuodelta 2010 ilmoitettiin, että ”LNG Luxembourgin ja LNG Supplyn välillä” tehtiin vuonna 2009 määrältään 646 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen ”vaihtovelkakirjalainaa koskeva sopimus” 15 vuodeksi 30 päivästä lokakuuta 2009 alkaen (64).

(46) LNG-ZORA merkittiin taseen vastattaviin ja sisällytettiin LNG Supplyn veroilmoitukseen ZORAn nimellismäärällä (646 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) vuosina 2009–2013 (65). Vuonna 2014 määrää vähennettiin 193,8 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla vuoden aikana toteutetun osittaisen osakkeiksi vaihdon seurauksena, minkä jälkeen se oli [300–600] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (66).

(47) Kunakin vuonna LNG Supplyn taseen vastattaviin (67) kirjattiin ZORAn kertymiä vastaava määrä LNG Supplyn rahoitusvelkana (68) vastineeksi tuloslaskelmaan kirjatusta vastaavansuuruisesta menosta. Määrä siis vähennettiin LNG Supplyn verotettavista tuloista. LNG Supplyn veroilmoituksista otetut ZORAn kumuloituneet kertymät esitetään jäljempänä taulukossa 1. ZORAn kumuloituneiden kertymien pienentäminen 193,8 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla vuonna 2014 johtui LNG-ZORAn osittaisesta osakkeiksi vaihtamisesta, mitä lisäksi osittain kompensoitiin vuodelle osoitetuista ZORAn lisäkertymistä (69). Taulukko 1 LNG Supplyn veroilmoituksiin merkityt ZORAn kumuloituneet kertymät 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 ZORAn kumuloituneet kertymät (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 10,9 46,8 165,6 [350–400] [650–700] [450–550] 0 0

(48) LNG Supplyta verotettiin LNG-marginaalin perusteella. Kuten vuotta 2011 koskeva kuva 2 osoittaa (70), LNG-marginaali vahvistettiin [1/(50–100)] prosentiksi yhtiön keskimääräisistä kokonaisvaroista siten, että se oli vähintään [0,0–0,50] prosenttia vuotuisesta bruttoliikevaihdosta vuoden 2008 LNG-veropäätöksen mukaisesti. ZORAn rahoituksena olevien varojen keskimääräinen arvo oli 752 703 699 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2011. Näin ollen [1/(50–100) prosentin] marginaali oli [100 000–150 000] Yhdysvaltain dollaria. Kirjattu liikevaihto oli 1 573 579 569 Yhdysvaltain dollaria. Näin ollen [0,0–0,50] prosentin marginaali tästä määrästä oli [3 500 000–4 000 000] Yhdysvaltain dollaria. Viimeksi mainitun määrän katsottiin siis olevan LNG Supplyn veronalainen tulo vuoden 2011 tilikaudella (71), joten LNG Supply maksoi verovuonna 2011 yhteisötuloveroa [500 000–1 500 000] euroa (72). Kuva 2 LNG Supplyn veronalaista tuloa koskeva laskelma, sellaisena kuin se esitetään vuoden 2011 veroilmoituksen liitteessä 3 ZORAn kertymä Tilinpäätökseen merkitty ZORAn kertymän määrä ei vastaa veroviranomaisten kanssa 9. syyskuuta 2008 ja maaliskuussa 2012 allekirjoitettuja ennakkosopimuksia. Oikean määrän huomioon ottamiseksi on sen takia laadittu verotuksellinen tase. Ennakkosopimuksen mukaan yhtiötä verotetaankin vain marginaalista (ks. jäljempänä). Marginaalin laskeminen Nettomarginaali on [1/(50–100) %] nettovarojen arvosta (eli ZORAn rahoituksena olevien varojen keskimääräisestä arvosta) siten, että se on vähintään [0,0–0,5 %] yhtiölle siirretyistä varoista saadusta bruttoliikevaihdosta (eli yhtiön kokonaistulosta). Vähimmäismarginaali Kokonaistuotto % Alkamispäivä Päättymispäivä Vähimmäismarginaali (USD) 1 573 579 569 [0,0–0,5 %] 1.1.2011 31.12.2011 [3 500 000 –4 000 000 ] Nettomarginaali on [1/(50–100) %] ZORAn rahoituksena olevien varojen keskimääräisestä arvosta. Pvm ZORA 1.1.2011 692 817 329 (Ks. vuoden 2010 veroilmoitus.) 31.12.2011 812 590 069 Yhteensä 1 505 407 398 Keskimäärin 752 703 699

ZORA % Alkamispäivä Päättymispäivä Marginaali (USD) 752 703 699 [1/(50–100) %] 1.1.2011 31.12.2011 [100 000 –150 000 ]

(49) LNG Supplyn vuoden 2014 tilinpäätöksen mukaan LNG-ZORAn osittainen vaihto osakkeiksi jaettiin ”nimellismääräosuuteen ja kertymäosuuteen” (73). Näin ollen ZORAn nimellismäärää ja ZORAn kumuloituneita kertymiä vähennettiin kumpaakin 193,8 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla vuonna 2014 (74). Syyskuussa 2014 LNG Supply korotti pääomaansa 699,9 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla (75) maksaakseen LNG-ZORAn osittain takaisin. LNG Supplyn osakkeet laskettiin liikkeeseen nimellisarvolla, ja sen jälkeen ne mitätöitiin vähentämällä pääomaa niiden nimellisarvoa vastaavasti (76). Osakkeiksi vaihtaminen ei aiheuttanut LNG Supplylle veroseuraamuksia.

(50) Vuonna 2015 LNG Supplyn tulos oli alijäämäinen, joten ZORAn kertymät olivat negatiivisia [650–850] miljoonan Yhdysvaltain dollarin määrän verran, mikä puolestaan ensinnäkin vähensi jäljelle jääneet ZORAn kumuloituneet kertymät ([450–550] Yhdysvaltain dollarista) 0 dollariin ja toiseksi pienensi LNG-ZORAn jäljellä olevan nimellismäärän [200–250] miljoonaan Yhdysvaltain dollariin (77).

(51) Vuonna 2016 ZORAn kertymät olivat jälleen negatiivisia [100–200] miljoonan Yhdysvaltain dollarin verran, mikä vähensi edelleen LNG-ZORAn jäljellä olevaa määrää [100–200] miljoonaan Yhdysvaltain dollariin (78).

2.2.3.7.2 LNG Luxemburg

(52) LNG Luxemburgin veroilmoitusten mukaan LNG-ZORAn arvo pidettiin sen nimellismäärässä (646 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) sen osittaiseen osakkeiksi vaihtamiseen asti vuonna 2014 (79) vuoden 2008 LNG-veropäätöksen mukaisesti (80). LNG-termiinisopimus merkittiin myös LNG Luxemburgin veroilmoitukseen samansuuruisena vastattavana (81).

(53) LNG-ZORAn arvo (varat) ja LNG-termiinisopimuksen arvo (velat) pienenivät vuonna 2014 osittaisen osakkeiksi vaihtamisen seurauksena 193,8 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla, jolloin niiden arvoksi tuli [300–600] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ilman vaikutusta tuloslaskelmaan (82). LNG Luxembourg päätti olla soveltamatta Luxemburgin tuloverolain 22 a §:ää.

(54) Kuten johdanto-osan 50 kappaleessa selvitetään, LNG-ZORAn arvo putosi [200–250] miljoonaan Yhdysvaltain dollariin vuonna 2015 negatiivisten ZORAn kertymien takia. LNG Luxembourg vähensi siis LNG-ZORAn arvoa tällä määrällä ja pienensi samaan aikaan LNG-termiinisopimuksen arvon samaan määrään (83).

(55) Vuonna 2016 LNG-ZORAan ja LNG-termiinisopimukseen tehtiin vastaavia oikaisuja, mikä pienensi niiden arvon [100–200] miljoonaan Yhdysvaltain dollariin (84).

2.2.3.7.3 LNG Holding

(56) LNG Holdingin tilinpäätökseen ZORA merkittiin rahoitusvaroina (85). Vuodesta 2012 alkaen LNG-ZORAn nimellisarvoa vastaavan määräinen osakkuus LNG Supplyssa merkittiin myös LNG Holdingin veroilmoitukseen sellaisena omistusosuutena, joka on oikeutettu omistusosuuksista saatavien tulojen verovapauteen Luxemburgin tuloverolain 166 §:n nojalla (86).

(57) LNG Holdingin vuoden 2014 veroilmoituksen ja tilinpäätöksen mukaan LNG-ZORAn osittaisen osakkeiksi vaihtamisen seurauksena vuonna 2014 saatujen LNG Supplyn osakkeiden mitätöinti tuotti 506,2 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria pääomavoittoa (87), joka välttyi kokonaan verotukselta omistusosuuksista saatavien tulojen verovapausjärjestelmän (Luxemburgin tuloverolain 166 §) soveltamisen seurauksena.

(58) Vuosina 2015 ja 2016 LNG Holdingin tilinpäätökseen merkittiin LNG-termiinisopimuksen arvon alentumista koskeva oikaisu, joka kuvasti LNG-ZORAn arvon alentumista negatiivisten ZORAn kertymien takia, kuten johdanto-osan 50 ja 51 kappaleessa selvitetään (88). Arvon alentumisesta johtuva meno vietiin LNG Holdingin tuloslaskelmaan.

2.2.4 GSTM-VEROPÄÄTÖKSEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.2.4.1 GSTM-veropäätöksessä kuvatut transaktiot

(59) Vuoden 2010 GSTM-veropäätöspyynnössä Engie hahmotteli LNG-veropäätöksissä kuvattua vastaavan rakenteen: GSTM ostaa rahoitus- ja varainhoitotoiminnan ja rahoittaa hankinnan EIL:n myöntämän GSTM-ZORAn avulla. Osakkeiksi vaihtamisen yhteydessä (89) GSTM laskee liikkeeseen osakkeita, jäljempänä ’GSTM:n osakkeet’, jotka käsittävät ZORAn nimellismäärän lisättynä tai vähennettynä ZORAn kertymillä. EIL puolestaan rahoittaa GSTM-ZORAan tekemänsä sijoituksen CEF:n kanssa tekemällään GSTM-termiinisopimuksella. Sopimuksen nojalla EIL sitoutuu luovuttamaan GSTM:n osakkeet CEF:lle. GSTM:n osakkeiden hinta vastaa GSTM-ZORAn nimellismäärää (90).

(60) Vuoden 2012 GSTM-veropäätöspyynnössä oli samanlainen ZORAa koskeva veroanalyysi kuin vuoden 2008 LNG-veropäätöspyynnössä esitetty, lukuun ottamatta sitä, että kyseisessä veropäätöksessä otettiin muun muassa huomioon mahdollisuus tulevaisuudessa korottaa GSTM-ZORAn määrää (91).

2.2.4.2 Osapuolten välillä allekirjoitetut sopimukset

(61) Luxemburg on toimittanut niiden asiakirjojen ja sopimusten jäljennökset, joissa esitetään GSTM-veropäätöksissä kuvatut Engien toteuttamat transaktiot: (1) Luxemburgin kauppa- ja yhtiörekisteriin 13 päivänä toukokuuta 2011 jätetty asiakirja, jonka otsikko on ”Proposition de cession d'une branche d'activités” (ehdotus liiketoiminta-alan luovutuksesta) (92), jäljempänä ’GSTM:lle luovutusta koskeva ehdotus’. Asiakirjan mukaan CEF aikoo luovuttaa rahoitus- ja varainhoitoliiketoiminnan GSTM:lle 1 036 912 506,84 eurosta. GSTM:lle luovutusta koskevan ehdotuksen mukaan CEF siirtää liiketoiminta-alan GSTM:lle vastineeksi GSTM:n antamasta velkakirjasta (93); (2) kaksi vaihtovelkakirjalainaa koskevaa sopimusta, jotka EIL ja GSTM olivat tehneet ja joista toinen oli päivätty 17 päivänä kesäkuuta 2011 ja toinen 30 päivänä kesäkuuta 2014, jäljempänä ’GSTM-ZORA-sopimukset’ ja jäljempänä yhdessä LNG-ZORA-sopimuksen kanssa ’ZORA-sopimukset’ (94). Kaikkien sopimusten olennainen sisältö on sama (95). GSTM-ZORA-sopimusten nojalla EIL myöntää GSTM:lle lainan (96), joka maksetaan takaisin laskemalla liikkeeseen GSTM:n osakkeita (97). Laina erääntyy 17 päivänä kesäkuuta 2026 (98). Ajanjakson lopulla velkakirja vaihdetaan osakkeiksi, ellei toinen sopimuspuoli ole tehnyt sitä jo aiemmin toisen sopimuspuolen kirjallisella suostumuksella (99). Lainan emissiohinta on 1 036 912 507 euroa (100). Vaihtohinta vastaa emissiohintaa, johon lisätään vaihtopäivään mennessä kumuloituneet ZORAn kertymät (101). (3) CEF:n ja EIL:n välillä 17 päivänä kesäkuuta 2011 tehty ennalta maksettu osakkeiden ostoa koskeva termiinisopimus, jäljempänä ’GSTM-termiinisopimus’ (102). CEF osti sopimuksen nojalla kaikki EIL:n oikeudet GSTM:n osakkeisiin hinnalla, joka vastaa GSTM-ZORAn emissiohintaa (103). GSTM:n osakkeet luovutetaan CEF:lle osakeannin päivänä (104).

2.2.4.3 GSTM:n verokohtelu

(62) Vuoden 2010 GSTM-veropäätöspyynnön mukaan, sellaisena kuin Luxemburgin verohallinto sen hyväksyi, GSTM:n vuotuiseksi verotettavaksi tuloksi katsotaan Luxemburgin verohallinnon kanssa sovittu marginaali, jäljempänä ’GSTM-marginaali’. Näin ollen GSTM:ää verotettiin ainoastaan tämän marginaalin perusteella. GSTM:n todellisen voiton ja GSTM-marginaalin välistä erotusta (ZORAn kertymiä) pidettiin GSTM-ZORAan liittyvänä vähennyskelpoisena menona (105).

(63) GSTM-marginaali vahvistettiin vuoden 2010 GSTM-veropäätöspyynnössä määräksi, joka vastaa ”[1/(50–100)] prosentin kokonaisnettomarginaalia kaikkien sen varojen pääoma-arvosta, tavallisilla lainoilla rahoitetut varat mukaan luettuina” (106). Vuoden 2010 GSTM-veropäätöspyynnössä GSTM-marginaalia pidettiin markkinaehtoperiaatteen mukaisena (107).

(64) Vuoden 2012 GSTM-veropäätöspyynnössä suunniteltiin GSTM-marginaalin muuttamista. Siinä ilmoitettiin, että sen määrä ”määritetään myöhemmässä ennakkohinnoittelusopimusta (APA) koskevassa kirjeessä, johon liitetään siirtohinnoittelua koskeva raportti (TP (transfer pricing))” (108). GSTM:n vuoden 2011 tilinpäätöksen mukaan (109) GSTM-marginaalin muuttaminen 1 päivästä tammikuuta 2012 alkaen johtui konsernin sisäisiä rahoitustransaktioita koskevan 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätyn hallinnollisen yleiskirjeen (110), jäljempänä ’yleiskirje 164/2’, voimaantulosta. Yleiskirjeessä vaadittiin, että siirtohinta-analyysi on liitettävä jokaiseen pyyntöön, jonka tavoitteena on saada siirtohinnan hyväksyvä veropäätös konsernin sisäisiä rahoitustransaktioita, kuten GSTM-marginaalia, varten (111). Näin ollen veroneuvoja toimitti kirjeillä 11 päivänä heinäkuuta 2012 ja 11 päivänä marraskuuta 2013 kaksi veropäätöspyyntöä, joihin oli liitetty GSTM-marginaalin vahvistamista koskevat siirtohinta-analyysit (112). Luxemburgin mukaan sen verohallinto ei hyväksynyt näitä veropäätöspyyntöjä. Toisin sanoen Luxemburgin verohallinto ei antanut veropäätöstä, jossa olisi vahvistettu Engien veroneuvojan kirjeissään 11 päivänä heinäkuuta 2012 ja 11 päivänä marraskuuta 2013 ehdottama GSTM-marginaalin määrä (113).

(65) Vuoden 2010 GSTM-veropäätöspyynnössä ilmoitettiin myös, että ”siinä erittäin epätodennäköisessä tapauksessa, ettei kirjanpitokohtelu olisi täysin ZORA-sopimuksen velvoitteiden mukaista, siitä johtuva vuotuiseen tilinpäätökseen kirjattava voitto tai tappio ei vaikuta edellä tarkoitettuun verotustilanteeseen” (114).

(66) Eli tiivistetysti GSTM:n verotettava vuositulo rajoittuu GSTM-marginaaliin ennen GSTM-ZORAn vaihtamista osakkeisiin. GSTM-ZORAn vaihtamisella osakkeisiin ei ole mitään vaikutusta GSTM:n verotettavaan tuloon.

2.2.4.4 EIL:n verokohtelu

(67) EIL:n verokohtelu vastaa LNG Luxemburgin verokohtelun kuvausta (115), ja se nojautuu samoihin perusteluihin (116). Näin ollen EIL voi GSTM-ZORAn laina-aikana päättää olla merkitsemättä tilinpäätökseen veronalaista tuloa tai verotuksessa vähennettävää menoa. Jos EIL päättää osakkeiksi vaihtamisen yhteydessä soveltaa Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n mukaista poikkeusjärjestelmää, se ei merkitse tilinpäätökseen tuloa (117) eikä siltä näin ollen kanneta yhteisöveroa (118). Kuten jäljempänä johdanto-osan 76 kappaleessa selvitetään, LNG päätti merkitä GSTM-ZORAn tilinpäätökseensä sen kirjanpitoarvolla.

2.2.4.5 CEF:n verokohtelu

(68) CEF:n verokohtelu vastaa LNG Holdingin verokohtelua (119). Näin ollen CEF ei merkitse tilinpäätökseen lainkaan veronalaista tuloa eikä verotuksessa vähennettävää menoa, ennen kuin ZORA vaihdetaan osakkeiksi (120).

(69) Vuoden 2010 GSTM-veropäätöspyynnössä pyydettiin myös vahvistamaan, että ”CEF:n termiinisopimuksen nojalla hankkima omistusosuus katsotaan suoraksi omistusosuudeksi GSTM:n pääomaan termiinisopimuksen tekoajankohdasta lähtien Luxemburgin tuloverolain 166 §:n soveltamiseksi” (121). Näin ollen GSTM:n osakkeiden hallintaan liittyvät veronalaiset tulot olisi CEF:n tasolla vapautettu verosta, sikäli kuin Luxemburgin tuloverolain 166 §:n edellytykset täyttyvät.

2.2.4.6 GSTM-veropäätöksen täytäntöönpano

(70) Luxemburgin toimittamat veroilmoitukset kuvastavat Luxemburgin niille yhtiöille myöntämää verokohtelua, joita GSTM-veropäätöksessä kuvatut transaktiot koskevat.

2.2.4.6.1 GSTM

(71) GSTM:n tilinpäätös vuodelta 2012 osoitti, että ”EIL oli myöntänyt [GSTM:lle] 1 036 912 506,84 euron suuruisen vaihtovelkakirjalainan 15 vuoden ajaksi 17 päivästä kesäkuuta 2011 alkaen” (122).

(72) GSTM-ZORA merkittiin taseen vastattaviin ja sisällytettiin GSTM:n veroilmoituksiin ZORAn nimellismäärällä (1 036 912 506,84 euroa). Määrä pysyi ajan mittaan muuttumattomana (123).

(73) Kunakin vuonna GSTM:n taseen vastattaviin kirjattiin ZORAn vuotuisia kertymiä vastaava määrä GSTM:n rahoitusvelkana (124) vastineeksi tuloslaskelmaan kirjatusta vastaavansuuruisesta menosta (125). Määrä siis vähennettiin GSTM:n verotettavista tuloista. GSTM:n veroilmoituksissa esitetyt ZORAn kumuloituneet kertymät ajanjaksolta 2011–2015 esitetään jäljempänä taulukossa 2. Taulukko 2 GSTM:n veroilmoituksiin merkityt ZORAn kumuloituneet kertymät 2011 2012 2013 2014 2015 2016 ZORAn kumuloituneet kertymät (miljoonaa euroa) 44,9 [100–150] [300–350] [450–500] [600–650] [600–900]

(74) Vuoden 2010 GSTM-veropäätöksen mukaisesti GSTM:ää verotettiin GSTM-marginaalin perusteella. Kuva 3 jäljempänä esittää GSTM-marginaalia koskevan laskelman tilikaudelta 2011 (126). ”Nettotulo ennen veroja ja ennen ZORAn kertymää” oli 45 522 581,00 euroa. GSTM:n verotettava tulon peruste oli [1/(50–100)] prosenttia yhtiön keskimääräisistä varoista tilikaudella 2011. Ne olivat 3,7 miljardia euroa. Tällä perusteella GSTM:n verotettava tulo oli [500 000–600 000] euroa (mihin lisättiin ”pääoman tuotoksi” nimitetty määrä, [6 000–11 000] euroa). Tämän määrän ja ”nettotulon ennen veroja ja ennen ZORAn kertymää” välinen erotus oli 44,9 miljoonaa euroa, joka merkittiin veroilmoitukseen vähennyskelpoisena ZORAn kertymänä. Kuva 3 GSTM:n veronalaista tuloa vuonna 2011 koskeva laskelma sellaisena kuin se esitetään GSTM:n vuoden 2011 veroilmoituksen liitteessä 3. Kokonaisvarat Alkaen Päättyen Päivien lukumäärä Keskimäärin (*1) 8 691 871 776 2.5.2011 31.12.2011 244 3 729 884 433 Varojen rahoituksena olevien velkojen kokonaismäärä 3 729 202 241 Nettotulo ennen veroja ja ennen ZORAn kertymää [45 000 000 –50 000 000 ] Nettopääomatulo ennen veroja ja ennen ZORAn kertymää 8 326 Varojen rahoituksena olevaan velkaan liittyvä nettotulo ennen veroja ja ennen ZORAn kertymää [45 000 000 –50 000 000 ] Yhteensä [45 000 000 –50 000 000 ] Marginaali [1/(50–100) %] [550 000 –600 000 ] Korvaus pääomasta Korvaus varojen rahoituksena olevasta velasta (marginaali [1/(50–100) %]) [550 000 –600 000 ] Kokonaisnettomarginaali [550 000 –600 000 ] Marginaali on jo merkitty vuotuiseen tilinpäätökseen, joten muutoksia ei ole tarpeen tehdä. Veronalaista määrää koskeva laskelma EUR Tilikauden tulos 420 802 Lisätään: verot [150 000 –200 000 ] Veronalainen määrä [550 000 –600 000 ] Yhteisötulovero [100 000 –150 000 ]

(75) GSTM:n veroilmoituksista käy ilmi, että GSTM-marginaali muuttui vuoden 2011 jälkeen, kuten edellä todetaan (127). GSTM-marginaalia ei vahvistettu [1/(50–100) prosenttiin] varojen arvosta, kuten vuoden 2010 GSTM-veropäätöspyynnössä alun perin suunniteltiin, vaan se oli [0–1 prosenttia] varojen rahoituksena olevien velkojen arvosta (ks. kuva 4, joka koskee vuosia 2012 ja 2013) (128). Vuonna 2014 GSTM-marginaali vahvistettiin [0–1 prosentiksi] lainojen ja velkojen kokonaismäärästä. Veroilmoitusten mukaan näitä vuosia koskeva GSTM-marginaali laskettiin viittaamalla 11 päivänä heinäkuuta 2012 ja 11 päivänä marraskuuta 2013 tehtyihin veropäätöspyyntöihin (129), joita Luxemburgin verohallinto ei koskaan hyväksynyt, kuten johdanto-osan 64 kappaleessa todetaan. Kuva 4 GSTM:n verotettavaa tuloa koskevassa laskelmassa viitattiin vuosien 2010 ja 2012 veropäätöspyyntöihin, jotka oli liitetty GSTM:n vuoden 2012 veroilmoituksen liitteeseen 3. Vuoden 2012 yhteisötuloveroa ja kunnallista elinkeinotuloveroa koskevan veroilmoituksen ja 1. tammikuuta 2013 päivätyn varallisuusveroilmoituksen liitteet, ilmoituksen antaja: GDF SUEZ Treasury Management S.à r.l, verotunnus 2011 2416 545 Liite 3 STAW/NGOK Selitykset Yleistä Viitataan veroneuvojan kirjeisiin 9. helmikuuta 2010 et 15. kesäkuuta 2012. Rahoitusliiketoiminnan marginaali Viitataan siirtohintoja koskeviin veroneuvojan ennakkohinnoittelusopimuksiin (APAt) 11. heinäkuuta 2012 ja 11. marraskuuta 2013. Rahoitusliiketoiminnan marginaali lasketaan seuraavasti: Varojen rahoituksena olevien velkojen määrä keskimäärin (*) Alkaen Päättyen Päivää % (**) Marginaali [9 000 000 000 –10 000 000 000 ] 1.1.2012 31.12.2012 366 4,2 peruspistettä [3 000 000 –4 000 000 ] Yhteensä 366 Korvaus riskipääomasta Pääoma keskimäärin (*) Alkaen Päättyen Päivää Korvaus riskipääomasta [2 000 000 –3 000 000 ] 1.1.2012 31.12.2012 366 [20 000 –30 000 ] Yhteensä 366 ZORAn kertymää koskeva laskelma Nettotulo ennen veroja ja ennen ZORAn kertymää [100 000 000 –150 000 000 ] Vähennetään: korvaus pääomasta [20 000 –30 000 ] Vähennetään: vähimmäismarginaali [3 000 000 –4 000 000 ] ZORAn kertymä [100 000 000 –150 000 000 ] Tilinpäätökseen merkitty ZORAn kertymän määrä ei ole ennakkohinnoittelusopimusten mukainen (ei riittävä). Näin ollen verotukselliseen taseeseen ja verotukselliseen tuloslaskelmaan on tehty [40 000 –50 000 ] euron mukautus, mikä näkyy vuoden 2013 kaupallisessa tilinpäätöksessä (*) Laskettu kuukausiperusteisesti. (**) Viitataan ennakkohinnoittelusopimusten mukaisiin siirtohinta-analyyseihin.

2.2.4.6.2 EIL

(76) GSTM-veropäätöksissä sallitun vaihtoehdon mukaisesti (130) GSTM-ZORAn arvo pidettiin EIL:n kirjanpidossa nimellismäärän tasolla, joka oli 1 036 912 507 euroa (131).

2.2.4.6.3 CEF

(77) GSTM-ZORAn nimellisarvoa vastaavan määräinen osakkuus GSTM:ssä merkittiin myös CEF:n veroilmoituksiin sellaisena omistusosuutena, joka on oikeutettu omistusosuuksista saatavien tulojen verovapauteen Luxemburgin tuloverolain 166 §:n nojalla (132).

2.3 SOVELLETTAVAN KANSALLISEN OIKEUSKEHYKSEN KUVAUS

2.3.1 LUXEMBURGIN YHTEISÖVEROTUSJÄRJESTELMÄN YLEISTEN PERIAATTEIDEN KUVAUS

(78) Yhtiöiden verotukseen Luxemburgissa sovellettavat yleiset oikeussäännöt annetaan Luxemburgin tuloverolaissa. Luxemburgin tuloverolain 159 §:n mukaan yhtiöt, joiden verotuspaikka on Luxemburg, ovat verovelvollisia kaikista tuloistaan (133). Luxemburgin tuloverolain 163 §:ssä säädetään, että Luxemburgin yhteisöveroa sovelletaan verovelvollisen tietyn vuoden aikana tuottamaan veronalaiseen tuloon (134). Ennen vuotta 2013 kaikkia Luxemburgissa verovelvollisia yhtiöitä verotettiin niiden veronalaisesta voitosta 28,80 prosentin vakioverokannan mukaan (135). Vuodesta 2013 eteenpäin vakioverokanta on 29,22 prosenttia.

(79) Luxemburgin tuloverolain 18 §:n 1 momentissa on säädetty menetelmä, jonka avulla verovelvollisen yrityksen vuotuinen veronalainen voitto voidaan määrittää: ”Voitto muodostuu tilikauden lopussa ja alussa sijoitettuna olevan nettovarallisuuden erotuksesta lisättynä tilikauden aikana toteutetuilla yksityisotoilla ja vähennettynä tilikauden aikana toteutetuilla pääomanlisäyksillä.”

(80) Luxemburgin tuloverolain 23 §:ssä selvitetään, että nettovarojen arvioinnin on oltava kirjanpitosääntöjen ja -periaatteiden mukaista (136).

(81) Luxemburgin tuloverolain 40 §:ssä vahvistetaan periaate, jonka mukaan verotuksellinen tase sidotaan kaupalliseen taseeseen. Periaatteen mukaan verotuksellisen taseen – jossa vahvistetaan vuotuinen verotettava tulo – on vastattava kaupallista tasetta, ellei sovelleta erityistä verosääntöä, jossa määrätään poikkeavista arvoista (137).

2.3.2 OMISTUSOSUUKSISTA SAATAVIEN TULOJEN VEROVAPAUSJÄRJESTELMÄ JA VOITONJAON VEROTTAMINEN

(82) Luxemburgin tuloverolain 97 §:n 1 momentin mukaan pääomatuloihin sisältyvät osingot, voitto-osuudet ja muut yhtiöissä hallittavien osakkeiden tai muiden omistusosuuksien perusteella jaetut tuotteet (138).

(83) Luxemburgin tuloverolain 166 §:ssä otetaan Luxemburgissa käyttöön omistusosuuksista saatavien tulojen verovapausjärjestelmä, joka koskee osinkoja ja muita omistusosuuksista saatavia tuloja. Järjestelmän mukaan tietyt kriteerit täyttävien yhteisöjen omistusosuuksista saatavat tulot vapautetaan yhteisöverosta, lähdeverosta ja nettovaroista kannettavasta varallisuusverosta. Luxemburgin Conseil d'État totesi lausunnossa, jonka se antoi tämän säännöksen sisällyttämistä Luxemburgin tuloverolakiin koskevasta lakiehdotuksesta, että järjestelmä on verovelvollisten yhdenvertaiseen kohteluun ja talouteen liittyvistä syistä perusteltu kolminkertaisen verotuksen välttämiseksi (139).

(84) Luxemburgin tuloverolain 166 §:n 2 momentissa luetellaan yhteisöt, jotka voivat saada vapautuksen omistusosuuksista saatavien tulojen verosta. Niihin sisältyvät muun muassa Luxemburgissa verovelvolliset pääomayhtiöt (kuten julkiset ja yksityiset osakeyhtiöt) ja neuvoston direktiivin 90/435/ETY (140) 2 artiklassa luetellut yhtiöt.

(85) Vapautuksesta hyötyminen edellyttää kahden kumulatiivisen ehdon täyttymistä. Ensinnäkin yhteisön on pidettävä omistusosuus hallussaan tai sitouduttava pitämään se hallussaan keskeytyksettä vähintään 12 kuukauden ajan. Toiseksi omistusosuuden on oltava vähintään 10 prosenttia sen yhteisön pääomasta, jonka omistusosuus on kyseessä, tai omistusosuuden hankintahinnan on oltava vähintään 1,2 miljoonaa euroa (141).

(86) Edellyttäen, että nämä kaksi ehtoa täyttyvät, omistusosuudesta saatavat tulot (osingot, pääomavoitot tai muut omistusosuudesta saatavat tulot) on kokonaan vapautettu Luxemburgin yhteisöverosta. Luxemburgin tuloverolain 166 §:n 9 momentin ja 21 päivänä joulukuuta 2001 annetun Luxemburgin suurherttuakunnan asetuksen (142), jäljempänä ’21 päivänä joulukuuta 2001 annettu asetus’, nojalla omistusosuuksista saatavien tulojen verovapautta sovelletaan myös pääomavoittoihin (”omistusosuuden luovutuksesta saataviin tuloihin”) (143).

(87) Jaettujen voittojen verotusta voitonjakajayhteisön tasolla säännellään Luxemburgin tuloverolain 164 §:ssä. Luxemburgin tuloverolain 164 §:n 1 momentin mukaan verotettavan tulon määrittämisessä ei ole merkitystä sillä, jaetaanko voitto oikeudenomistajille vai ei (144). Luxemburgin tuloverolain 164 §:n 2 momentissa selvennetään, mitä ”jakamisella” tarkoitetaan Luxemburgin tuloverolain 164 §:n 1 momentin soveltamiseksi. Siihen on sisällytetty kaiken luonteinen voiton jakaminen, olipa kyse osakkeenomistajille, pääomaomistajille tai perustajille, voitonjakoon oikeuttavien omistusosuuksien haltijoille tai kaikenlaisten muiden arvopaperien haltijoille jaettava voitto, vaihtuvatuottoiset obligaatiot mukaan luettuina (145).

2.3.3 OSAKKEIKSI VAIHTAMISESTA KOITUVAN VOITON VEROTUKSEN LYKKÄÄMINEN

(88) Luxemburgin tuloverolain 22 §:n 5 momentissa vahvistetaan varojen konvertointia koskeva yleinen periaate, jonka mukaan omaisuuden vaihtoa on pidettävä vaihdossa annetun omaisuuden vastikkeellisena luovutuksena, jota seuraa vaihdossa saadun omaisuuden vastikkeellinen hankinta hinnalla, joka vastaa sen arvioitua realisointiarvoa (146), ja siten siitä seuraa mahdollisesti veronalaista pääomavoittoa.

(89) Tästä yleissäännöstä poiketen Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n 2 momentin 1 kohdassa säädetään, että lainan vaihtaminen velallisen pääomaan ei johda pääomavoiton toteutumiseen yhteisöveron kannalta. Saman säännöksen mukaan poikkeus ei koske vaihtamista edeltävän käynnissä olevan tilikauden aikana vaihtopäivään asti kertynyttä lainan pääomitettua korkoa (147).

2.3.4 VÄÄRINKÄYTÖSTEN VASTAINEN SÄÄNNÖS

(90) Luxemburgin veronoikaisulaissa (loi d'adaptation fiscale eli Steueranpassungsgesetz), jäljempänä ’StAnpG’, kielletään sen 6 §:ssä veronkierto tai verorasituksen keventäminen käyttämällä väärin siviilioikeudellisesti laillisia oikeudellisia muotoja tai kokoonpanoja. StAnpG:n 6 §:n mukaan, jos transaktioon liittyvä oikeudellinen muoto tai kokoonpano ei ole sen sisällön kannalta tarkoituksenmukainen, vero on arvioitava transaktion sisällön mukaan, ikään kuin transaktio olisi toteutettu tarkoituksenmukaisessa muodossa (148).

3. SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

(91) Komissio arvioi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä alustavasti, että kyseessä olevien veropäätösten perusteella myönnetty verokohtelu vaikuttaa olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja epäili kyseisten toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille.

(92) Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä erityisesti seuraaviin kysymyksiin liittyviä epäilyksiä: (1) ovatko Luxemburgin veroviranomaiset toimineet oikein salliessaan ZORAn kertymiä koskevat vähennykset ja ovatko ZORAt markkinaehtoperiaatteen mukaisia, (2) jos Luxemburgin veroviranomaiset ovat toimineet oikein salliessaan ZORAn kertymiä koskevat vähennykset, niin ovatko Luxemburgin veroviranomaiset ensinnäkin toimineet oikein hyväksyessään Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n soveltamisen ja toiseksi onko GSTM:n ja LNG Supplyn verotettavien tulojen määrittämiseen käytetty menetelmä markkinaehtoperiaatteen mukainen, (3) onko yhdistetty vaikutus, joka syntyy siitä, että menot (ZORAn kertymät) vähennetään LNG Supplyn ja GSTM:n tasolla ja niitä vastaavat tulot vapautetaan verosta EIL:n ja LNG Luxemburgin tasolla, Luxemburgin verojärjestelmän yleisen tavoitteen vastainen antamalla valikoivan edun holdingyhtiöille LNG Holding ja CEF?

(93) Komission ensimmäinen epäilys koski ZORAn kertymien vähentämistä (149). Komissio kyseenalaisti ZORAn kertymien luokittelun Luxemburgin tuloverolain 109 §:ssä tarkoitetuiksi koroiksi ja niiden siitä johtuvan vähennyskelpoisuuden. Komissio katsoi tarkemmin sanoen, että ZORAn kertymät olisi katsottava Luxemburgin tuloverolain 164 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetuksi voitonjaoksi, eikä niiden vähentämistä näin ollen olisi pitänyt sallia. Komissio katsoi myös, että sallimalla ZORAn kertymien vähentämisen Luxemburg oli mahdollisesti soveltanut Luxemburgin tuloverolain 164 §:n 3 momenttia virheellisesti. Säännöksen mukaan yhtiön on sisällytettävä verotettavaan tuloonsa peiteltynä voitonjakona kaikki osakkaille maksetut määrät, jotka eivät ole markkinaehtoperiaatteen mukaisia. Komissio epäili erityisesti, olisiko markkinaehtoisesti toimiva riippumaton yhtiö myöntänyt LNG Supplylle ja GSTM:lle lainan ZORA-välineiden mukaisin ehdoin.

(94) Siinä tapauksessa, että Luxemburgin veroviranomaiset olisivat toimineet oikein salliessaan ZORAn kertymien vähennykset, komissio esitti toisen epäilyksen, joka voidaan jakaa kahteen osaan: (1) Ensinnäkin komissio kyseenalaisti Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n soveltamisen siten, ettei veroa kanneta tulosta, joka saadaan ZORAn vaihtamisesta osakkeiksi (150). Jos ZORAn kertymät olisi katsottava velallisen vähennyskelpoisiksi koroiksi, minkä komissio kiisti ensimmäisen epäilyksensä yhteydessä, ne olisi pitänyt katsoa EIL:n ja LNG Luxembourgin eli holdingyhtiöiden verotettavaksi tuloksi, eikä niitä olisi pitänyt vapauttaa verosta Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n nojalla. (2) Toiseksi komissio esitti epäilyksiä menetelmästä, jota kiistanalaisissa veropäätöksissä käytettiin LNG Supplyn ja GSTM:n verotettavien tulojen määrittämiseen – veronalainen marginaali ei perustunut taloudelliseen analyysiin –, ja kyseisen menetelmän markkinaehtoperiaatteen mukaisuudesta (151).

(95) Kolmas epäilys koski yhdistettyä vaikutusta, joka syntyi ZORAn kertymien vähentämisestä tytäryhtiöiden tasolla ja vastaaville tuloille myönnetystä verovapaudesta EIL:n ja LNG Luxembourgin tasolla Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n soveltamisen takia (152). Luxemburg on nämä kaksi vaikutusta yhdistämällä vahvistanut tosiasiallisesti sen, että GSTM:n ja LNG Supplyn liiketoiminnan voitoista huomattava osa vapautettiin verosta. Komissio on pyrkinyt toteamaan, poikkeaako tulos Luxemburgin yhteisöverojärjestelmän tavoitteesta, joka on Luxemburgin tuloverolain 163 §:n mukaan verottaa kaikkien Luxemburgissa verovelvollisten yhtiöiden voittoja (153).

(96) Kolmannen epäilyksen osalta komissio tutki myös sitä, voiko veropäätöksillä validoitu verokohtelu merkitä Luxemburgin tuloverolain 166 §:n virheellistä soveltamista, kun pykälän tavoitteena on poistaa saman voiton taloudellinen kaksinkertainen verotus. Komissio katsoi erityisesti, että CEF ja LNG Holding vaikuttivat vedonneen Luxemburgin tuloverolain 166 §:n soveltamiseen vapauttaakseen verosta voitot, joista ei ollut kannettu veroa GSTM:n ja LNG Supplyn tasolla (154).

(97) Komissio totesi, että kiistanalaisilla veropäätöksillä annettiin aivan ilmeisesti valikoiva etu paitsi holdingyhtiöille CEF ja LNG Holding myös Engie-konsernille kokonaisuudessaan (155).

(98) Komissio arvioi myös alustavasti, että kiistanalaisten veropäätösten vaikutuksena saattaisi olla veronkiertoa koskevista Luxemburgin säännöksistä (StAnpG:n 5 ja 6 §) poikkeaminen (156).

(99) Komissio selkeytti tiettyjä asian arviointia koskevia seikkoja aiempaa yksityiskohtaisemmin 1 päivänä kesäkuuta 2017 pidetyssä kokouksessa ja 11 päivänä joulukuuta 2017 päivätyssä kirjeessä, jonka komissio lähetti sen jälkeen, kun Luxemburg ja Engie olivat esittäneet lisätietoja. Komissio totesi, että Luxemburgin tuloverolain 109 § 1 momenttia ei sovelleta Luxemburgin lain mukaisesti perustettuihin yhtiöihin eikä yhtiöihin, joiden verotuspaikka on Luxemburgissa. Komissio pani lisäksi merkille, että Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n mukainen järjestelmä on valinnainen eivätkä yhtiöt, joista tässä tapauksessa on kyse, ole tähän päivään mennessä päättäneet soveltaa sitä. Viimeiseksi komissio totesi, että Luxemburgin mukaan kiistanalaiset veropäätökset ”perustuvat yleiseen yhteisöverotusjärjestelmään” (157) ja aivan erityisesti ”periaatteeseen, jonka mukaan verotuksellinen tase sidotaan kaupalliseen taseeseen” (158). Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan (159), sovellettavaksi viitejärjestelmäksi voidaan tässä yhteydessä katsoa Luxemburgin yhteisöverojärjestelmä, jonka tavoite on verottaa Luxemburgissa verovelvollisten yhtiöiden voittoja.

(100) Lisäksi komissio selvitti 11 päivänä joulukuuta 2017 päivätyssä kirjeessään Engie-konsernille annetusta edusta (160), että kun otetaan huomioon Luxemburgin yhteisöverojärjestelmän tavoite periaatteessa sisällyttää veronalaiseen tuloon kaikki yhtiön tilinpäätökseen kirjatut voitot, useamman Luxemburgissa verovelvollisen yhteisön välillä tehdyillä konsernin sisäisillä rahoitustransaktioilla ei saisi olla vaikutusta näiden yhteisöjen verotettavien tulojen kokonaismäärään tai toisin sanoen niiden yhdistettyyn veronalaiseen tuloon. Komissio totesi, että tässä tapauksessa kiistanalaiset veropäätökset ovat kuitenkin johtaneet Engien yhdistetyn veronalaisen tulon pienenemiseen Luxemburgissa (konsernin tason perustelu).

4. LUXEMBURGIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

(101) Ensinnäkin Luxemburg muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 114 artiklan mukaisesti verosäännökset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komissio voi tutkia verosäännöksiä ainoastaan siinä tapauksessa, että niillä rikotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklaa.

(102) Toiseksi Luxemburg kiistää, että kyseessä olisi valikoiva etu, jäljempänä esitetyistä syistä.

4.1 VIITEJÄRJESTELMÄ, JOTA KOMISSIO KÄYTTÄÄ MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASSA PÄÄTÖKSESSÄ, ON VIRHEELLINEN

(103) Ensinnäkin Luxemburgin tuloverolain 109 §:ää sovelletaan Luxemburgin mukaan ainoastaan luonnollisiin henkilöihin eikä sitä siis sovelleta yhtiöihin.

(104) Toiseksi Luxemburg korostaa, että ZORAt ovat Luxemburgin verohallinnon kannalta velkainstrumentteja: näin ollen niitä ei voida samastaa pääomaosuuksiin (161). Tämä luokitus on perusteltu ennen kaikkea seuraavista syistä: ZORAn hallintaan ei liity äänestysoikeuksia, oikeuksia osallistua yrityksen hallintoon, oikeutta osingonjakoon eikä oikeutta osuuteen ylijäämästä yhtiön purkautuessa. Siihen liittyy velvoite maksaa laina takaisin ennalta määrättynä päivänä ja siitä ei ole laadittu notaarin vahvistamaa pääomasijoituksen toteavaa asiakirjaa. Perusteena on myös sopimuksen oikeudellinen muoto. Sitä paitsi Luxemburg väittää, että ZORAt eivät ole arvopapereita, jotka oikeuttaisivat osuuteen vuotuisesta voitosta tai likvidaatiovoitosta. Näin ollen Luxemburgin tuloverolain 164 §:n 1 ja 2 momenttia ei Luxemburgin näkemyksen mukaan sovelleta.

(105) Kolmanneksi Luxemburg katsoo ZORAn markkinaehtoisen luonteen osalta, ettei komissio ole ottanut huomioon sijoittajien eri ryhmiä. ZORAt eivät ole vakiolainasopimuksia, vaan epätyypillisiä instrumentteja, joilla velallista suojataan mahdollisia operatiivisia riskejä vastaan, samalla kun sijoittaja saa mahdollisuuden hyötyä sijoituksen paremmasta tuotosta. Kun otetaan huomioon markkinoiden volatiliteetti ja riippuvuus rahoituksesta, lainanantajan on loogista käyttää ZORAa, ja rahoitusmarkkinoilla on muitakin vastaavia instrumentteja, kuten esimerkiksi velkainstrumentteja, joissa toisinnetaan kohde-etuuden arvonkehitys. Näin ollen ZORAt ovat Luxemburgin mukaan täysin markkinaehtoisia eikä Luxemburgin tuloverolain 164 §:n 3 momenttia sovelleta.

(106) Luxemburgin mukaan viitejärjestelmä muodostuu toisaalta Luxemburgin tuloverolain 18, 40 ja 23 §:stä, joissa vahvistetaan yhtiön verotettavan tulon määrittäminen, periaate, jonka mukaan verotuksellinen tase sidotaan kaupalliseen taseeseen, sekä varovaisuusperiaate, ja toisaalta Luxemburgin tuloverolain 22 a §:stä.

(107) Luxemburg korostaa, että verotettavien voittojen määrittämisessä, siten kuin se on Luxemburgin tuloverolain 18 §:ssä määritelty, noudatetaan kahta pääperiaatetta. Ensinnä periaatetta, jonka mukaan verotuksellinen tase sidotaan kaupalliseen taseeseen (Luxemburgin tuloverolain 40 §), ja toiseksi varovaisuusperiaatetta, jonka mukaan voittoa ei voida verottaa niin kauan kuin se ei ole toteutunut.

(108) Luxemburg ilmoittaa Luxemburgin tuloverolain 22 a §:stä, että kyseessä on tuloverolain 162 §:n mukainen yhtiöihin sovellettava valinnainen järjestelmä (162).

(109) Luxemburg kiistää tulkinnan, jonka mukaan Luxemburgin tuloverolain 163 §:ssä vahvistetaan Luxemburgin yhteisöverojärjestelmän tavoite tai periaate, että Luxemburgissa toimipaikkaansa pitävien yhtiöiden toteuttamien kaikkien voittojen olisi oltava veronalaisia. Luxemburg katsoo, ettei tätä tavoitetta ole vahvistettu eikä esitetty missään lain säännöksessä. Luxemburgin mukaan viitejärjestelmän määrittelyn on perustuttava lainsäätäjän säätämään sääntökokoelmaan, eikä sitä pitäisi määritellä sellaisen oletetun periaatteen tai tavoitteen kautta, jonka tulkinta uhkaisi mennä lain täsmällisiä ehtoja pidemmälle.

4.2 KIISTANALAISILLA VEROPÄÄTÖKSILLÄ EI POIKETA VIITEJÄRJESTELMÄSTÄ

(110) Luxemburg korostaa, että kiistanalaisilla veropäätöksillä, joilla hyväksyttiin ZORA-välineisiin liittyvien menojen vähennyskelpoisuus, validoitu verokohtelu on täysin Luxemburgin tuloverolain 14–60 §:n ja sitä kautta myös Luxemburgin tuloverolain 18, 40 ja 23 §:n mukainen. Luxemburg katsoo komission jättäneen ottamatta huomioon, että GSTM:n ja LNG Supplyn tasolla vähennyskelpoiset menot eivät ole korkoja eivätkä osinkoja. ZORA voidaan maksaa takaisin korkeammalla hinnalla kuin välineen nimellismäärä. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti lainanottajan on ennakoitava meno ottamalla tämä riski huomioon. Luxemburgin tuloverolain 18, 40 ja 23 §:n mukaan kyseinen meno on verotuksessa vähennyskelpoinen.

(111) Luxemburg katsoo, että kiistanalaisilla veropäätöksillä validoitu verokohtelu on täysin Luxemburgin tuloverolain 97 ja 22 a §:n mukainen. Luxemburg väittää komission olevan väärässä katsoessaan, että kaiken pääomitetun koron olisi oltava veronalaista. Pohjimmiltaan Luxemburg väittää komission ohittaneen sen tosiseikan, että vähennyskelpoiset menot eivät ole korkoja eivätkä osinkoja, kuten johdanto-osan 110 kappaleessa selvitetään. Varovaisuusperiaatteen mukaan meno, joka on toiselle osapuolelle verotuksessa vähennyskelpoinen, ei välttämättä tuota toiselle osapuolelle veronalaista voittoa. Velkojan on arvostettava ZORAt hankinta- eikä markkinahintaan. Näin ollen Luxemburg katsoo, etteivät ZORAt tuota velkojan tasolla verotettavia tuloja, ennen kuin ne vaihdetaan osakkeiksi.

(112) Verotukselliselta kannalta voitto todetaan konvertointipäivänä, ja se vastaa hankintahinnan ja osakkeiden markkina-arvon erotusta. Luxemburg korostaa kuitenkin, että EIL ja LNG Luxembourg voivat päättää käyttää Luxemburgin tuloverolain 22 a §:ssä säädettyä järjestelyä. Lainanantajan saamien osakkeiden voidaan katsoa velkojan puolelta korvaavan ZORAt. Siinä tapauksessa osakkeet voidaan velkojan kirjanpidossa arvostaa ZORA-välineiden nimellismäärään.

(113) Luxemburg selvittää kuitenkin, että kun LNG Supply maksoi ZORAn osittain takaisin vuonna 2014, LNG Luxembourg päätti olla käyttämättä Luxemburgin tuloverolain 22 a §:ssä säädettyä valinnaista järjestelmää ja kirjasi tilinpäätökseensä veronalaista voittoa.

(114) Luxemburg katsoo, että kiistanalaisilla veropäätöksillä ei poiketa markkinaehtoperiaatteesta, kun niissä hyväksytään GSTM:n ja LNG Supplyn voittojen määrittämismenetelmä, joka perustuu otettuihin riskeihin, harjoitettuun toimintaan ja kunkin yhteisön käyttämiin varoihin.

(115) Luxemburg kiistää soveltaneensa virheellisesti Luxemburgin tuloverolain 166 §:ää, sillä kiistanalaisilla veropäätöksillä vain tuetaan jokaiseen yhteisöveron alaiseen yritykseen sovellettavien eri verosäännösten tiukkaa ja oikeaa tulkintaa.

(116) Luxemburg kiistää, että Luxemburgin tuloverolain 166 §:n tavoite olisi taloudellisen kaksinkertaisen verotuksen välttäminen. Luxemburg katsoo, että Luxemburgin tuloverolain 166 §:n mukaan tuloja ei ole tarvinnut verottaa ennakkoon, jotta omistusosuuksista saataviin tuloihin voidaan soveltaa verovapautta. Ainoat edellytykset omistusosuuksista saatavien tulojen verovapauden soveltamiseksi ovat välineen luonne, asianomaisessa yhteisössä hallitun pääoman prosentuaalinen osuus tai hankintahinta ja omistusosuuksien hallussapidon kesto. Tässä tapauksessa Luxemburgin tuloverolain 166 §:ää on sovellettu kaikkien näiden edellytysten mukaisesti. Edellä sanottu huomioon ottaen Luxemburg katsoo, ettei Luxemburgin yhteisöverojärjestelmässä edellytetä kaikkien tulojen verottamista, minkä lisäksi se katsoo, että Luxemburgin tuloverolain 166 §:n mukaan omistusosuuksista saatavien tulojen verovapaus ei välttämättä edellytä, että tuloista olisi aiemmin kannettu veroa.

(117) Luxemburg väittää myös, että jos komissio katsoo, ettei Luxemburgin tuloverolain 166 § poikkea viitejärjestelmästä, sen on osoitettava, että kiistanalaisissa veropäätöksissä hyväksytään Luxemburgin tuloverolain 166 §:stä poikkeava lain soveltaminen CEF:n ja LNG Holdingin osalta. Luxemburg kiistää aivan erityisesti Luxemburgin tuloverolain 164 ja 166 §:n yhdistetyn soveltamisen, kun otetaan huomioon, etteivät Luxemburgin tuloverolain 164 §:n säännökset muodosta ehdotonta edellytystä Luxemburgin tuloverolain 166 §:n soveltamiselle. Luxemburgin tuloverolain 164 §:ää sovelletaan yksinomaan sellaisten kotimaisten yhtiöiden voitonjakoon, joiden toimipaikka on Luxemburgissa, kun taas Luxemburgin tuloverolain 166 §:n soveltamisala on laajempi, sillä omistusosuuksista saatavien tulojen verovapausjärjestelmää sovelletaan sekä Luxemburgiin sijoittautuneiden että ulkomaisten yhtiöiden omistusosuuksista saataviin tuloihin. Kun tämä otetaan huomioon, Luxemburg myöntää nimenomaan, että ulkomaisia omistusosuuksia lukuun ottamatta kaikki omistusosuudet, joista saataviin tuloihin voidaan soveltaa 166 §:ää, kuuluvat myös Luxemburgin tuloverolain 164 §:n soveltamisalaan (163).

(118) Konsernin tasolla sovelletusta päättelystä [ks. johdanto-osan 100 kappale] Luxemburg vahvistaa aiemman kantansa, jonka mukaan komissio ei voi perustaa päättelyään epäasianmukaiseen viitejärjestelmään, jollaista ei ole olemassa. Luxemburg korostaa, ettei Luxemburgin oikeudessa täsmennetä, etteikö useamman Luxemburgissa verovelvollisen yhteisön välillä tehdyillä konsernin sisäisillä rahoitustransaktioilla saisi olla vaikutusta kyseisten yhteisöjen veronalaisen tulon kokonaismäärään Luxemburgissa joko ylös- tai alaspäin, tai toisin sanoen konsernin yhdistettyyn veronalaiseen tuloon Luxemburgissa. Sitä paitsi Luxemburgin mukaan komission on osoitettava, että toimenpide poikkeaa, ei suinkaan viitejärjestelmän tavoitteesta, vaan itse viitejärjestelmästä, vahvistaakseen toimenpiteen olevan valikoiva.

(119) Luxemburg korostaa, että vahvistaakseen toimenpiteen olevan luonteeltaan valikoiva komission on todistettava, että tietyn alan yrityksiä suositaan muihin verrattuna, ja viittaa komission päätöksen kumoamiseen asiassa Comunidad Autonoma de Galicia (164).

(120) Luxemburg kiistää myös komission väitteen, jonka mukaan kaikki ZORAn kertymiin perustuvat ZORAn liikkeeseenlaskijan kirjaamat verotuksessa vähennyskelpoiset menot olisivat sisältyneet velkojan veronalaisiin tuloihin, jolloin niillä ei olisi mitään vaikutusta konsernin veronalaisiin tuloihin Luxemburgissa. Luxemburg muistuttaa, että Luxemburgin tuloverolain 22 a §:ssä annetaan vaihtovelkakirjalainan velkojalle mahdollisuus olla kirjaamatta pääomavoittoa osakkeiksi vaihtamisen yhteydessä. Näin ollen EIL:n ja LNG Luxembourgin käyttäminen välittäjinä ei ole vähentänyt Engie-konsernin verotettavaa tuloa verrattuna tilanteeseen, jossa konserni olisi suoraan käyttänyt ZORAa.

(121) Luxemburg kiistää myös kaikki lain väärinkäytökset. Erityisen voimakkaasti Luxemburg tuomitsee komission vihjauksen, jonka mukaan Luxemburg olisi vahvistanut StAnpG:n 5 §:ssä tarkoitetun simuloidun transaktion, ja palauttaa mieliin, että eri osapuolilla on todellinen oikeushenkilöys ja että ne ovat hoitaneet sopimusvelvoitteensa moitteettomasti. Luxemburg torjuu myös väitteen, jonka mukaan transaktion oikeudellinen muoto ei olisi sen sisällön kannalta tarkoituksenmukainen StAnpG:n 6 §:n merkityksessä, koska transaktiot on toteutettu varojen siirtämiseksi konsernin sisällä.

4.3 EI TAKAISINPERINTÄÄ

(122) Viimeiseksi Luxemburg katsoo, että mikäli komissio antaa kielteisen päätöksen, se pitäisi katsoa velvoittavaksi vain tulevaisuudessa, eikä komissio oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteiden vuoksi saisi määrätä väitettyjen valtiontukien takaisinperintää.

5. ENGIEN HUOMAUTUKSET

(123) Engie pitää ZORAa velkainstrumenttina. Lainanottajan tehtävänä on maksaa koko määrä takaisin. Näin ollen Engie korostaa, ettei velkojan pitäisi saada tuloja ennen osakkeiksi vaihtamista. Sitä paitsi osakkeiksi vaihtamiseen saakka ZORA on kirjanpidossa velkainstrumentti, joten sitä kohdellaan sellaisena tilinpidon ja verotuksen kannalta.

(124) Engie korostaa, että ZORAan liittyvien menojen vähennyskelpoisuus lainanottajan tasolla on sovellettavan vero-oikeuden mukaista. ZORAn takaisinmaksuun liittyvät menot, jotka on kirjattu tilinpäätöksiin sovellettavien kirjanpitosääntöjen mukaisesti, ovat verotuksessa vähennyskelpoisia sen verotuksellisen perusperiaatteen mukaisesti, että verotuksellinen tase sidotaan kaupalliseen taseeseen. Tilinpidon varovaisuusperiaatteen mukaisesti velkoja ei lain mukaan merkitse tilinpäätökseensä voittoa, ennen kuin ZORA vaihdetaan osakkeiksi. Velkoja siis merkitsee tilinpäätökseen voittoa vasta osakkeiksi vaihdon päivänä, ja voitto on verotettavaa tuloa. Engien mukaan Luxemburgin tuloverolain 22 a §:ssä annetaan kuitenkin yhtiölle mahdollisuus hyötyä veron lykkäämisestä, kun vaihtovelkakirjalaina vaihdetaan osakkeiksi. Lisäksi EIL kattoi riskinsä tekemällä termiinisopimuksen CEF:n kanssa ja LNG Luxembourg vastaavasti LNG Holdingin kanssa. CEF:n ja LNG Holdingin sijoituksistaan saamat tulot ovat veronalaisia sovellettavan vero-oikeuden, kuten Luxemburgin tuloverolain 166 §:n, mukaisesti.

(125) Engie selvitti yksityiskohtaisemmin, mitä toimintoja LNG Supplylle ja GSTM:lle siirrettiin. Kyseessä oli ensin mainitun yrityksen osalta pitkäaikainen (n. 20 vuoden) nesteytetyn maakaasun hankintasopimus Jemenissä, jäljempänä ’LNG-sopimus’, ja siihen liittyvät varat (terminaalikapasiteetti ja kuljetuskapasiteetti), ja toisen yrityksen osalta ”cash pooling” -toiminta (165).

(126) Engie selvitti lisäksi, että ainoastaan LNG Supplyn ja LNG Luxembourgin välinen ZORA vaihdettiin osittain osakkeiksi vuonna 2014 LNG Supplyn toteuttamien merkittävien voittojen vuoksi. LNG Luxembourg merkitsi tilinpäätökseen verotettavaa tuloa osittaisen osakkeiksi vaihtamisen seurauksena. LNG Luxembourg päätti olla soveltamatta Luxemburgin tuloverolain 22 a §:ää. Yhteisö merkitsi saman verovuoden aikana tilinpäätökseensä samansuuruisen vähennyskelpoisen menon, koska osakkeet siirrettiin LNG Holdingille LNG-termiinisopimuksen puitteissa.

(127) Engie vahvisti myös, ettei Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n soveltamisella itse asiassa olisi ollut vaikutusta ZORAn velkojien (LNG Luxembourgin ja EIL:n) verotettaviin tuloihin, koska myyntihinta ja -päivä oli ennalta määrätty termiinisopimuksessa. Tähän liittyen vaihdettiin mielipiteitä 1 päivänä kesäkuuta 2017 pidetyssä kokouksessa siitä skenaariosta, että LNG Luxembourg tai EIL saisivat verotettavaa voittoa tai tappiota, kun otetaan huomioon, että ZORAt ja termiinisopimukset kattavat keskinäisesti toisensa. Engie selvitti, että kaikkia ZORAn osakkeiksi vaihtamisen tuottamia verotettavia tuloja vastaavasti kirjataan termiinisopimuksia koskeva vähennyskelpoinen tappio.

(128) Viimeiseksi Engie täsmensi holdingyhtiöihin (eli CEF:ään ja LNG Holdingiin) sovellettavasta oikeudellisesta kehyksestä, että jos osakkeiden arvo on osakkeiksi vaihtopäivänä suurempi kuin termiinisopimuksissa vahvistettu hankintahinta, holdingyhtiö ei merkitse tilinpäätökseen voittoa. Tällainen voitto voidaan todeta vasta myöhemmin, jos ja kun liikkeeseenlaskijoiden osakkeet myydään tai mitätöidään. Engien mukaan mahdollinen voitto voidaan vapauttaa verosta kaikkiin luxemburgilaisiin yhtiöihin sovellettavan omistusosuuksista saatavien tulojen verovapausjärjestelmän nojalla, kuten Luxemburgin tuloverolain 166 §:ssä säädetään.

(129) Engie väittää, että GSTM-ZORAn ja LNG-ZORAn täytäntöönpanossa noudatetaan verolainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä veropäätöksiä eikä se johda kaksinkertaiseen verottamatta jättämiseen. Engie selvitti kesäkuun 2017 kokouksessa myös, että kun noudatetaan ennemmin taloudellista kuin juridista järkeilyä, on tärkeää ottaa huomioon ZORAn pitkä erääntymisaika eikä keskittyä vuosiin, joina voittoa syntyi ja joiden aikana maksettiin rajallista veroa. Engie selvitti, että jos noudatetaan yhteisökohtaista järkeilyä taloudellisen tai kokonaisvaltaisen lähestymistavan sijasta, järjestelmä on symmetrinen.

(130) Lisäksi Engie selvensi, että GSTM-ZORAa ei ole vielä vaihdettu osakkeiksi. EIL:n tasolla ei ole tähän päivään mennessä todettu voittoa. LNG-ZORA vaihdettiin osittain osakkeiksi vuonna 2014, jolloin LNG Luxembourgin tilinpäätökseen merkittiin voittoa kumuloituneiden ZORAn kertymien verran. LNG Luxembourg päätti olla soveltamatta Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n mukaista valinnaista veronlykkäysjärjestelmää, ja osakkeiden vaihdon yhteydessä toteutunut voitto otettiin huomioon sen veropohjaa laskettaessa vuonna 2014.

(131) Engie selvitti lisäksi yksityiskohtaisesti EIL:n ja LNG Luxembourgin täsmällisiä tehtäviä. Tehtävät on kuvattu ZORA-välineiden perustelemiseksi annetuissa Engien laatimissa siirtohintoja koskevissa raporteissa, jäljempänä ’siirtohintaraportit’, jotka on liitetty menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä komissiolle annettuihin Engien huomautuksiin. EIL:ää ja LNG Luxembourgia kuvattiin siirtohintaraporteissa ”sijoittajina”, jotka kantavat kaikki toimintoihin liittyvät riskit ja varmistavat toiminnoista johtuvat avaintehtävät, samalla kun kyseiset yhteisöt on samanaikaisesti täysin turvattu riskeiltä termiinisopimuksilla (166). Engie selvitti, että siirtohintojen kannalta on mahdollista samastaa ZORAn velkoja termiinisopimusten nojalla vaihdettujen osakkeiden ostajaan, jotta voidaan määrittää ZORAn liikkeeseenlaskijan korvaus.

(132) Komissio pyysi 1 päivänä kesäkuuta 2017 pidetyssä kokouksessa selvittämään komissiolle, miksi varojen siirron rahoittamiseksi tarvittiin näitä yhteisöjä, jos kerran EIL:n ja LNG Luxembourgin käyttäminen välittäjinä on taloudelliselta ja kaupalliselta kannalta neutraalia. Engie vahvisti, että se olisi voinut järjestää toimintojen siirron rahoituksen muullakin tavalla. Vaikka operaation järjestämiseksi on muitakin tapoja, nykyinen rakenne on valittu sen takia, että sen avulla yhtiöiden hallintoon saatiin lisää joustavuutta ja lisää vaihtoehtoja tulevia operaatioita ajatellen. Ne ovat tärkeitä perusteita konsernin organisoinnissa.

5.1 ENGIE KIISTÄÄ JÄRJESTELYISTÄ KOITUNEEN EDUN

(133) Engie korostaa, ettei asianomaisille yhtiöille ole koitunut järjestelystä mitään etua, koska ne eivät olleet saaneet perusteetonta veron alennusta. Engie ilmoittaa, että ZORAn kertymien vähentäminen verotuksessa ei tuonut kilpailuetua. Lisäksi Engie katsoo, ettei ZORAn liikkeeseenlaskijoihin ja velkojiin sovellettavien järjestelmien yhdistelmästä voinut syntyä kilpailuetua: etu ei ole toteutunut käytännössä, koska GSTM-ZORAa ei ole vaihdettu osakkeiksi ja koska LNG-ZORAn osalta päätettiin olla käyttämättä Luxemburgin tuloverolain 22 a §:ää.

5.2 ENGIE KIISTÄÄ KYSEESSÄ OLEVIEN TOIMENPITEIDEN VALIKOIVUUDEN

(134) Ensinnäkin Engie katsoo, etteivät kiistanalaiset veropäätökset ole yksittäisiä tukitoimenpiteitä.

(135) Engien mukaan viitejärjestelmä, jota komissio käyttää menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, on virheellinen. Engie katsoo, ettei Luxemburgin tuloverolain 109 §:n 1 momenttia ja 164 §:ää voida soveltaa: ensin mainittua, koska se koskee vain luonnollisia henkilöitä, ja toista, koska se ei koske lainoja. Oikea viitejärjestelmä muodostuu Luxemburgin tuloverolain 18–45 §:stä, sillä kyseisissä säännöksissä vahvistetaan yhtiöiden verotettavan tulon määrittämistä koskevat Luxemburgin vero-oikeuden perusperiaatteet, kuten varovaisuusperiaate (Luxemburgin tuloverolain 23 §), verotuksellisen taseen sitominen kaupalliseen taseeseen (Luxemburgin tuloverolain 40 §) ja liiketoimintamenojen vähennyskelpoisuus (Luxemburgin tuloverolain 45 §).

(136) Engie katsoo, ettei kiistanalaisilla veropäätöksillä poiketa sovellettavasta viitejärjestelmästä. Velan takaisinmaksuarvon nousu muodostaa lainanottajille rahoitusmenon, joka merkitään vuotuiseen tilinpäätökseen, ja se on vähennyskelpoinen verotuksellisen taseen sitomista kaupalliseen taseeseen koskevan periaatteen ja liiketoimintamenojen vähennyskelpoisuuden ansiosta. Siinä tapauksessa, että ZORAn kertymät olisivat negatiivisia, velan pieneneminen johtaisi käänteisesti siihen, että tilinpäätökseen merkittäisiin verotettavaa tuloa. Lainan vaihtaminen myöhemmin osakkeiksi ei kyseenalaista välineen alkuperäistä luokittelua velaksi. EIL:n ja LNG Luxembourgin osalta Luxemburgin tuloverolain 22 a §:ssä annetaan mahdollisuus päättää osakkeiksi vaihdon ajankohtana lykätä verotusta. LNG Luxembourg päätti olla soveltamatta tätä järjestelmää siinä yhteydessä, kun LNG-ZORA vaihdettiin osittain osakkeiksi vuonna 2014, ja sen tilinpäätökseen merkittiin veronalaista voittoa. GSTM-ZORAa ja loppuosaa LNG-ZORAsta ei tähän päivään mennessä ole vaihdettu osakkeiksi. Tuloa ei ole tähän päivään mennessä saatu eikä Luxemburgin tuloverolain 22 a §:n mukaiseen valinnaiseen järjestelmään ole voitu vedota. Näin ollen Engie katsoo, että kiistanalaisilla veropäätöksillä ei poiketa viitejärjestelmästä sen enempää niiden muodollisessa sisällössä kuin toteutuksessakaan.

(137) Siirtohintaraporttien perusteella Engie korostaa, että liikkeeseenlaskijoiden tasolla verotettavan marginaalin (eli liikkeeseenlaskijoiden korvauksen) arvioimiseksi käytetty menetelmä vastaa tuloksen luotettavaa haarukointia markkinoiden perusteella ja markkinaehtoperiaatteen mukaisesti. Eri oikeushenkilöt ovat saaneet tehtävistään, riskeistään ja varoistaan korvauksen markkinahintaan. Toimitetuissa kahdessa siirtohintaraportissa arvioitiin liikkeeseenlaskijoiden (LNG Supplyn tai GSTM:n) ja ”sijoittajan” (jota ei ole täsmällisesti nimetty) tehtäviä ja riskejä, ja niissä pääteltiin, että ”sijoittaja” on kantanut suurimman osan riskeistä, kun taas liikkeeseenlaskija osallistui siirrettyjen liiketoimintojen päivittäiseen johtamiseen. Siirtohintaraporttien mukaan vapailla markkinoilla (167) vertailukelpoista hintaa koskeva menetelmä on asianmukainen ZORAn markkinaehtoisuuden arvioimiseksi ja ”exchange-traded funds”, jäljempänä ’ETF’, muodostaa vertailukelpoisen korvauksen. Viimeiseksi siirtohintaraporteissa todettiin, että liikkeeseenlaskijoiden korvaus oli ETF:ien korvausta vastaava, joten sitä on pidettävä markkinaehtoperiaatteen mukaisena.

(138) Engien mukaan kiistanalaisissa veropäätöksissä vahvistettu Luxemburgin asianomaisten säännösten kumulatiivinen soveltaminen noudattaa Luxemburgin yhteisöverojärjestelmän tavoitetta, joka on verottaa kaikkien Luxemburgissa verovelvollisten yhtiöiden voittoja sen jälkeen, kun on otettu huomioon liikkeeseenlasketuista velkainstrumenteista maksettavat korvaukset. Jokaiseen velkainstrumentin haltijaan (lainanottajaan) sovelletaan samaa verokohtelua eli rahoitusmenojen verovähennyskelpoisuutta. Samalla tavoin jokaiseen lainanantajaan, joka olisi samanlaisen lainan velkoja, sovellettaisiin samaa verokohtelua eli kirjanpidollinen voitto verotetaan takaisinmaksun yhteydessä, ellei valita verotuksen lykkäysjärjestelmää.

(139) Myös Engie kiistää kaikki lain väärinkäytökset. Yhteisöt, joita transaktiot koskevat, ovat kaikki oikeushenkilöitä. Sitä paitsi kiistanalaisilla transaktioilla on taloudellinen perustelu eli liiketoiminnan siirron rahoittaminen. Näin ollen Engie katsoo, ettei Luxemburg ole vapauttanut ZORAn kertymiä verosta eikä tukenut minkäänlaista veronkiertoa tai kansallisen lain väärinkäytöstä.

(140) Toiseksi Engie katsoo, että koska kiistanalaisissa veropäätöksissä vain vahvistetaan sovellettava kansallinen laki, niiden olisi katsottava olevan järjestelmiä. Engie katsoo tältä osin, että nämä järjestelmät eivät ole valikoivia sellaisina, kuin niitä on kiistanalaisissa veropäätöksissä tulkittu. Ne ovat luonteeltaan yleisiä, koska niitä sovelletaan yksittäistapauksissa tai kumulatiivisesti erotuksetta ja ehdoitta kaikkiin talouden toimijoihin. Niiden soveltaminen ei riipu veropäätöksen antamisesta, ja päätöksiä on tässä tapauksessa pyydetty vain oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä. Näistä järjestelmistä voivat hyötyä kaikki yritykset, jotka ovat verojärjestelmän tavoitteen eli voittojen verottamisen kannalta vertailukelpoisessa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa. Näin ollen ne eivät Engien mukaan synnytä käytännön vaikutuksillaan syrjintää tai erottelua yritysten välillä.

(141) Kolmanneksi Engie väittää, että kiistanalaiset toimenpiteet perustuvat Luxemburgin verojärjestelmän ohjaaviin periaatteisiin, erityisesti varovaisuusperiaatteeseen.

(142) Engie kiistää, että Luxemburgin yhteisöverojärjestelmän tavoitteena voisi olla tilinpäätökseen kirjatun voiton verottaminen. Viitejärjestelmä on Luxemburgin yhteisöverojärjestelmä, jonka osa Luxemburgin tuloverolain 166 § on, ja kiistanalaisissa veropäätöksissä on hyväksytty pykälän soveltaminen.

(143) Engie ilmoittaa myös, ettei kiistanalaisilla veropäätöksillä poiketa Luxemburgin tuloverolain 166 §:stä. Luxemburgin yhteisöverojärjestelmän mukaisesti verovelvollisen kirjaamia osinkoja tai pääomavoittoja ei voida verottaa, sikäli kuin Luxemburgin tuloverolain 166 §:n edellytykset täyttyvät. Engie toteaa, että Luxemburgin tuloverolain 166 §:n edellytykset täyttyivät, kun LNG Supply pienensi pääomaansa mitätöimällä vasta liikkeeseen lasketut osakkeet. Näin ollen Engie katsoo, ettei kiistanalaisilla veropäätöksillä poikettu sovellettavista verosäännöistä eikä veroa, joka niiden puuttuessa olisi määrätty, ole niiden vaikutuksesta pienennetty.

(144) Engie katsoo myös Luxemburgin perustuslain 99 ja 101 §:n mukaisesti, että Luxemburgin veroviranomaiset eivät voi poiketa Luxemburgin tuloverolain 166 §:ssä määritellyistä tiukoista edellytyksistä.

(145) Engie huomauttaa, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä viitataan mahdolliseen yksittäiseen tukitoimeen eikä Luxemburgin tuloverolain 166 §:ään, joka muodostaisi järjestelmän. Jos komissio ei pidä Luxemburgin tuloverolain 166 §:ää sinällään poikkeavana, mutta kyseenalaistaa sen soveltamisen kiistanalaisissa veropäätöksissä, komissio ei ole pystynyt osoittamaan, miltä osin kiistanalaisissa veropäätöksissä poiketaan Luxemburgin tuloverolain 166 §:stä.

(146) Engie korostaa, että omistusosuuksista saatavien tulojen verovapausjärjestelmän soveltamisalan laajentaminen – joka otettiin alun perin Luxemburgissa käyttöön vuonna 1940 – oli sisämarkkinoiden kehittämisen tavoitteen mukainen. Engien mukaan kyseessä on nimenomaan direktiivin 90/435/ETY tavoite. Engie katsoo, ettei direktiivissä vaadita jaettavaksi tarkoitetun voiton verottamista.

(147) Konsernin tasoa koskevista perusteluista Engie toteaa, että valikoivuuden kriteeriä on arvioitava kunkin oikeushenkilön osalta erikseen, ei konsernin tasolla. Engien käsityksen mukaan komissio on tietyissä aiemmissa päätöksissä (168) katsonut, että konsernin tasolla tehty analyysi ei ollut perusteltu.

(148) Engien mukaan Luxemburgin yhteisöverojärjestelmässä ei määrätä symmetrisen kohtelun periaatteesta samaan transaktioon osallistuvien Luxemburgissa verovelvollisten osapuolten välillä eikä yhdistämissäännöistä (linking rules) OECD:n suosittamalla tavalla (169). Engie totesi uudelleen, että jokaista konsernin yhteisöä on verotettu sovellettavien sääntöjen mukaisesti, mikä vahvistetaan kiistanalaisissa veropäätöksissä.

(149) Engie selvitti, että transaktioilla, joiden verokohtelu kiistanalaisissa veropäätöksissä vahvistettiin, on taloudellinen tavoite eli varojen siirron rahoittaminen. Näin ollen StAnpG:n 6 §:n kriteerit eivät tässä tapauksessa Engien mukaan täyty.

(150) Engie ilmoitti, että kiistanalaisten veropäätösten edunsaajia ei ole kohdeltu eri tavoin kuin muita yhtiöitä, jotka eivät ole saaneet tällaisia veropäätöksiä, kun otetaan huomioon, että kiistanalaisissa veropäätöksissä vain vahvistettiin Luxemburgissa sovellettavien verosääntöjen oikea soveltaminen. Näin ollen kiistanalaiset veropäätökset eivät oikeudellisesti eivätkä tosiasiallisesti ole syrjiviä muita yrityksiä kohtaan, siltä osin kuin niiden tosiasiallinen ja oikeudellinen tilanne on Luxemburgin verojärjestelmän tavoitteiden kannalta vertailukelpoinen Engien kanssa.

5.3 EI TAKAISINPERINTÄÄ

(151) Viimeiseksi Engie korostaa, että jos komissio katsoisi kiistanalaisten veropäätösten olevan tukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille, komissio ei voisi määrätä niiden takaisinperintää loukkaamatta lukuisia yleisiä oikeusperiaatteita, kuten oikeusvarmuuden, luottamuksensuojan, hyvän hallinnon ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteita.

(152) Komissio ei Engien mukaan voisi varsinkaan onnistua osoittamaan valikoivan edun olemassaoloa muutoin kuin tekemällä Luxemburgin vero-oikeudesta taannehtivasti oman tulkintansa ja päätelmän, jonka mukaan sitä olisi tässä tapauksessa sovellettu virheellisesti. Siitä seuraavan oikeudellisen epävarmuuden vuoksi päätöstä olisi rajoitettava siten, ettei se vaikuttaisi taannehtivasti.

6. TUEN ARVIOINTI

(153) Komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kolme pääepäilystä, kuten päätöksen johdanto-osan 92 kappaleessa esitettiin. Tässä päätöksessä komissio keskittyy kolmannen epäilyn arviointiin. Se koskee ZORAn kertymien vähennyskelpoisuuden ja vastaavien tulojen verovapauden yhteisvaikutusta. Komissio selvittää myös, miksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt eivät ole hälvenneet.

6.1 ONKO KYSE VALTIONTUESTA?

(154) SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

(155) Toimenpiteen luokitteleminen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi edellyttää, että kaikki kyseisessä määräyksessä tarkoitetut edellytykset täyttyvät (170). Näin ollen kyseessä on ensinnäkin oltava valtion toimenpide tai valtion varoilla toteutettu toimenpide. Toiseksi kyseisen toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kolmanneksi toimenpiteellä on myönnettävä yritykselle valikoiva etu, ja neljänneksi sen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua (171).

(156) Tuen ensimmäisestä edellytyksestä voidaan todeta, että kiistanalaiset veropäätökset on antanut Luxemburgin verohallinto, joka on Luxemburgin valtion elin. Hallinto hyväksyy veropäätöksillä tietynlaisen verokohtelun. Veropäätösten perusteella Engie-konserniin kuuluvat yhtiöt LNG Supply, LNG Luxembourg, LNG Holding, GSTM, EIL ja CEF ovat määrittäneet yhteisöveron määrän, joka niiden oli joka vuosi tilitettävä Luxemburgille. Sittemmin nämä Engie-konsernin yhtiöt ovat käyttäneet kyseisiä veropäätöksiä yhteisöveroa koskevissa vuotuisissa veroilmoituksissaan, joiden perusteella Luxemburgin verohallinto on hyväksynyt niiden Luxemburgille maksettavan yhteisöveron määrän. Kiistanalaisilla veropäätöksillä myönnetty veroetu on siis annettu Luxemburgin toimesta.

(157) Toimenpiteiden rahoittamisesta valtion varoilla on todettava, että unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan toimenpidettä, jolla viranomaiset myöntävät tietyille yrityksille verovapautuksen ja jolla ei tosin siirretä valtion varoja, mutta asetetaan henkilöt, joihin toimenpidettä sovelletaan, taloudellisesti edullisempaan asemaan kuin muut verovelvolliset, on pidettävä valtiontukena (172). Tässä tapauksessa kiistanalaisilla veropäätöksillä vahvistetaan, että ZORAn kertymät ovat LNG Supplyn ja GSTM:n tasolla verotuksessa vähennyskelpoisia menoja, kun taas vastaavat tulot on vapautettu verosta sen jälkeen, kun ne on realisoitu toisaalta LNG Holdingin ja toisaalta CEF:n tasolla. Näin ollen ZORAn kertymien määrät, jotka muodostavat merkittävän osan LNG Supplyn ja GSTM:n tuottamista voitoista, välttyvät Luxemburgissa verotukselta. Voidaan siis vahvistaa, että kiistanalaisilla veropäätöksillä myönnetyn verokohtelun vaikutuksesta Engie-konsernin Luxemburgille maksaman yhteisöveron määrä väheni, mikä johti valtion varojen menetykseen. Tämä johtuu siitä, että kaikki Engie-konserniin kuuluvien yritysten menot, jotka ilmoitettiin verovähennyksiksi Luxemburgissa, samoin kuin kaikki Engie-konserniin kuuluvien yritysten tulot, jotka ilmoitettiin verovapaiksi Luxemburgissa, merkitsivät verotulojen menetystä, ja kyseiset verotulot olisivat muutoin olleet Luxemburgin käytettävissä (173). Kiistanalaiset toimenpiteet rahoitettiin siis valtion varoista.

(158) Tuen toisesta edellytyksestä todetaan, että kiistanalaisista veropäätöksistä hyötyvät yritykset kuuluvat monikansalliseen Engie-konserniin, joka harjoittaa toimintaa eri energiamarkkinoilla useissa jäsenvaltioissa, joten kaikki niille annettava tuki on omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan. Saman logiikan mukaan Luxemburg on myöntämällä Engielle suotuisan verokohtelun mahdollisesti saanut käännettyä investointivirtoja Luxemburgiin muista jäsenvaltioista, jotka eivät pysty tarjoamaan tai eivät tarjoa yhtä suotuisaa verokohtelua. Siltä osin kuin kiistanalaisilla veropäätöksillä vahvistetaan niiden edunsaajien kilpailuasemaa verrattuna muihin unionin sisäisessä kaupassa kilpaileviin yrityksin, niitä on pidettävä luonteeltaan sellaisina, että ne vaikuttavat tähän kauppaan (174).

(159) Vastaavasti tuen neljännen edellytyksen osalta todetaan, että valtion myöntämän toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan edunsaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa edunsaaja kilpailee (175).

(160) Engie harjoittaa toimintaa erityisesti sähkön, maakaasun ja nesteytetyn maakaasun ja energiatehokkuuspalvelujen aloilla sekä muilla niihin liittyvillä markkinoilla useassa EU:n jäsenvaltiossa. Engie kilpailee kaikilla näillä markkinoilla muiden yritysten kanssa. Kuten tuonnempana osoitetaan, kiistanalaisilla veropäätöksillä myönnetyllä verokohtelulla kevennettiin verorasitusta, joka Engien olisi muutoin pitänyt kantaa tavanomaisen toimintansa juoksevassa hallinnossa. On siis katsottava, että näiden veropäätösten perusteella myönnetty tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua vahvistamalla Engien rahoitusasemaa markkinoilla, joilla konserni harjoittaa toimintaansa. Kiistanalaisilla veropäätöksillä myönnetyllä verokohtelulla kevennettiin verorasitusta, joka Engien olisi muutoin pitänyt kantaa ja joka kilpailevien yritysten on kannettava, ja sen ansiosta vapautui Engien varoja, jotka se voi käyttää esimerkiksi investoimalla kaupalliseen toimintaansa, tekemällä lisäinvestointeja tai lisäämällä osakkeenomistajien saamaa tuottoa. Tämä vääristää kilpailua markkinoilla, joilla Engie harjoittaa toimintaansa. Näin ollen myös tuen neljäs edellytys täyttyy tässä tapauksessa.

(161) Tuen kolmannen edellytyksen osalta todetaan, että veropäätöksen tavoitteena on vahvistaa ennalta se, miten yleisen verojärjestelmän säännöksiä sovelletaan yksittäistapauksessa ottamalla huomioon sille ominaiset tosiseikat ja olosuhteet. Samoin kuin minkä tahansa verotoimenpiteen, myös veropäätöksen perusteella myönnetyn verokohtelun on kuitenkin noudatettava valtiontukea koskevia sääntöjä. Kun veropäätöksessä hyväksytään perusteetta verokohtelu, joka ei vastaa yleisen verojärjestelmän tavanomaisesta soveltamisesta koituvaa verokohtelua, toimenpiteellä myönnetään sen kohteelle valikoiva etu siltä osin kuin sen taloudellinen tilanne verokohtelun vaikutuksesta paranee suhteessa yrityksiin, jotka ovat verojärjestelmän tavoitteen kannalta vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa.

(162) Suorassa linjassa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (176) esitettyjen epäilysten kanssa komissio katsoo, että kiistanalaisilla veropäätöksillä hyväksytty verokohtelu muodostaa valikoivan edun. Valikoiva etu voidaan näyttää toteen erittelemällä eri näkökulmista Engielle myönnetyn verokohtelun vaikutuksia. Komissio vahvistaa 6.2 jaksossa valikoivan edun erittelemällä kiistanalaisten veropäätösten vaikutuksia yksilöllisesti LNG Holding- ja CEF-holdingyhtiöissä. Komissio vahvistaa 6.3 jaksossa valikoivan edun erittelemällä kiistanalaisten veropäätösten vaikutuksia konsernin tasolla. Lopuksi 6.4 jaksossa komissio osoittaa, että Luxemburg on antanut Engielle valikoivan edun jättämällä soveltamatta veronkierron vastaisia sääntöjään.

6.2 VALIKOIVA ETU NÄYTETÄÄN TOTEEN ERITTELEMÄLLÄ VEROKOHTELUN VAIKUTUKSIA LNG HOLDINGIN JA CEF:N TASOLLA

(163) Jos valtion hyväksymä toimenpide parantaa yrityksen nettorahoitusasemaa, etu on olemassa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (177). Kun etu on todettu, on syytä tutkia itse toimenpiteen vaikutusta (178). Verotustoimenpiteillä etu voidaan myöntää pienentämällä eri tavoin tietyn yrityksen verorasitusta ja etenkin pienentämällä sen verotettavaa tuloa tai maksettavan veron määrää (179).

(164) Kiistanalaisissa veropäätöksissä vahvistettiin verokohtelu, jonka perusteella GSTM, EIL, CEF, LNG Supply, LNG Luxembourg ja LNG Holding määrittivät joka vuosi oman verotettavan voittonsa yhteisöveroa varten. Verokohtelulla määritettiin puolestaan yhteisövero, joka niiden oli suoritettava kiistanalaisten veropäätösten kattamana ajanjaksona Luxemburgille, joten sillä annettiin luonteenomaisesti valikoiva etu.

(165) Näin ollen Engien johdanto-osan 133 kappaleessa esittämästä väitteestä, jonka mukaan kyseessä ei voi olla etu, koska asianomainen verokohtelu ei ole toteutunut sen takia, että GSTM-ZORAa ei ole vaihdettu osakkeiksi, komissio toteaa, ettei edun olemassaolo riipu ZORAn vaihtamisesta osakkeiksi, vaikkakin takaisinperittävän määrän määrittämiseksi edun katsotaan toteutuvan käytännössä vasta, kun CEF:n ja LNG Holdingin saamat tulot vapautetaan verosta, kuten 8 luvussa selvitetään (180).

(166) Päälle päätteeksi komissio muistuttaa, että tämä päätös ei koske Luxemburgin tuloverolain 166 §:n mukaista omistusosuuksista saatavien tulojen verovapausjärjestelmää sellaisenaan, vaan tapaa, jolla järjestelmää sovellettiin tämän tapauksen olosuhteissa, sellaisena kuin Luxemburgin veroviranomaiset ovat sen hyväksyneet antamalla kiistanalaiset veropäätökset. Samalla komissio vastaa tiettyihin Luxemburgin (181) ja Engien (182) esittämiin huomautuksiin. Komission arvion kohteena oleva verokohtelu muodostuu todellisuudessa luvasta soveltaa omistusosuuksista saatavien tulojen verovapautta tuloihin, jotka LNG Holding ja CEF ovat saaneet toinen omistusosuudesta LNG Supplyhin ja toinen GSTM:ään, ja kyseiset tulot vastaavat taloudelliselta kannalta määriä, jotka viimeksi mainitut yhteisöt ovat vähentäneet menoina (ZORAn kertymät). ZORAn kertymien määrän vähennyskelpoisuuden ja vastaavien tulojen verovapauden yhteisvaikutuksesta lähes kaikki LNG Supplyn ja GSTM:n toteuttamat voitot ovat tosiasiallisesti välttyneet kokonaan verotukselta (183). Kuten 6.2.1 alajaksossa selvitetään, tällainen verokohtelu poikkeaa viitejärjestelmästä, joka on Luxemburgin yhteisöverotusjärjestelmä. Lisäksi se on perusteettomasti syrjivä sellaisia muita yrityksiä kohtaan, jotka ovat Luxemburgissa saman viitejärjestelmän alaisia ja joita verotetaan kaikista voitoistaan.

(167) SEUT-sopimuksen 107 artiklassa kielletään yksinomaan tuet, jotka on annettu ”suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa”, eli toisin sanoen toimenpiteet, joilla annetaan valikoiva etu (184). Jotta kansallinen verotoimenpide voidaan määrittää valikoivaksi tämän määräyksen tarkoittamassa merkityksessä, on toteutettava unionin tuomioistuimen hahmottelema kolmivaiheinen analyysi. Komission on ensimmäiseksi määritettävä viitejärjestelmä. Sen jälkeen komission on osoitettava, että kiistanalaisella verotoimenpiteellä poiketaan viitejärjestelmästä siltä osin, kuin siinä erotellaan toimijoita, jotka ovat järjestelmän tavoitteen kannalta vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa (lähtökohtainen valikoivuus) (185). Sitä paitsi verotoimenpide, joka poikkeaa viitejärjestelmästä, voi olla kaikesta huolimatta perusteltu, mikäli kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista (186). Jos näin on, kyseinen verotoimenpide ei ole valikoiva. Tässä kolmannessa vaiheessa todistustaakka on kyseisellä jäsenvaltiolla.

(168) Valikoivaa etua koskeva analyysi on siis aloitettava määrittämällä asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettava viitejärjestelmä. Sen jälkeen on suhteessa tähän viitejärjestelmään määritettävä, poiketaanko toimenpiteellä järjestelmästä siten, että se johtaa suotuisaan kohteluun verrattuna muihin järjestelmän tavoitteiden kannalta vertailukelpoisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa oleviin yrityksiin.

(169) Viitejärjestelmä muodostuu johdonmukaisesta sääntökokonaisuudesta, jota sovelletaan objektiivisten kriteerien perusteella kaikkiin sen tavoitteen määrittelemään soveltamisalaan kuuluviin yrityksiin. Näissä säännöissä määritetään järjestelmän soveltamisalan lisäksi myös edellytykset, joiden perusteella järjestelmää sovelletaan, järjestelmän kohteena olevien yritysten oikeudet ja velvollisuudet sekä järjestelmän toiminnan tekniset yksityiskohdat (187). Verojen osalta viitejärjestelmä perustuu sellaisiin tekijöihin kuin veropohja, verovelvolliset, verotettava tapahtuma ja verokannat (188).

(170) Tässä tapauksessa komissio vahvistaa 6.2.1 alajaksossa, että kiistanalaisten veropäätösten perusteella myönnetty verokohtelu poikkeaa Luxemburgin yleisestä yhteisöverojärjestelmästä. Komissio osoittaa 6.2.2 alajaksossa, että verokohtelu poikkeaa myös suppeammasta viitejärjestelmästä, joka muodostuu yksinomaan niistä Luxemburgin yleisen yhteisöverojärjestelmän säännöistä, joilla säännellään omistusosuuksista saatavien tulojen verovapautta ja voitonjaon verotusta.

6.2.1 SYRJIVÄ POIKKEUS LUXEMBURGIN YHTEISÖVEROJÄRJESTELMÄSTÄ

6.2.1.1 Viitejärjestelmä: Luxemburgin yhteisöverojärjestelmä

(171) Kiistanalaiset veropäätökset on annettu useiden Luxemburgissa sijaitsevien Engie-konsernin yhtiöiden eduksi, tavoitteena määrittää yhteisövero, joka niiden on suoritettava Luxemburgissa yhteisöverotukseen sovellettavan yleisen verojärjestelmän mukaisesti. Tämä seikka huomioon ottaen komissio katsoo,