L 400/404 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Neuvoston päätös, 
tehty 19 päivänä joulukuuta 2006, 
Euroopan atomienergiayhteisön (Eurato m) seitsemännen ydinalan tutkimuksen ja 
koulutuksen puiteohjelman (2007–2011) täyt äntöön panemiseksi toteutettavasta 
erityisohjelmasta 
(2006/976/Euratom) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perust amissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan 
ensimmäisen kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon
1, 
ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
on kuullut tieteellis-teknistä komiteaa, 
                                                 
1 Lausunto annettu 30. marraskuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). 
2 EUVL C 185, 8.8.2006, s. 10. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/405 
 sekä katsoo seuraavaa: 
(1) Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom ) seitsemännestä ydinalan tutkimuksen ja 
koulutuksen puiteohjelmasta (2007–2011) (jäl jempänä 'puiteohjelma') 18 päivänä 
joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/970/Euratom1 mukaisesti puiteohjelma 
pannaan täytäntöön erityisohjelmin, joissa  määritetään täytäntöönpanoa koskevat 
yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan erityisohj elmien kesto sekä määrätään tarpeellisiksi 
arvioiduista varoista. 
(2) Puiteohjelma rakentuu kahdentyyppisistä toimis ta: (i) epäsuorat toim et, jotka liittyvät 
fuusioenergiatutkimukseen sekä ydinfissiota ja  säteilysuojelua koskevaan tutkimukseen, ja 
(ii) suorat toimet, jotka liittyvät Yhteisen tutkimuskeskuksen toimiin ydinenergian alalla. 
Epäsuorat toimet olisi toteutettava tällä erityisohjelmalla. 
(3) Tässä erityisohjelmassa olisi sovelletta va sääntöjä, jotka koskevat yritysten, 
tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelmaan sekä sen tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä 'osa llistumista ja tulosten levittämistä koskevat 
säännöt'). 
(4) Puiteohjelman olisi täydennettävä EU:n muita  tutkimuspoliittisia toimia, jotka ovat tarpeen 
Lissabonin tavoitteiden edellyttämien strategist en toimenpiteiden toteuttamiseksi, sekä 
niiden ohella erityisesti koulutusta, kulttu uria, kilpailukykyä, i nnovointia, teollisuutta, 
terveyttä, kuluttajansuojelua, työllisyyttä, en ergiaa, liikennettä ja  ympäristöä koskevia 
toimia. 
                                                
 
1 Katso tämän virallisen lehden sivu ...  
L 400/406 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 (5) ITER-neuvotteluja koskevien neuvotteluohj eiden muuttamisesta 26 päivänä marraskuuta 
2004 tehdyn neuvoston päätöksen mukaises ti seitsemännessä puiteohjelmassa 
toteutettavissa fuusiotutkimustoimissa keskit ytään ennen kaikkea ITERin toteuttamiseen 
Euroopassa osana laajempaa fuusioenergiaohjelmaa. 
(6) Euratomin perustamissopimuksen toisen osas ton V luvussa tarkoitet un yhteisyrityksen olisi 
johdettava ITERin toteuttamista tukevia EU:n  toimia ja erityise sti toimia, jotka ovat 
tarpeen ITERin rakentamisen aloittamiseksi Cadarachessa ja ITERin teknologiaan liittyvän 
tutkimus- ja kehitystyön toteuttamiseksi. 
(7) Euratomin perustamissopimuksen tois en osaston V luvun nojalla perustettujen 
yhteisyritysten avulla voi olla mahdollista toteuttaa myös ydinfissiotutkimuksen ja 
teknologian alaan liittyvi ä tutkimus- ja teknologian kehittämistoimia. 
(8) Yhteisö on tehnyt Euratomin perustami ssopimuksen 101 artiklan nojalla useita 
ydintutkimuksen alaa koskevia kansai nvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä 
tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, jotta yhte isö voitaisiin kytkeä entistä tiiviimmin osaksi 
maailmanlaajuista tutkimusyhtei söä. Erityisohjelman olisi sen vuoksi oltava avoin kaikille 
maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja lisäksi sen olisi oltava hankekohtaisesti avoin kolmansien maiden yksiköille ja kansai nvälisille tie teellisen 
yhteistyön järjestöille, jos niiden osallist uminen on molemminpuolisen edun mukaista. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/407 
 (9) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimusto iminnassa olisi noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan union in perusoikeuskirjaan  sisältyvät eettiset 
periaatteet. 
(10) Puiteohjelman olisi edistettävä kestävää kehitystä. (11) Olisi varmistettava, että  puiteohjelman varainhoito on mo itteetonta ja että puiteohjelma on 
toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen sekä samalla taattava oikeusvarmuus ja se, että ohjelma on hel posti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, 
Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 
päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvost on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002
1 ja 
mainitun varainhoitoasetuksen soveltamiss äännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun 
komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/20022 sekä niiden mahdollisten tulevien 
muutosten mukaisesti. 
                                                 
1 EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. 
2 EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1, asetus sellai sena kuin se on m uutettuna komission 
asetuksella (EY, Euratom) N:o 1261/2005 (EUVL L 201, 2.8.2005, s. 3). 
L 400/408 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 (12) Olisi myös toteutettava asianmukaiset ja Euroopan yhteisöjen tal oudellisiin etuihin nähden 
oikeasuhteiset toimenpiteet sekä myönnettyjen tukien vaikuttavuuden että näiden varojen 
käytön tehokkuuden seuraamiseksi väärinkäytösten ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä 
tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomas ti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen 
perimiseksi takaisin asetuksen (EY, Eu ratom) N:o 1605/2002, komission asetuksen (EY, 
Euratom) N:o 2342/2002, Euroopan yhteisöjen ta loudellisten etujen suojaamisesta 18 
päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvost on asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/951, 
komission paikan päällä suoritta mista tarkastuksista ja tode ntamisista Euroopan yhteisöjen 
taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 
päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvost on asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/962 ja 
Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF)  tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/19993 mukaisesti. 
(13) Kullakin aihealueella olisi oltava om a budjettikohtansa Euroopan yhteisöjen yleisessä 
talousarviossa. 
(14) Ohjelman täytäntöönpanossa olisi otetta va asianmukaisesti huomioon sukupuolten tasa-
arvo sekä muiden seikkojen ohella niiden tutkijoiden työehdot,  työhönottoprosessien 
avoimuus sekä urakehitys, jotka otetaa n työskentelemään tämän ohjelman toimien 
yhteydessä rahoitettavissa hankkeissa ja ohj elmissa. Näitä seikkoja koskevana ohjeena on 
eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä 11 
päivänä maaliskuuta 2005 annettu komissi on suositus, joka kuitenkin perustuu 
vapaaehtoisuuteen, 
                                                 
1 EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. 
2 EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. 
3 EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/409 
 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Vahvistetaan fuusioenergian, ydinfission ja säte ilysuojelun aloilla seitsemännessä puiteohjelmassa 
toteutettavaa ydinalan tutkimusta ja koulutusta ko skeva erityisohjelma, jäljem pänä 'erityisohjelma', 
joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2011. 
2 artikla 
Erityisohjelmassa tuetaan ydinene rgiaa koskevia tutkimus- ja koul utustoimia, jotka toteutetaan 
seuraavilla aihealueilla: 
a) fuusioenergiatutkimus b) ydinfissiota ja säteilys uojelua koskeva tutkimus. 
Toimien tavoitteet ja pääpiirteet määritetään liitteessä. 
L 400/410 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3 artikla 
Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelmasta 
tehdyn päätöksen 3 artiklan mukaisesti 2 234 miljoonaa euroa, josta enintään 15 prosenttia saa olla komission hallintomenoja. Tämä määrä kohdennetaan seuraavasti: 
Fuusioenergiatutkimus
1 1 947 
Ydinfissio ja säteilysuojelu 287 
4 artikla 
1. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita. 
5 artikla 
1. Erityisohjelma pannaan täytäntöön käyttämällä  puiteohjelman liitteessä II määritettyjä 
rahoitusjärjestelyjä. 
2. Tässä erityisohjelmassa sovelle taan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia 
sääntöjä. 
                                                 
1 Fuusioenergiatutkimukseen osoitetusta määr ästä varataan vähintään 900 miljoonaa euroa 
liitteessä lueteltuihin muihin kuin IT ERin rakentamiseen liittyviin toimiin. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/411 
 6 artikla 
1. Komissio laatii erityisohjelman täytäntöönpa noa varten työohjelman, jossa määritellään 
tarkemmin liitteessä esitetyt ta voitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet, kullakin 
ehdotuspyynnön kohteena olevalla aihealueella sovellettava rahoitusjärjestely sekä 
täytäntöönpanon aikataulu. 
2. Työohjelmassa otetaan huomioon olennais et tutkimustoimet, joita toteutetaan 
jäsenvaltioiden, assosioitune iden valtioiden sekä eur ooppalaisten ja kansainvälisten 
organisaatioiden toimesta. Työohjel ma päivitetään tarpeen mukaan. 
3. Työohjelmassa yksilöidään perusteet, joita s ovelletaan arvioitaessa ehdotuksia epäsuoriksi 
toimiksi eri rahoitusjärjestelyjen puitteissa sekä valittaessa tuettavat hankkeet. Perusteita ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus; ne muodostavat kehyksen, jonka puitteissa 
työohjelmassa voidaan määrittää tarkentavia tai täydentäviä lisävaatimuksia, painotuksia ja 
pistekynnyksiä. 
4. Työohjelmassa voidaan yksilöidä: 
a) organisaatioita, jotka saav at tukea jäsenmaksun muodossa 
b) toimia yksittäisten oikeussubjektien toimien tukemiseksi. 
L 400/412 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 7 artikla 
1. Erityisohjelman täytäntöönpanosta vastaa komissio. 
2. Komissiota avustaa erityis ohjelman toteutuksessa neuvoa-antava komitea. Komitean 
jäsenet voivat vaihdella komitean käsite ltävinä olevien aiheiden mukaan. Fissioon 
liittyvissä asioissa sovelletaan komit ean kokoonpanon sekä toimintasääntöjen ja 
menettelyjen osalta yhteisön tutkimus-, kehi tys- ja esittelytoiminnan hallinto- ja 
yhteensovittamismenettelyistä ja -rakent eista 29 päivänä kesäkuuta 1984 tehdyn neuvoston 
päätöksen 84/338/Euratom, EHTY, ETY1 säännöksiä. Fuusioon liittyvissä asioissa 
sovelletaan fuusio-ohjelmaa käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1980 teht yä neuvoston päätöstä
2. 
3. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle  erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä 
edistymisestä ja antaa sille oikea-aikaisia tietoja kaikista tämän ohjelman mukaisesti 
ehdotetuista tai rahoite tuista TTK-toimista. 
                                                 
1 EYVL L 177, 4.7.1984, s. 25. 
2 Ei julkaistu, mutta viimeksi muutettuna  päätöksellä 2005/336/Euratom (EUVL L 108, 
29.4.2005, s. 64). 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/413 
 8 artikla 
Komissio järjestää tämän erityi sohjelman kattamilla aloilla toteutettujen toimien osalta 
puiteohjelman 6 artiklassa tarkoitetun riippumattoman seurannan, arvioinnin ja 
uudelleentarkastelun. 
9 artikla 
Tämä päätös tulee voimaan kolmantena sitä päiv ää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan 
Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2006. 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja 
 J. KORKEAOJA 
 
L 400/414 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 LIITE  
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET  
SEKÄ AIHEALUEIDEN JA TOIMIEN PÄÄPIIRTEET 
1. JOHDANTO 
Ydinvoimalla tuotetaan tällä hetk ellä kolmasosa kaikesta EU:ssa  kulutetusta sähköstä. Ydinvoima 
on perussähkön tärkein lähde, eikä ydinvoimalan käytös tä aiheudu hiilidioksidipäästöjä, joten se on 
mukana yhtenä tärkeänä tekijänä pohdittaessa keinoj a, joilla voidaan torj ua ilmastonmuutosta ja 
vähentää Euroopan riippuvuu tta tuontienergiasta. 
Fuusioenergia voi muutaman vuosikymmenen kuluttua olla merkittävä osatekijä EU:n kestävän ja 
varman energiansaannin turvaamisessa, kun mar kkinoille saadaan kaupallisia fuusioreaktoreita. 
ITER on ratkaiseva askel kohti tämän tavoitteen s aavuttamista. ITER-hankkeen toteuttaminen onkin 
EU:n nykyisen strategian keskeinen osa. Siihen on kuitenkin liityttävä vahva ja kohdennettu 
eurooppalainen tutkimus- ja keh itysohjelma, jolla valmistaudut aan ITERin käyttöön ja jossa 
kehitetään ITERin käytön aikana  ja sen jälkeen tarvittavia teknologioita ja tietämyspohjaa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/415 
 Ydinfissio on kuitenkin edelleen  käyttökelpoinen vaihtoehto jäsenvaltioille, jotka haluavat 
hyödyntää tätä teknologiaa tasapainottaakseen energial ähteidensä valikoimaa. Tutkimus ja koulutus 
ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmist aa ydinturvallisuuden korkea taso sekä nyt että 
tulevaisuudessa, jatkaa kehitystä kohti kestävien jä tehuoltoratkaisujen toteuttamista sekä parantaa 
koko alan tehokkuutta ja kilpailukykyä. Säteilysuoje lua koskeva tutkimus on tämän toimintamallin 
olennainen osa, sillä sen avulla voidaan parhaiten varmis taa yleisön ja työntek ijöiden turvallisuus 
kaikissa lääketieteellisissä ja teollisuussovelluksissa. 
Euroopan kilpailukyvyn säilyttämise n kannalta on olennaisen tä rkeää, että tutkimukseen 
investoidaan riittävästi. Jotta investoinneista saataisiin paras mahdollinen hyöty, tutkimustoimintaa 
on koordinoitava EU:n tasolla ja jäsenvaltioiden on tehtäv ä jatkuvaa yhteistyötä. Myös 
infrastruktuurien, osaamisen ja taitotiedon säilyttä miseksi on tehtävä jatkuva sti työtä. Tutkimusta 
tarvitaan myös, jotta voidaan kartoittaa uusia tie teellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia ja vastata 
joustavalla tavalla uusiin puiteohjelman ai kana esiin nouseviin po litiikan tarpeisiin. 
L 400/416 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 2. Tutkimuksen aihealueet 
2.1. Fuusioenergia 
ITERin rakentaminen Ranskan Cadarache'iin  samoin kuin fuusioenergian nopeampaan 
kehittämiseen tähtäävien "laa jemman lähestymistavan" hankke iden toteuttaminen tapahtuu 
kansainvälisen yhteistyön puittei ssa. ITER-organisaatio perustetaan kansainvälisellä ITER-
sopimuksella. ITERin ja laajemman lähestymista van hankkeiden toteuttaminen ja niiden käyttö 
kansainvälisenä yhteistyönä yhdessä muiden laitoste n kanssa laajentaa tällaisen yhteistyön aivan 
uudelle tasolle. Tästä koituu Euroopalle merk ittäviä hyötyjä erityis esti tehokkuuden sekä 
kustannusten mahdollisen jakamisen muodossa. ITER iä hallinnoiva virasto (Domestic Agency) 
perustetaan yhteisyrityksenä Euratomin perustam issopimuksen nojalla. Euratom voi sen avulla 
täyttää ITER-sopimuksesta johtuvat kansainväliset ve lvoitteensa ja varmistaa, että eurooppalainen 
tuki ITERille ja laajemman lähestymistavan hankkeille, näitä hankkeit a tukevat T&K-toimet 
mukaan luettuina, annetaan Euratomin vä lityksellä tehokkaasti ja johdonmukaisesti. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/417 
 Euroopalla on johtava asema fuusioenergiatut kimuksessa. Tähän on va ikuttanut se, että 
eurooppalainen fuusio-ohjelma on yhtenäinen ja täysin integroitu ja muistuttaa muodoltaan 
eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA). Ohjelmal la on myös yhteisön vahva ja jatkuva tuki. 
Euroopan johtavaa asemaa edistävät lisäksi Eurato min toteuttama koordinointi sekä inhimillisen 
pääoman kehittäminen Euratomin fuusioassosiaatio issa. Fuusioassosiaatiot ovat fuusiotutkimuksen 
huippuosaamiskeskuksia, joilla on suurelta osin niiden koelaitteistoihin perustuva kattava 
yhteistyöverkosto. Merkittävät te knologiset edistysaskeleet, joita Euratom on saavuttanut 
osallistuessaan ITERin tekniseen suunnittelutoimi ntaan, ja JET-laitteiden  menestyksekäs käyttö 
ovat merkittävästi lisänneet Eur oopan fuusio-ohjelman jo ennestään vahvaa yhtenäisyyttä. Se on 
myös antanut Euroopalle osaamista ja kokemusta, jo ita tarvitaan fuusioenergiatutkimuksen kaikkiin 
näkökohtiin liittyvissä laajoiss a yhteistyötoimissa, muun mua ssa ITERin ja laajemman 
lähestymistavan hankkeiden toteuttamisessa. Näiden saavutusten pohjalta seitsemännen 
puiteohjelman organisoinnilla ja hallinnolla varmistetaan T&K-toimien tehokas koordinointi 
ohjelman lyhyen ja pitkän aikavälin  tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Fuusioteknologian nopea kehittäminen vaatii myös laajaa teollisuuspohjaa, jotta voidaan varmistaa 
fuusioenergian käyttöönotto kohtuullisessa ajassa. Euroopan teollisuus on jo osallistunut 
merkittävästi ITERin tekniseen suunnittelutoimintaan. Seitsemännen puiteohjelman aikana Euroopan teollisuudella, myös pk-yrityksillä, on ke skeinen asema ITERin rakentamisessa, minkä 
ansiosta teollisuus pystyy osallistumaan täysimittaisesti fuusiovoimateknologian kehittämiseen DEMOa (demonstraatiofuusiovoimalaitos) ja  tulevaisuuden fuusiovoimaloita varten. 
L 400/418 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 ITER ja eurooppalainen fuusioener gian tutkimusohjelma tukevat eräi tä kiireellisiä toimia, jotka on 
yksilöity korkean tason ryhmän raportissa ("Koki n raportissa") välttämättömiksi, jotta Lissabonin 
strategian toteuttamisessa voitaisiin edistyä. ITER vetää erityisesti puoleensa parhaita fuusiotutkijoita ja -insinöörejä  ja korkean teknologian teollisu utta. Tämä hyödyttää sekä Euroopan 
fuusio-ohjelmaa että yleistä tieteellistä ja teknist ä tietämyspohjaa. Rakentae ssaan erittäin korkeat 
tekniset vaatimukset täyttäviä ITER -laitoksen järjestelmiä ja ko mponentteja Euroopan teollisuus 
hankkii osaamista ja tietämystä, jo tka parantavat sen kilpailukykyä. 
Yleinen tavoite Tavoitteena on kehittää tietämysperusta ja toteuttaa ITER-hanke merkittävänä askeleena 
prototyyppireaktorien luomiseksi  turvallisia, kestäviä, ympä ristön suhteen vastuullisia ja 
taloudellisesti eli nkelpoisia voimalaitoksia varten. 
Toimet 
i) ITERin toteuttaminen 
Tähän sisältyvät toimet, jotka liittyvät ITERin  yhteiseen toteuttamiseen kansainvälisenä 
tutkimusinfrastruktuurina: 
Hankkeen isäntänä yhteisöllä on erityinen vastuu  ITER-organisaatiossa ja  se omaksuu johtavan 
roolin erityisesti sijoituspai kan valmistelussa, ITER-organis aation perustamisessa, johdon ja 
henkilöstön valinnassa sekä yleisen teknise n ja hallinnollisen tuen antamisessa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/419 
 Yhteisö on mukana ITER-hankkeessa sopimu spuolena osallistumalla ITER-reaktorin 
sijaintipaikalla sijaitsevien ja reaktorin käytön kannalta tarpeellisten laitteiden ja laitosten rakentamiseen ja hankkeen tukemiseen rakennusvaiheen aikana. 
ITERin rakentamista tukevien T&K-toimien toteuttamisesta vastaavat fuusioassosiaatiot ja 
Euroopan teollisuus. Näihin toimiin sisältyvät komponenttien ja järjestelmien kehittäminen ja 
testaus. 
ii) ITERin toimintaa valmistelevat T&K-toimet 
Kohdennetussa fysiikka- ja teknologiaohjelmassa  pyritään vakiinnuttamaan ITER-hankkeessa 
käytettävät vaihtoehdot ja valmistelemaan ITER in toiminnan nopeaa aloittamista, minkä ansiosta 
ITERin perustavoitteet voidaan saavuttaa huom attavasti nopeammin ja edullisemmin. Ohjelma 
toteutetaan koordinoiduilla kokeellis illa, teoreettisilla ja mallinta mistoimilla, joissa hyödynnetään 
JET-laitteita ja muita olemassa olevia, tulevia tai rakenteilla olevia magneettiseen koossapitoon 
perustuvia laitteistoja (tokamakeja, stellaraatto reita ja kääntökenttäpinteitä (RFP)) ja muita 
assosiaatioiden laitteistoja. Sen avulla varmistetaan, että Eu roopalla on riittävät 
vaikutusmahdollisuudet ITER-hankkeessa, ja va lmistaudutaan Euroopan keskeiseen asemaan 
ITERin käytössä. Tähän ohjelmaan sisältyy: 
– tiettyjen ITERin toiminnan kannalta keskeist en teknologioiden arvioi nti JET-laitteiden 
parannustöiden (ensiseinä, kuumennusjärjestelmät, diagnostiikka) loppuun saattamisen ja hyödyntämisen avulla 
– ITERin käyttöskenaarioiden tutkiminen JET- laitteilla ja muilla laitteilla tehtävillä 
kohdennetuilla kokeilla sekä koordinoidut mallintamistoimet. 
L 400/420 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Seitsemännen puiteohjelman alkupuolella suoritetaan ohjelmassa käytettävien laitteiden arviointi, 
jossa tarkastellaan mahdollisuuksia poistaa käytöstä  nykyisiä laitteita sekä tarvetta rakentaa uusia 
laitteita rinnakkain ITERin kä ytön kanssa. Arvioinnin pohjalta vo idaan antaa tukea uusille tai 
parannetuille laitteille sen varmistamiseksi, että  ohjelman käytettävissä säilyy riittävä valikoima 
fuusiolaitteita T&K-toimintaa varten. 
iii) DEMOa valmistele vat teknologiatoimet 
DEMO-voimalaitoksen lupamenettelyjä, rakentamista  ja käyttöä varten tarvittavien keskeisten 
teknologioiden ja materiaalien kehittämistä jatket aan assosiaatioissa ja teollisuudessa, jotta niitä 
voidaan testata ITERissä ja jotta Euroopan teollisuus  saavuttaisi sellaisen osaamisen tason, että se 
kykenee rakentamaan DEMOn ja kehittämään tule vaisuuden fuusiovoimaloita. Toteutettaviin 
toimiin sisältyvät: 
– erityisen hankeryhmän perustaminen ja te knisten validointi- ja suunnittelutoimien 
(Engineering Validation and Engineering Design  Activities, EVEDA) toteuttaminen, millä 
valmistellaan fuusiovoimalaitoksessa tarvitta vien materiaalien testaamiseen käytettävän 
kansainvälisen fuusiomateriaalien säteilytyslaitoksen (International Fusion Materials Irradiation Facility, IFMIF) rakentamista  – materiaalitestaus on välttämätön 
ennakkoedellytys tarvittavien lupien saamiseksi DEMOlle 
– heikosti aktivoituvien ja säte ilyä kestävien materiaalien kehittäminen, säteilytystestaus ja 
mallintaminen, fuusiovoimalaitoksen käytössä  tarvittavien keskeisten teknologioiden, 
muun muassa vaipparakenteide n, kehittäminen, sekä DEMO n rakennekonseptia koskevat 
suunnittelutoimet, turvallisuus- ja ym päristönäkökohdat mukaan luettuina. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/421 
 iv) Pidemmän aikavälin T&K-toimet 
Erityisesti ITERiin ja DEMOon kohdennettujen toimien pohjalta f uusio-ohjelmassa kehitetään 
osaamista ja tietämysperustaa aloilla, joil la on strategista merkitystä tulevaisuuden 
fuusiovoimaloiden kannalta. Nämä tutkimus toimet parantavat fuusiovoiman teknistä 
toteutettavuutta ja taloudellista kannattavuu tta. Näitä tarkoituksia varten seitsemänteen 
puiteohjelmaan sisältyy se uraavia erityistoimia: 
– tutkitaan magneettisen koossapidon mallien parantam ista niissä reaktorikonsepteissa, joilla 
on suurin potentiaali, stella raattorit mukaan luettuina; toimissa keskitytään W7–X-
stellaraattorin rakennustöiden loppuunsaat tamiseen, kokeellisten tietokantojen 
laajentamiseen olemassa olevien laitteid en avulla ja näiden  konfiguraatioiden 
tulevaisuudennäkymien arviointiin; 
– toteutetaan kokeellinen fuusiofysiikkaohjel ma, jonka tavoitteena on fuusioplasmojen 
syvällinen ymmärtäminen voimalaitossuunnittelun optimoimiseksi; 
– teoreettista tutkimustyötä ja mallintamista, jonka lopullisena tavoitteena on reaktoreissa 
käytettävien fuusioplasmoje n syvällinen ymmärtäminen; 
– fuusioenergian tuotannon sosiologisia ja taloudellisia näkökohtia  koskevia tutkimuksia 
sekä toimia, joilla pyritään parantamaan fuus ioenergian tunnettuutta ja sen ymmärtämistä; 
Jatketaan inertiaalifuusioenergiaa koskevia nykyisi ä toimia, joilla seurat aan inertiaalikoossapitoa 
koskevia jäsenvaltioiden siviilitutkimustoimia. 
L 400/422 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 v) Henkilöstövoimavarat ja koulutus 
Henkilöstövoimavarojen riittävyys ja korkean ta son yhteistyö ohjelman sisällä (sekä ITERin 
välittömiä ja keskipitkän aikavälin tarpeita että  fuusioteknologian tulev aa kehittämistä varten) 
pyritään varmistamaan: 
– tukemalla tutkijoiden liikkuvuutta ohjelmaan osallistuvien organisaatioiden välillä 
yhteistyön ja ohjelman tiiviimmän integroinnin edistämiseksi ja kansainvälisen yhteistyön 
tukemiseksi; 
– antamalla korkeatasoista koulutusta perus- tai tohtorintutkinnon suorittaneille insinööreille 
ja tutkijoille, mihin sisältyy ohjelmassa käytettävien laitteiden käyttäminen koulutustarkoituksiin sekä er ikoistuneiden seminaarien ja  työryhmien järjestäminen. 
Toteutetaan toimia ohjelman osallistujien välisen yhteistyön edistämiseksi 
korkeakoulutuksen alalla järjestämällä esimer kiksi fuusiofysiikan ja fuusioteknologian 
master- ja tohtorikursseja;  
– edistämällä innovointia ja tietämyksen va ihtoa asiaan liittyvien korkeakoulujen, 
tutkimuslaitosten ja yritysten kanssa; 
– kannustamalla patenttien hakemista. 
vi) Infrastruktuurit 
ITERin toteuttaminen Euroopassa ITER-organisaat ion muodostamissa kans ainvälisissä puitteissa 
on yksi osatekijä uusissa tutkimusinfrastruktuureissa , joilla on vahva euro oppalainen ulottuvuus. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/423 
 vii) Teknologian siirtoprosessit 
ITER edellyttää uutta ja aiempaa joustavamp aa organisaatiorakennett a, jonka ansiosta 
innovointiprosessi ja teknologise t edistysaskeleet voi daan siirtää nopeasti teollisuuden käyttöön, 
jotta voitaisiin vastata niihin haasteisiin, joit a Euroopan teollisuuden k ilpailukyvyn parantaminen 
asettaa.  
viii) Vastaaminen yllättäviin tarpeisiin ja  ennakoimattomiin politiikkaan liittyviin 
tarpeisiin 
Nopeutetun ("fast track") fuusioen ergian kehittämisohjelman avulla fuusioenergia voitaisiin saada 
aiemmin markkinoille. Tämä olisi osa laajem paa politiikkaa, jossa käsitellään Euroopan 
energiansaannin varmuuteen, ilmastonmuutokseen ja kestävään kehitykseen liittyviä kysymyksiä. Nopeutetun kehittämisohjelman päätavoitteena ja tärkeänä virstanpylväänä olisi DEMO-laitoksen 
nopea toteuttaminen. Seitsemännessä puiteohjelmassa tähän sisältyisivät toim et ja hankkeet, jotka 
liittyvät fuusioenergian kehittämiseen tähtäävään laajempaan kansainväliseen lähestymistapaan ja 
jotka Euratom toteuttaa yhteistyö ssä ITER-kumppaneiden kanssa. 
2.2. Ydinfissio ja säteilysuojelu 
Epäsuoria toimia toteutetaan seuraavassa esitelly illä viidellä pääasiall isella aihealueella. 
Yleistavoitteena on erityisesti turvallisuuden para ntaminen, luonnonvarojen käytön tehostaminen ja 
kustannustehokkuuden parantaminen ydinfission kä ytön yhteydessä samoin kuin säteilyn käytön 
yhteydessä teollisuudessa ja l ääketieteessä. Kautta koko ohjelma n esiintyy kuitenkin tärkeitä 
yhteyksiä eri aihealueiden toimien välillä, ja tämä  eri toimien välinen vuorovaikutus on otettava 
riittävällä tavalla huomioon. Tässä suhteessa  olennaisen tärkeää on koulutustoimille ja 
tutkimusinfrastruktuureille annetta va tuki. Koulutustarpeiden on olta va keskeinen tekijä kaikissa 
yhteisön tällä alalla rahoittamissa  hankkeissa, ja yhdessä infrastrukt uureille annettavan tuen kanssa 
ne ovat olennainen osa ydinalan osaamisen varmistamisessa. 
L 400/424 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 EU:n on löydettävä yhteinen eurooppalainen näkemy s keskeisiin ongelmiin ja lähestymistapoihin, 
ja tämän näkemyksen on oltava linjassa eurooppa laisen tutkimusalueen kehittämisen kanssa. 
Kansallisten ohjelmien välille luodaan yhteyksiä ja edistetään  verkottumista kansainvälisiin 
organisaatioihin ja kolmansiin ma ihin, muun muassa Yhdysvaltoihin, Uusiin itsenäisiin valtioihin, 
Kanadaan ja Japaniin. Aina kun on selkeästi kyse yhteisön eduista, Euratomin on osallistuttava 
täysipainoisesti olemassa oleviin foorumeihin, joilla TTK-toimia koordinoidaan kansainvälisesti. 
Tarpeen mukaan varmistetaan koordinointi myös YT K:n tällä alalla toteuttamien suorien toimien 
sekä fuusioenergiatutkimusta koskevien epäsuorien toimien kanssa. 
Yhtä tärkeää on luoda yhteyksiä EY :n puiteohjelmassa toteutettav aan tutkimukseen ja erityisesti 
toimiin, jotka liittyvät eurooppalaisiin standardeihin, koulutukseen, ympäristönsuojeluun, materiaalitutkimukseen, hallintoon, yhteisiin  infrastruktuureihin, turvatoimiin, 
turvallisuuskulttuuriin ja energiaan. Kansainvälinen  yhteistyö on olennainen osa toimia monilla 
aihealueilla. 
i) Radioaktiivisen jätteen huolto 
Tavoitteet 
Toimien tavoitteena on luoda toteutukseen suuntau tuvan TTK:n kautta vankka tieteellinen ja 
tekninen perusta, jonka varassa voidaan demonstroida käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen geologi sen loppusijoituksen teknologioita  ja turvallisuutta. Lisäksi 
tavoitteena on tukea yhteise n eurooppalaisen näkemyksen muodos tamista jätehuolt oon ja jätteen 
loppusijoitukseen liitty viin tärkeimpiin kysymyksiin ja tutkia keinoja vähentää jätteen määrää ja/tai 
vaarallisuutta partition ja transmut aation tai muiden tekniikoiden avulla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/425 
 Toimet 
Loppusijoitus maaperään: korkea-aktii visen ja/tai pitkäikäisen radi oaktiivisen jätteen geologista 
loppusijoitusta koskeva TTK, johon si sältyy jätevarastojen toteutus mallien tekninen suunnittelu ja 
demonstrointi, sijoituskallion ominaisuuksien tutk iminen paikan päällä (sekä yleisissä että 
paikkakohtaisissa maanalaisissa tutk imuslaboratorioissa), varastoin tiympäristön tutkiminen, asiaan 
liittyvien prosessien tutkiminen lähialueella (jätemuoto ja rakennetut vapautumisesteet) ja 
kaukoalueella (peruskallio ja kulkeutumistiet biosfääriin), häiriösi etoisten menetelmien 
kehittäminen suorituskyvyn ja turv allisuuden arviointiin sekä yleis een hyväksyttävyyteen liittyvien 
yhteiskunnallisten ja hallinnolli sten kysymysten tarkastelu. 
Partitio ja transmutaatio: käyt etyn ydinpolttoaineen käsittelystä syntyvän korkea-aktiivisen ja 
pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen määrän ja vaarallisuuden vähentämiseen tähtäävä, partition ja 
transmutaation kaikkia teknisiä osa-alueita kos keva TTK, jonka pohjalta voitaisiin kehittää 
pilottilaitteita ja demonstrointijärjestelmiä kaikkein kehittyneimpiä partitioprosesseja ja 
transmutaatiojärjestelmiä varten, mukaan luettu ina alikriittiset ja kriittiset järjestelmät. 
Tutkimuksessa käsitellään myös ratkaisuja, joil la voidaan mahdollisesti vähentää jätteen syntyä 
ydinenergian tuotannossa, mukaan luettuna fi ssiomateriaalin tehokkaam pi käyttö nykyisissä 
reaktoreissa. 
ii) Reaktorijärjestelmät 
Tavoitteet 
Toimien tavoitteena on varmistaa kaikkien sopivan tyyppisten nykyisten laitos ten turvallisen käytön 
jatkaminen ja – energialähteiden monipuolisuuden ja energiansaannin varmuuden parantamiseksi ja 
ilmaston lämpenemisen torjumiseksi – tutkia, kuinka ydinenergiaa voidaan kehittyneempien 
teknologioiden avulla hyödynt ää turvallisemmin, luonnonvaroja  tehokkaammin käyttäen ja 
kilpailukykyisemmin. 
L 400/426 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 Toimet 
Ydinlaitosten turvallisuus: nykyisten ja myöhemmin rakennettavien ydinlaitosten 
käyttöturvallisuutta koskeva TTK, jossa keskitytään erityisesti laitosten eli nkaaren arviointiin ja 
hallintaan, turvallisuuskulttuuriin (inhimillisten ja organisaatioon liittyvien virheiden minimointi), 
kehittyneisiin turvallisuusarviointimenetelmiin, numeerisiin simulointityökaluihin, instrumentointiin ja hallintaan sekä vakavien  onnettomuuksien ehkäisemiseen ja lieventämiseen, 
sekä tähän liittyvät toimet, joilla pyritään optim oimaan tietämyksen hallintaa ja ylläpitämään 
osaamista. 
Kehittyneet ydinenergiajärjestelm ät: TTK, jolla pyritään parantamaan nykyisten järjestelmien ja 
polttoaineiden tehokkuutta ja jossa tutkitaan vali koituihin kehittyneisiin reaktorijärjestelmiin 
liittyviä näkökohtia alan kansai nvälisissä aloitteissa, kuten ne ljännen sukupolven reaktoreita 
käsittelevässä kansainvälisessä foorumissa (Gen eration IV International Forum). Erityisesti on 
määrä tutkia näiden järjestelmien tarjoamia mahd ollisuuksia, ydinmateriaalien leviämisen estämistä 
ja niiden vaikutusta pitkän  aikavälin kestävyyteen, muk aan luettuina perustutkimukseen
1 (upstream 
research activities ) (erityisesti materiaalitutkimukseen) li ittyvät toimet sekä polttoainekierron, 
innovatiivisten polttoaineiden ja jäte huoltoon liittyvien näkökohtien tutkimus. 
iii) Säteilysuojelu 
Tavoitteet 
Säteilyn turvallinen käyttö lääketietee ssä ja teollisuudessa  edellyttää järkevää 
säteilysuojelupolitiikkaa ja sen te hokasta täytäntöönpanoa, ja on ohj elman ensisijaisia tavoitteita. 
Tutkimuksella on keskeinen asema suojelun tason ylläpitämisessä ja parantamisessa, joka on 
ohjelman kaikkien toimien yhteinen tavoite. Tärk eä tutkimuksen tavoite on  myös tukea yhteisön 
politiikkoja ja niiden tehokast a täytäntöönpanoa sekä vastata nope asti ja tehokkaasti yllättäviin 
tarpeisiin. 
                                                 
1 Muistutettakoon, että EY:n "Ideat"-erityis ohjelman mukaan Eur oopan tutkimusneuvosto 
(ERC) tukee tieteen eturintamassa olevaa tutkimusta millä tahansa tieteen ja teknologian perustutkimuksen alalla.  
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/427 
 Tämän alan tutkimuksen keskeisenä tavoitteena on ra tkaista kiistanalainen kysymys riskeistä, joita 
aiheutuu altistuksesta pienille mutta pitkäkestoisille säteilyannoksille. Tämän tieteellisen ja sääntelyyn liittyvän kysymyksen ratkaisemisella  voi olla merkittäviä kustannus- ja/tai 
terveysvaikutuksia sekä säteilyn lääk etieteelliseen että teollisuuskäyttöön. 
Toimet 
– Vähäiseen mutta pitkäaikaiseen säteilya ltistukseen liittyvien riskien kvantifiointi: 
Tavoitteena on kvantifioida paremmin vähäisee n mutta pitkäaikaiseen säteilyaltistukseen 
liittyviä terveysriskejä, yksilöllinen vaihte lu huomioon ottaen, tekemällä epidemiologisia 
tutkimuksia ja parantamalla solu- ja mole kyylibiologisten mekanismien ymmärtämistä. 
– Säteilyn lääketieteellinen käy ttö: Tavoitteena on pa rantaa uusien teknolog isten ratkaisujen 
avulla säteilyn lääketie teellisen käytön turvallisuutta ja tehokkuutta diagnosoinnissa ja 
hoidossa (mukaan luettuna isot ooppilääketiede) sekä saavuttaa järkevä ta sapaino tällaisiin 
käyttömuotoihin liittyvien hyöt yjen ja riskien välillä. 
– Hätätilanteiden hallinta ja  ennallistaminen: Tavoitteena on parantaa hätätilanteiden 
hallinnan (mukaan luettuna kontaminaation laadun selvittäminen ja tahattomasti 
kontaminoitujen alueiden ennallistaminen) j ohdonmukaisuutta ja inte grointia Euroopassa 
kehittämällä yhteisiä välineitä  ja strategioita ja demons troimalla niiden toimivuutta 
käyttöympäristöissä. 
L 400/428 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Säteilyn ja radioaktiivisten aineiden käyttö  vahingoittamistarkoituksessa: Tavoitteena on 
kehittää luotettavia ja käytännöl lisiä lähestymistapoja säteilyn ja radioaktiivisten aineiden 
vahingoittamistarkoituksessa tapahtuvan käyt ön (mukaan lukien muuhun kuin ilmoitettuun 
käyttötarkoitukseen päätyminen) vaikutusten hal litsemiseksi; näitä ovat suorat ja välilliset 
terveysvaikutukset sekä ympäristön, erityise sti asuttujen alueiden ja ravinto- ja 
vesivarojen, kontaminoituminen. 
Varmistetaan täydentävyys ja vältetään p äällekkäinen työ "Yhteistyö"-erityisohjelmaan1 
sisältyvän "Turvallisuus"-teeman avulla; m yös aiempien Euratom-toimien yhteydessä 
saatua asiantuntemusta voidaan hyödyntää.  
– Muut aiheet: Muiden alojen (esim. luonnons äteily, radioekologi a, ympäristönsuojelu, 
säteilyannosten mittaus, työperäinen altist uminen ja riskinhallinta) kansallisia 
tutkimustoimia integroidaan tehokkaammin. 
                                                 
1 Osa Euroopan yhteisön seitsemättä puiteohjelmaa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/429 
 iv) Infrastruktuurit 
Tavoitteet 
Tutkimusinfrastruktuurit ovat olennainen osa TTK- toimintaa ydintutkimuksen  ja -teknologian ja 
säteilytieteiden aloilla. Niiden koko vaihtelee er ittäin laajoista ja kalliista laitos- ja 
laboratorioverkoista huomattavasti pienempiin laitt eistoihin ja laitoksiin kuten tietokantoihin, 
numeerisiin simulointivälineisiin ja kudospankke ihin. Ohjelman tavoitteena on tukea keskeisiä 
infrastruktuureja, joista saadaan selkeää lisäarvo a Euroopan tasolla, erityisesti kriittisen massan 
saavuttamiseksi. Tavoitteena on myös tukea vanhen tuvien laitosten, kuten tutkimusreaktoreiden, 
korvaamista. Näin vakiinnutetaan aiemmissa yhtei sön ohjelmissa saavutettu menestys, jolla on 
parannettu mahdollisuuksia käyttää tällaisia infra struktuureja yli valtioiden rajojen sekä 
infrastruktuurien välistä  yhteistyötä, ja edistetään teknist en saavutusten, i nnovaatioiden ja 
turvallisuuden korkean tason sä ilyttämistä Euroopan ydinalalla. 
Infrastruktuureilla on myös suuri merkitys tutkijoiden ja insinöörien koulutuksessa. 
Toimet 
– Infrastruktuurien tukeminen: Ta voitteena on tukea kaik illa edellä mainituilla aihealueilla 
tarvittavien keskeisten tutkimusinfrastruktuuri en suunnittelua, parantamista, rakentamista 
ja/tai toimintaa. Tällaisia infrastruktuureja ov at muun muassa radi oaktiivisen jätteen 
geologista loppusijoitusta koskevaan tutkimuks een käytettävät maanalaiset laboratoriot, 
partitio- ja transmutaatiolaitteiden pilotti -/testilaitteistot, reaktorikomponentit ja 
osajärjestelmät, kuumakammiot, vakaviin  onnettomuuksiin liittyvään testaukseen ja 
lämpöhydrauliikkatestaukseen käytettävät lait teet, materiaalitestaukseen tarkoitetut 
laitteistot, numeeriset simulointivälineet sekä säteilysuojelututkimuksessa käytettävät radiobiologian laitteistot,  tietokannat ja kudospankit. 
L 400/430 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 – Infrastruktuurien käyttömahdollisuudet: Tavoitteena on helpottaa yksittäisten tutkijoiden ja 
tutkimusryhmien mahdollisuuksia käyttää muiden maiden olemassa olevia ja tulevaisuudessa rakennettavia tutkimusinfrastruktuureja. 
v) Henkilöstövoimavarat, liikkuvuus ja koulutus 
Tavoitteet 
Kaikilla ydinfission ja säteilysuojelun aloilla kannetaan huolta tarvittavan asiantuntemuksen ja 
henkilöstön korkean tason säilyttämisestä, sillä tä mä saattaa vaikuttaa erityisesti kykyyn ylläpitää 
nykyinen korkea ydinturvallisuustaso. Tästä syystä tämän ohjelman tavoitt eena on tukea erilaisin 
toimenpitein tieteellisen osaamis en ja taitotiedon levittämistä koko alalla. Näillä toimenpiteillä 
pyritään varmistamaan sopivan pätevyyden omaavi en tutkijoiden, insinö örien ja teknikkojen 
saatavuus mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Tä hän pyritään esimerkiksi järjestämällä yhteisiä 
koulutustoimia ja parantamalla EU:n koulutuslaito sten välistä koordinointia sen varmistamiseksi, 
että pätevyysvaatimukset ovat samat kaikissa jäsenva ltioissa, sekä helpotta malla opiskelijoiden ja 
tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuu tta. Vain todella eurooppalaise lla lähestymistavalla voidaan 
varmistaa tarvittavat kannustim et ja yhdenmukainen korkeakoul utuksen taso. Siten voidaan 
helpottaa uuden tutkijapolven liikkuvuutta ja tarjota insinöör eille jatkuvaa koulutusta, kun he 
joutuvat kohtaamaan huomispäivän ti eteellisiä ja teknologisia haasteita  yhä tiiviimmin integroidulla 
ydinalalla. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/431 
 Toimet 
– Koulutus: Tavoitteena on koordinoida kansallisia  ohjelmia ja yleistä ydintutkimuksen ja 
-teknologian koulutusta erilai silla, myös kilpailuun peru stuvilla välineillä, osana 
henkilöstövoimavarojen yleistä tukemista kaikilla aihealueilla. Tähän sisältyy 
koulutuskurssien ja -verkkojen tukeminen ja  toimenpiteitä nuorten tiedemiesten ja 
insinöörien houkuttelemiseksi tälle alalle. 
– Tutkijoiden liikkuvuus: Tavoitteena on tukea lähi nnä apurahojen avulla tutkijoiden ja 
insinöörien suurempaa liikkuvuutta eri korkeakoulu jen ja tutkimuslaitosten välillä sekä 
jäsenvaltioissa että EU:n ulkopuolisissa maissa. Erity istukea voidaan antaa Uusien 
itsenäisten valtioiden tutkijoille. 
L 400/432 FI Euroopan unionin virallinen lehti 30.12.2006 
 3. Eettiset näkökohdat 
Ohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuva ssa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä 
perusperiaatteita. Näitä ovat muun muassa EU:n perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, kuten 
ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu ja henkilötieto jen ja yksityisyyden suoja, sekä ympäristön ja 
eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten, ohj eistojen ja toimintasääntöjen 
uusimpien versioiden mukaisesti. Viimeksi ma inittuja ovat esimerkiksi Helsingin julistus, 
Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopa n neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja 
biolääketieteestä sekä sen lis äpöytäkirjat, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon 
yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (biologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan 
liittyvät päätöslauselmat. 
Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian ee ttisiä näkökohtia käsitelleen eurooppalaisen 
neuvonantajaryhmän lausunnot (1991–1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden 
etiikkaa käsittelevän eurooppalais en työryhmän lausunnot (1998–). 
Koska Euroopassa sovelletaan useita erilai sia lähestymistapoja, periaatteena on, että 
tutkimushankkeiden osallistujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevia 
lakeja, määräyksiä ja eettisiä sääntöjä. Tämä on myös toissijaisuusperiaatt een mukaista. Kansallisia 
säännöksiä sovelletaan kaikissa ta pauksissa, eikä yhteisö rahoita mi ssään jäsenvaltiossa tai muussa 
maassa sellaista tutkimusta, joka on kielletty kyseisessä jäsenvaltiossa tai maassa. 
30.12.2006 FI Euroopan unionin virallinen lehti L 400/433 
 Tutkimushankkeiden toteuttajie n on tarvittaessa pyydettävä asia nomaisilta kansallisilta tai 
paikallisilta eettisiltä toimi kunnilta lupa TTK-toimien aloittamiseen. Lisäksi komissio tekee 
säännöllisesti eettisen arvioinnin niille ehdotuksille, jotka koske vat eettisesti arkaluonteisia 
kysymyksiä tai joissa ei ole otettu riittävä sti huomioon eettisiä näkökohtia. Erityistapauksissa 
eettinen arviointi voidaan tehdä myös hankkeen toteutuksen aikana. 
EY:n perustamissopimuksen liitteenä olevassa eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevassa 
pöytäkirjassa edellytetään, että yhteisön on laatiessaan ja pann essaan täytäntöön muun muassa 
tutkimusta koskevaa politiikkaa otettava täysimääräisesti huomioon eläinten hyvinvoinnin asettamat vaatimukset. Kokeisiin ja muihin tie teellisiin tarkoituksiin käytettävi en eläinten suojelua koskevien 
jäsenvaltioiden lakien, asetuste n ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24 marraskuuta 1986
 
annetussa neuvoston direktiivissä 86/609/ETY1 puolestaan edellytetään, että kaikki kokeet on 
suunniteltava siten, että vältetään aiheuttamasta koe- eläimille kärsimystä sekä tarpeetonta kipua tai 
tuskaa. Lisäksi kyseisen direktiiv in mukaan vaihtoehtoisista koke ista on valittava ne, joissa 
tarvitaan vähiten eläimiä ja joissa käytet ään eläimiä, joilla on mahdollisimman alhainen 
neurofysiologinen herkkyystaso. Niin ikään on käyt ettävä kokeita, jotka aihe uttavat vähiten kipua, 
tuskaa, kärsimystä tai pysyvää haittaa. Eläint en geeniperimän muuttaminen ja eläinten 
kloonaaminen voivat tulla kysymykseen ainoastaan, jo s tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja 
olosuhteet ovat sellaiset, että  taataan eläinten hyvinvoint i ja noudatetaan biologisen 
monimuotoisuuden periaatteita. Komissio seuraa ohj elman täytäntöönpanon aikana säännöllisesti 
tieteen edistymistä sekä kansallis ia ja kansainvälisiä säännöksi ä niissä tapahtuvan kehityksen 
huomioon ottamiseksi. 
 
                                                 
1 EYVL L 358, 18.12.1986, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan 
parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/65/EY (EUVL L 230, 16.9.2003, s. 32).