NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2016/2383,

annettu 21 päivänä joulukuuta 2016,

unionin tuesta Kansainvälisen atomienergiajärjestön toimille ydinturvan aloilla sekä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen Euroopan unionin strategian täytäntöönpanon puitteissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan ja 31 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen Euroopan unionin strategian, jäljempänä ’strategia’, jonka III luvussa on lueteltu sekä unionissa että kolmansissa maissa toteutettavia toimenpiteitä joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiseksi.

Unioni on sitoutunut vahvistamaan ydinturvaa maailmanlaajuisesti ja on edelleen valmis avustamaan kolmansia maita tällä alalla. Unioni panee tyytyväisenä merkille viimeaikaiset toimet IAEA:n ydinturvaohjelman tehostamiseksi sekä IAEA:n 5–9 päivänä joulukuuta 2016 järjestämän, sitoumuksia ja toimia käsittelevän kansainvälisen ydinturvakonferenssin. Unioni pyrkii säilyttämään IAEA:n ydinturvasuunnitelmien tukemista koskevien yhteisten toimintojen 2004/495/YUTP, 2005/574/YUTP, 2006/418/YUTP ja 2008/314/YUTP sekä päätöksen 2010/585/YUTP, jäljempänä ’aikaisemmat yhteiset toiminnat ja päätökset’, täytäntöönpanon kestävyyden ja tehokkuuden, ja se on sitoutunut antamaan lisää tukea IAEA:n ydinturvasuunnitelman 2018–2021 hyväksymiseksi. Huolehditaan tiiviistä yhteensovittamisesta EU:n kemiallisen, biologisen, säteilyyn ja ydinaineisiin liittyvän CBRN-osaamiskeskusaloitteen ja muiden aloitteiden ja ohjelmien kanssa päällekkäisyyksien välttämiseksi ja kustannustehokkuuden maksimoimiseksi sekä riskien jatkuvaksi vähentämiseksi.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1. Strategian tiettyjen osien panemiseksi välittömästi ja tosiasiallisesti täytäntöön unioni antaa tukensa IAEA:n toimille ydinturvan alalla edistääkseen seuraavia tavoitteita:

c)

2. Hankkeiden tavoitteena on

c)

3. Tämän päätöksen valmistelun on perustuttava IAEA:n saatavilla jo oleviin tietoihin ja aikaisempien yhteisten toimintojen ja päätösten nojalla suoritettujen tehtävien tuloksiin.

4. Yksityiskohtainen kuvaus hankkeista on liitteessä. Kohdemaita koskevien luetteloiden on perustuttava tarpeiden määrittelyyn, jonka pohjana on olemassa olevien kansallisten yhdennettyjen ydinturva-alan tukisuunnitelmien, jäljempänä ’INSSP’, mukainen puuteanalyysi, tai IAEA:n sihteeristön hyväksymään ehdotukseen. Unionin jäsenvaltioiden olisi määriteltävä tuensaajamaita ja -osa-alueita koskevat luettelot IAEA:ta kuullen.

2 artikla

1. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

2. IAEA, toteuttavana organisaationa, toteuttaa 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut hankkeet. Se suorittaa tämän tehtävän korkean edustajan vastuulla. Tätä varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä IAEA:n kanssa.

3 artikla

1. Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi on 9 361 204,23 euroa.

2. Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavien menojen hallinnoinnissa noudatetaan unionin talousarvioon sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä.

3. Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitettujen menojen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee IAEA:n kanssa rahoitussopimuksen. Tässä rahoitussopimuksessa määrätään, että IAEA:n on varmistettava unionin osuuden näkyvyys sen suuruuden mukaisesti.

4. Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle mahdollisista vaikeuksista tätä koskevassa prosessissa ja rahoitussopimuksen tekopäivästä.

4 artikla

1. Korkea edustaja tiedottaa neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta IAEA:n säännöllisesti laatimien raporttien perusteella. Nämä kertomukset ovat perustana neuvoston arvioinnille.

2. Komissio toimittaa tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamisen rahoitusnäkökohdista.

5 artikla

1. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

2. Sen voimassaolo päättyy 36 kuukauden kuluttua komission ja IAEA:n välisen rahoitussopimuksen tekemisestä tai 12 kuukauden kuluttua tämän päätöksen hyväksymispäivästä, jos rahoitussopimusta ei ole tehty ennen tuota päivää.

(1) Neuvoston yhteinen kanta 2003/805/YUTP, 17 päivältä marraskuuta 2003, joukkotuhoaseiden ja maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämistä koskevien monenvälisten sopimusten saattamisesta maailmanlaajuisiksi ja niiden vahvistamisesta (EUVL L 302, 20.11.2003, s. 34).

(2) Neuvoston yhteinen toiminta 2004/495/YUTP, 17 päivältä toukokuuta 2004, IAEA:n ydinturvallisuusohjelman mukaisten toimien tukemiseksi ja joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian panemiseksi täytäntöön (EUVL L 182, 19.5.2004, s. 46).

(3) Neuvoston yhteinen toiminta 2005/574/YUTP, hyväksytty 18 päivänä heinäkuuta 2005, IAEA:n toimien tukemisesta ydinturvallisuuden ja todentamisen alalla sekä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanossa (EUVL L 193, 23.7.2005, s. 44).

(4) Neuvoston yhteinen toiminta 2006/418/YUTP, hyväksytty 12 päivänä kesäkuuta 2006, IAEA:n toimien tukemisesta ydinturvallisuuden ja todentamisen alalla sekä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanossa (EUVL L 165, 17.6.2006, s. 20).

(5) Neuvoston yhteinen toiminta 2008/314/YUTP, hyväksytty 14 päivänä huhtikuuta 2008, IAEA:n toimien tukemisesta ydinturvallisuuden ja todentamisen alalla sekä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanossa (EUVL L 107, 17.4.2008, s. 62).

(6) Neuvoston päätös 2010/585/YUTP, annettu 27 päivänä syyskuuta 2010, IAEA:n toimien tukemisesta ydinturvallisuuden ja todentamisen alalla sekä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon puitteissa (EUVL L 259, 1.10.2010, s. 10).

(7) Neuvoston päätös 2013/517/YUTP, annettu 21 päivänä lokakuuta 2013, Kansainvälisen atomienergiajärjestön toimille ydinturvallisuuden ja todentamisen alalla sekä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon puitteissa annettavasta unionin tuesta (EUVL L 281, 23.10.2013, s. 6).

LIITE

IAEA:n toimille ydinturvan alalla sekä joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon puitteissa annettava unionin tuki

Vastaanottajavaltioiden tukikelpoisuus ja valinta

Tukikelpoisia valtioita, jotka voivat saada tämän päätöksen nojalla tukea, ovat kaikki IAEA:n jäsenvaltiot, jotka tarvitsevat tukea ydinturvan alalla, edellyttäen että unioni tekee IAEA:n ehdotuksesta päätöksen. IAEA voi tehdä ehdotuksiin muutoksia ja osoittaa ne kirjallisesti unionille esittäen perustelut ehdotetuille muutoksille. Muutokset pannaan täytäntöön unionin hyväksynnän jälkeen. Tämän päätöksen mukaisen vastaanottajavaltioiden, jäljempänä ’tuensaajamaat’, valinnan olisi perustuttava IAEA:n saatavilla jo oleviin arviointeihin ja tietoihin, joita on saatu myös aikaisempien neuvoston päätösten nojalla, ja kuullen neuvoston asiaankuuluvia elimiä, jotta varmistetaan toimen mahdollisimman suuri vaikutus. Tiiviistä yhteensovittamisesta osaamiskeskusaloitteen, Euroopan komission rahoittamien hankkeiden sekä muiden aloitteiden ja ohjelmien kanssa huolehditaan päällekkäisyyksien välttämiseksi ja kustannustehokkuuden maksimoimiseksi sekä riskien jatkuvaksi vähentämiseksi unionin CBRN-osaamiskeskusaloitteen johdon kokouksissa, yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ja IAEA:n sihteeristön välisten vuosikokousten aikana sekä kansallisten ydinturvan tukikeskusten (NSSC) vuosittaisen täysistunnon yhteydessä. Varoja käytetään erityisiin toimiin unionin painopisteiden mukaisesti, ja käyttö edellyttää säännöllisiä etukäteisneuvotteluja. Joitakin toimia, kuten alueellisia (RTC) ja kansainvälisiä (ITC) koulutustapahtumia, järjestetään muissa valtioissa kuin tuensaajamaissa. Tämä on asianomaisen isäntävaltion panos IAEA:n toimiin.

Kukin hanke sisältää luettelon unionin ja IAEA:n välillä sovituista mahdollisista tuensaajamaista. Hankkeet toteutetaan kyseisten alueiden valituissa valtioissa, ja niihin voi sisältyä toimia seuraavilla aloilla:

1. Aikaisempien yhteisten toimintojen ja päätösten nojalla annetun tuen kestävyys ja tehokkuus;

2. Valtioiden kotimaisen ydinturvan tuki-infrastruktuurin vahvistaminen;

3. Valtioiden oikeudellisten ja sääntelykehysten vahvistaminen;

4. Ydinmateriaaleja ja muita radioaktiivisia materiaaleja koskevien ydinturvajärjestelmien ja -toimenpiteiden vahvistaminen;

5. Valtioiden institutionaalisen infrastruktuurin ja voimavarojen vahvistaminen viranomaisvalvonnan ulkopuolelle jäävän ydinmateriaalin ja radioaktiivisen materiaalin käsittelemisessä;

6. Valtioiden vastatoimien ja sietokyvyn vahvistaminen kyberrikollisuuden osalta ja tästä rikollisuudesta kansalliselle turvallisuudelle ja ydinturvalle aiheutuvien vaikutusten lieventäminen;

7. Radioaktiivisten lähteiden turvajärjestelyihin puuttuminen lähteiden palauttamisen avulla;

8. Ehkäisevät toimenpiteet ja suojatoimenpiteet sisäpiiriuhkia vastaan sekä ydinmateriaaleja koskeva kirjanpito ja valvonta.

I HANKKEET

Hanke 1:

Tuki ACPPNM:n täytäntöönpanoon

ACPPNM tuli voimaan 8. toukokuuta 2016. Muutos velvoittaa valtiot oikeudellisesti luomaan asianmukaiset turvajärjestelyt, jotka perustuvat 12 perusperiaatteeseen, joita sovelletaan niiden lainkäyttövaltaan kuuluviin, kotimaisessa rauhanomaisessa käytössä oleviin, varastoituihin ja kuljetettaviin ydinmateriaaleihin ja ydinlaitoksiin, sekä panemaan kyseiset turvajärjestelyt täytäntöön ja pitämään ne voimassa. Hankkeessa keskitytään ACPPNM:n täytäntöönpanoon, valmiuksien kehittämiseen ja maailmanlaajuiseksi saattamiseen. ACPPNM velvoittaa osapuolina olevat valtiot oikeudellisesti suojelemaan ydinlaitoksia ja ydinmateriaaleja rauhanomaisessa kotimaisessa käytössä, varastoinnissa ja kuljetuksessa, ja siinä määrätään myös valtioiden välisen ja keskinäisen yhteistyön laajentamisesta toteutettaessa nopeita toimia varastetun tai kadonneen ydinmateriaalin paikallistamiseksi ja takaisin hankkimiseksi, sabotaasin radiologisten vaikutusten lieventämiseksi sekä ydinmateriaaliin ja -laitoksiin liittyvien rikosten estämiseksi ja torjumiseksi.

Hankkeen tarkoitus:

— Tukea ACPPNM:n täytäntöönpanoa;

— Lujittaa kansallista oikeudellista ja sääntelykehystä sekä valtioiden valmiuksia luoda alueellinen tiedonvaihto parhaista käytännöistä, joita sovelletaan kaikkiin viranomaisiin, jotka ovat tekemisissä ydinmateriaalien turvatoimien kanssa, oli sitten kyse viranomaisvalvonnan alaisista tai niiden ulkopuolelle jäävistä materiaaleista;

— Tarjota valtioille kustannustehokkaita keinoja, joiden avulla ne voivat täyttää kansalliset, alueelliset ja kansainväliset velvoitteensa sekä hyväksyä sitovia ja kansainvälisiä oikeudellisia välineitä;

— Vahvistaa entisestään kansainvälistä yhteistyötä, jonka tavoitteena on luoda kunkin valtion kansallisen lainsäädännön mukaisesti ja ACPPNM:n puitteissa toimivat ydinmateriaalin ja ydinlaitosten turvajärjestelyt.

Hankkeen kuvaus:

— Kymmenen valtion INSSP:ssä määritellyt toimet, jotka koskevat ACPPNM:n mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanoa, muunnetaan käytännön toimiksi. Määritellään olennaisten seikkojen käsittelyä koskevat välitavoitteet, jotka johtavat kestäviin ratkaisuihin, joiden avulla valtio voi vahvistaa kansallista ydinturvajärjestelmäänsä. Sovitut määräajat ja sitoumukset takaavat suunnitelmien kattavan täytäntöönpanon;

— Kurssimateriaalin tarkistaminen: kehitetään uusia koulutustehtäviä asian ymmärtämisen parantamiseksi kohderyhmissä.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Valtioiden suuremmat valmiudet täyttää ACPPNM:n mukaiset velvoitteensa;

— Aloitetaan turvajärjestelyjä koskevan sääntelykehyksen jatkokehittäminen ja parantaminen;

— Laaditaan ohjekirja, jota valtiot voivat käyttää sääntelyä, tarkastelua ja arviointia sekä ydinlaitosten tarkastamista koskevien kansallisten valmiuksien kehittämiseksi varmistaakseen ydinturvan ydinlaitoksen koko elinkaaren ajan.

Hanke 2:

Kestävät hankkeet

Ehdotetut kestävät hankkeet perustuvat intensiiviseen työhön päätöksellä 2013/517/YUTP rahoitettujen havaitsemisjärjestelmien parissa. Ne ovat tulosta aikaisempiin yhteisiin toimintoihin ja päätöksiin liittyvistä neljästä vaikutustenarvioinnista, jotka toteutettiin Kuubassa, Indonesiassa, Jordaniassa, Libanonissa, Malesiassa ja Vietnamissa. Nämä kuusi valtiota pyysivät yhdennettyihin ydinturva-alan tukisuunnitelmiinsa IAEA:n tukea tämän hankkeen osalta.

Hankkeilla pyritään tarjoamaan välineitä, joilla tuetaan ”ydinturva-alaan liittyviä havaitsemisjärjestelmiä” eli ydinturvajärjestelmien ja -toimenpiteiden yhdennettyä kokonaisuutta, joka perustuu asianmukaiseen oikeudelliseen ja sääntelykehykseen, joka on tarpeen viranomaisvalvonnan ulkopuolelle jäävän ydinmateriaalin tai muun radioaktiivisen materiaalin havaitsemista koskevan kansallisen strategian täytäntöönpanemiseksi. Ehdotettu hanke on linjassa sen tuen kanssa, jota unioni on jo antanut ilmaisimien, kuten säteilymonitorien ja kädessä pidettävien laitteiden, toimittamiseen.

2.1 Huoltokoulutusvälineet

Hankkeen tarkoitus:

— Avustaa valtioita sen varmistamisessa, että saatavilla on kotimaista teknistä ja tieteellistä tukea ja että tehokkaan ja kestävän ydinturvan edellyttämiä inhimillisiä voimavaroja kehitetään.

— Varmistaa unionin lahjoittamien laitteiden optimaalinen käyttö ja asianmukainen huolto niiden koko elinkaaren ajan.

Hankkeen kuvaus:

— Asianmukainen huolto on keskeinen tekijä sellaisen varkauden, sabotaasin, luvattoman pääsyn, laittoman siirron tai muiden vihamielisten toimien havaitsemiseksi, joihin liittyy ydinmateriaaleja tai muita radioaktiivisia materiaaleja sekä niihin liittyviä laitoksia, sekä kyseisiin toimiin vastaamiseksi. Otetaan käyttöön huoltokoulutusvälineet ilmaisimia (säteilymonitorit ja kädessä pidettävät laitteet) varten. Kehitetään mallivälineitä, joiden avulla annetaan koulutusta, joka koskee niiden asianmukaisen käytön lisäksi nimenomaan niiden huoltoa;

— Ilmaisimien huoltoa koskeva koulutus.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Jatketaan IAEA:n antamaa tukea havaitsemisjärjestelmien täytäntöönpanemiseksi;

— Varmistetaan, että koulutusmateriaalia on saatavilla ja käytössä, jotta voidaan jatkaa kaikille uusille alan työntekijöille annettavaa koulutusta; koulutusmateriaalin prototyyppi toimitetaan unionin jäsenvaltioille asesulkutyöryhmän (CONOP) välityksellä;

— Varmistetaan, että tuensaajamaiden viranomaiset voivat huoltaa käytössä olevia ilmaisimia mahdollisimman pitkään.

2.2 Sääntelyelinten käyttämät ohjelmistotyökalut

Säteilymonitorien tehokas käyttö edellyttää tietoa. Yhteisten tietomuotojen ja testausprotokollien kehittäminen mahdollistaa monien toimijoiden välisen tehokkaan viestinnän. Eri toimittajilta saatavien, säteilymonitorien kaltaisista ilmaisimista tulevien tietojen integroiminen tietoverkkoihin on tärkeä osa tehokkaan yleisen havaitsemisjärjestelmän kehittämistä. Tämä hanke voisi auttaa valtioita parantamaan merkittävästi operatiivista tehokkuuttaan integroimalla havaitsemisjärjestelmän kansallisiin tiedonjakoverkkoihin. Tietojen jakaminen sijaintipaikan ja toimijoiden välillä voi vähentää päällekkäisiä tarkastuksia ja poistaa nopeasti vaarattomat ja väärät hälytykset, joita liittyy moniin passiivisiin havaitsemisjärjestelmiin.

Tässä hankkeessa pantaisiin ohjelmistotyökalujen avulla täytäntöön yhdennetty järjestelmä, jolla on tarkoitus parantaa analyysimenettelyä ja antaa suosituksia asianmukaisista laitteista. Sääntelyelimeltä paikalliselle säteilymonitoriasemalle tuleva palaute lisää järjestelmän tehokkuutta ja tukee kentällä työskentelevän henkilöstön työtä.

Hankkeen tarkoitus:

— Avustaa valtioita sen varmistamisessa, että saatavilla on kotimaista teknistä ja tieteellistä tukea ja että tehokkaan ja kestävän ydinturvan edellyttämiä inhimillisiä voimavaroja kehitetään;

— Yhdenmukaistaa hälytystietoja, jotta niitä voitaisiin vertailla eri laitetoimittajien välillä.

Hankkeen kuvaus:

— Avustetaan sääntelyelimiä yhdistämään tietoja ja yhdenmukaistamaan hälytysohjelmistoja, jotta ne voivat verrata eri toimittajilta saatuja tietoja ja varmistaa, että sääntelyä koskeva päätöksenteko perustuu asianmukaisiin tietoihin;

— Kokeiluväline toimitetaan kunkin valtion sidosryhmien testattavaksi. Ne suorittavat IAEA:n tuella todellisen testausharjoituksen, johon kuuluu asiantuntijakäyntejä. Kokeiluvälineestä laaditaan testausraportti, joka sisällytetään loppuraporttiin. Sääntelyelimeltä paikalliselle säteilymonitoriasemalle tuleva palaute lisää järjestelmän tehokkuutta ja tehostaa kentällä työskentelevän henkilöstön työtä.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Sisällytetään kehitettyä järjestelmää koskeva koulutusmoduuli sekä vääriä hälytyksiä koskeva interaktiivinen asiantuntijajärjestelmä. Välineen prototyyppi toimitetaan kunkin valtion sidosryhmien testattavaksi. Järjestelmään sisällytetään kehitettyä järjestelmää koskeva koulutusmoduuli sekä vääriä hälytyksiä koskeva interaktiivinen asiantuntijajärjestelmä. Koulutusvälineestä laaditaan erityinen testausraportti, joka lähetetään komissiolle. Materiaalin prototyyppi toimitetaan unionin jäsenvaltioille asesulkutyöryhmän välityksellä;

— Suoritetaan yhdessä valtiossa ”mallitesti”, laaditaan analyysi ja muotoillaan mahdollisia muutosvaatimuksia testitulosraportin perusteella;

— Yhdenmukaistetaan toimintaa sääntelyviranomaistasolla ja näin ollen sääntelyviranomaisten välistä alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä, ydinmateriaalien tai muiden radioaktiivisten materiaalien havaitsemista ja niihin reagoimista;

— Testataan yhtä toimivaa prototyyppiä maata kohti;

— Sisällytetään säteilymonitorien tulevaan hankintaan protokolla, jossa täsmennetään ohjelmistoa koskevat erityisvaatimukset.

Hanke 3:

Ydinturvan vahvistaminen painottaen alueellisesti EU:n naapurimaita ja Latinalaista Amerikkaa

Hankkeen tavoitteena on tehostaa kansallisia valmiuksia oikeudellisen ja sääntelykehyksen kehittämiseksi ja laatimiseksi ja IAEA:n jäsenvaltioiden valmiuksien lisääminen kattavan kansallisen ydinturvajärjestelmän luomiseksi. Euroopan unioni on käynnistänyt Saharan eteläpuolisessa Afrikassa alueellisen hankkeen, joka koskee uraanin tuotannon ja kuljetuksen turvallisuutta, turvajärjestelyjä ja valvontaa sekä radioaktiivisten lähteiden turvallista hallinnointia. Kyseisessä hankkeessa kehitetään samankaltaisia ydinturvaan liittyviä toimia, kuin tässä hankkeessa on ehdotettu. Näin ollen IAEA hyötyy palautteesta ja tuloksista, joita saadaan kyseisestä unionin hankkeesta, toimien toteuttamiseksi osittain tai kokonaisuudessaan kyseisillä alueilla. Ohjelma vastaa GC/RES/10-asiakirjan kohdassa OP 13 vahvistettua linjausta, jolla sihteeristöä kehotettiin helpottamaan turvallisuuden ja turvajärjestelyjen väliseen rajapintaan liittyvää koordinointiprosessia. Hankkeeseen osallistuu kaksi IAEA:n osastoa: NRSW (turvallisuus) ja NSNS (turvajärjestelyt) osa-alueiden valmiuksiin liittyvän toimintamallin osalta.

3.1 Ydinturvan vahvistaminen

Hankkeen tarkoitus:

— Vahvistaa valtioiden valmiuksia, joiden avulla ehkäistään ja havaitaan sellaista rikollista tai tahallista luvatonta toimintaa, johon liittyy viranomaisvalvonnan ulkopuolelle jäävää ydinmateriaalia tai muuta radioaktiivista materiaalia, toteutetaan sen vastaisia toimia ja suojellaan väestöä, omaisuutta, ympäristöä ja yhteiskuntaa siltä, mukaan lukien kehittämällä alueellisia valmiuksia, jos niitä on saatavilla.

Hankkeen kuvaus:

— Kymmenen valtion INSSP:ssä määritellyt toimet, jotka koskevat kansallisten ydinturvajärjestelmien täytäntöönpanoa, muunnetaan käytännön toimiksi. Määritellään olennaisten seikkojen käsittelyä koskevat välitavoitteet, jotka johtavat valtion kestäviin ratkaisuihin ydinturvan alalla. Sovitut määräajat ja sitoumukset takaavat suunnitelmien kattavan täytäntöönpanon; suunnitelmat pannaan täytäntöön sen jälkeen, kun on suoritettu ristiintarkastus olemassa olevien EU:n CBRN-osaamiskeskuksen hankkeiden kanssa.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Paremmat kansalliset valmiudet tuensaajamaissa.

3.2 Kansallisen ydinturvaa koskevan oikeudellisen ja sääntelykehyksen vahvistaminen

Hankkeen tarkoitus:

— Lujittaa kansallisia oikeudellisia ja sääntelykehyksiä sekä valtioiden valmiuksia kehittää alueellista vaihtoa parhaista käytännöistä, joita sovelletaan kaikkiin viranomaisiin, jotka ovat tekemisissä ydinmateriaalien ja muiden radioaktiivisten materiaalien turvan kanssa, oli sitten kyse viranomaisvalvonnan alaisista tai niiden ulkopuolelle jäävistä materiaaleista;

— Tarjota valtioille kustannustehokkaita keinoja, joiden avulla ne voivat täyttää kansalliset, alueelliset ja kansainväliset velvoitteensa, hyväksyä sitovia ja kansainvälisiä oikeudellisia välineitä ja liittyä ei-sitoviin oikeudellisiin välineisiin.

Hankkeen kuvaus:

— Järjestetään asiantuntijakäyntejä voimassa oleviin lakeihin ja asetuksiin liittyvien puutteiden havaitsemiseksi. Autetaan valtioita mukautumaan tarvittaessa hyödyntäen parhaalla mahdollisella tavalla asiaankuuluvilla aloilla voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä;

— Hyödynnetään tarvittaessa synergiaa muiden kansainvälisten järjestöjen (kuten Maailman tullijärjestön) kanssa;

— Jatketaan asianomaisissa maissa käytyjä keskusteluja niiden strategioista ja varmistetaan niiden kansallisen infrastruktuurin rakentamiseen myönnettävä tuki;

— Lisätään poliittisten päättäjien tietoisuutta asianmukaisen ydinturvalainsäädännön ja -sääntelyn tärkeydestä;

— Sisällytetään nämä asiat asianomaisten valtioiden INSSP:iin.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Avustetaan maita lakien ja muun sääntelyn laadinnassa;

— Saatetaan lait ja muu sääntely tarvittaessa ajan tasalle;

— Annetaan raportti, jossa määritellään kunkin maan oikeudellisen ja sääntelykehyksen tämänhetkinen tilanne ja sitä koskevat suositukset;

— Valtio sitoutuu panemaan suositukset täytäntöön ja järjestämään kahden vuoden kuluttua seurantatilaisuuden;

— Käsitellään ja arvioidaan tulosta;

— Sisällytetään saavutukset loppuraporttiin.

3.3 Radioaktiivisten lähteiden turvajärjestelyt

Hankkeen tarkoitus:

— Vahvistaa valtion sääntelyinfrastruktuuria, joka koskee radioaktiivisten lähteiden turvajärjestelyjä, niihin liittyviä laitoksia ja niihin liittyviä toimia, mukaan lukien kuljetus;

— Perustaa tarvittaessa kansallisia radioaktiivisten lähteiden rekistereitä valituissa valtioissa;

— Työskennellä valtioiden kanssa käytöstä poistettujen lähteiden hallinnointia koskevien kansallisten strategioiden laatimiseksi ja täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien palautus alkuperämaahan tai toimittajalle; turvallinen kansallinen varastointi ennen hävittämistä tai vienti kierrätystä, uudelleenkäyttöä tai turvallista varastointia varten siten kuin hankkeessa 7 on esitetty.

Hankkeen kuvaus:

Varmistetaan lähteiden turvajärjestelyt seuraavasti: — Perustetaan radioaktiivisten lähteiden kansallinen rekisteri ja arvioidaan laitosten turvajärjestelyt; — Järjestetään viisi asiantuntijakäyntiä, joiden perusteella annetaan yhteenvetoraportti nykytilanteesta ja suosituksista.

Hankkeelta odotetut tulokset: — Käyntien perusteella laaditut arviointiraportit, joissa esitetään yhteenveto kansalliseen rekisteriin ja/tai laitosten turvajärjestelyjen tilanteeseen liittyvistä havainnoista; — Turvajärjestelyihin liittyvien toimenpiteiden toteuttaminen laitoksissa, joissa käytetään tai varastoidaan korkea-aktiivisia lähteitä; — Sääntelyelimien tukena olevat laitteet toteutettaessa laitoksissa turvallisuutta ja turvajärjestelyjä koskevia kansallisia tarkastuksia.

3.4 Henkilövoimavarojen kehittäminen

Hankkeen tarkoitus:

Vahvistaa valtioiden valmiuksia, joiden avulla ehkäistään ja havaitaan sellaista rikollista tai tahallista luvatonta toimintaa, johon liittyy viranomaisvalvonnan ulkopuolelle jäävää ydinmateriaalia tai muuta radioaktiivista materiaalia, toteutetaan sen vastaisia toimia ja suojellaan väestöä, omaisuutta, ympäristöä ja yhteiskuntaa siltä, mukaan lukien kehittämällä alueellisia henkilövoimavaroja ja tehostamalla valmiuksien kehittämistä, jos niitä on saatavilla.

Hankkeen kuvaus:

— Järjestetään tähänastiset vastaavanlaiset toimet asianmukaisesti huomioon ottaen niiden jatkuvuuden varmistamiseksi ammatillista jatkokoulutusta sellaisten yliopistojen opettajakakunnalle, joissa laaditaan jatko-opiskelijoille suunnattuja ydinturva-alan opetussuunnitelmia, jotta niissä pystyttäisiin opettamaan ydinturvakulttuuria;

— Kannustetaan tarjoamaan erilaisille ammatillisille kohderyhmille ydinturvakulttuuriin liittyvää koulutusta alueella sijaitsevien NSSC:n tai EU:n CBRN-osaamiskeskusten välityksellä;

— Hankitaan koulutustarkoituksiin erityislaitteita, kuten kentällä työskentelevän henkilöstön käyttämiä havaitsemisvälineitä, opiskelijoiden tai harjoittelijoiden tutustuttavaksi.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Kullakin ammatillisella jatkokoulutuskurssilla koulutetaan vähintään 15 opettajakunnan jäsentä myöhemmin sovittavasta aiheesta (toimitetaan koulutuksen saaneiden opettajien luettelo);

— Alueella sijaitsevan NSSC:n välityksellä toteutetaan vähintään kaksi koulutuskurssia (toimitetaan luettelo kursseista ja koulutetuista työntekijöistä);

— Jatkokoulutuskurssien ja koulutustilaisuuksien saataville asetettu opetus- ja koulutusmateriaali (myös unionin edustajien on määrä tarkistaa materiaali).

3.5 Huomio Latinalaiseen Amerikkaan

Kiinnitetään huomiota espanjankielisille Latinalaisen Amerikan valtioille myönnettävään tukeen. Tavoitteena on kääntää asiaan liittyvistä asiakirjoista mahdollisimman monta espanjaksi, jotta kyseiset valtiot saavat paremman käsityksen toimien tuloksista.

3.5.1 Koulutusohjelma

Ydinturvaa käsittelevä kansainvälinen/alueellinen koulutus

Kaksiviikkoinen kurssi tarjotaan kehitysmaista tuleville ammattilaisille, joilla olisi suotavaa olla 1–3 vuoden kokemus työskentelystä sellaisessa kotimaansa laitoksessa, joka vastaa joistakin ydinturvaan liittyvistä näkökohdista. Ehdokkailla olisi oltava erityinen uraan liittyvä intressi ydinturvaosaamisen alalla, vaikka heidän akateeminen taustansa voi vaihdella. Ehdokkaita, joilla on ydinturvan kannalta merkityksellinen tieteellinen tai tekninen koulutus esimerkiksi ydinfysiikan, ydintekniikan tai valtiotieteiden ja/tai näihin liittyviltä aloilta, kehotetaan erityisesti hakemaan koulutukseen.

Tämä koulutus aiotaan järjestää Espanjassa ja se tarjotaan espanjaksi ja englanniksi. Se suunnataan Latinalaisen Amerikan ja Keski-Amerikan valtioille. Opetussuunnitelman pohjana on International Centre for Theoretical Physicsissä Italian hallituksen tuella järjestetyissä koulutuksissa käytetty opetussuunnitelma.

Ydinturvaa käsittelevä alueellinen koulutus Kuubassa

Edellä 3.5.1 kohdassa esitetty sisältö ja aineisto muodostavat pohjan ydinturvaa käsittelevälle alueelliselle koulutukselle Kuubassa. Koulutus toteutetaan yhdessä Kuubaan perusteilla olevan ydinturvan tukikeskuksen kanssa. Koulutus on tarkoitettu käytettäväksi alueellisella tasolla ja ydinturva-alan koulutuksen kehittämiseksi Latinalaisessa Amerikassa.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Parantaa ydinturvaa koskevien periaatteiden ymmärrystä alueella.

3.5.2 Aikaisempien yhteisten toimintojen ja päätösten mukaista, viranomaisvalvonnan ulkopuolelle jäävän materiaalin ydinturvaa koskevat seurantatoimet

Hankkeen tarkoitus:

— Varmistaa aikaisempien yhteisten toimintojen ja päätösten nojalla käynnistetyn työn kestävyys ja jatkaa ydinturvan tehostamista Latinalaisen Amerikan ja Keski-Amerikan valtioissa.

Hankkeen kuvaus:

IAEA on saanut Latinalaisesta Amerikasta ja Keski-Amerikasta monia avunpyyntöjä, joihin vastaaminen varmistaisi aikaisempien yhteisten toimintojen ja päätösten nojalla käynnistettyjen toimien kestävyyden. Pyynnöt eritellään INSSP:ssä, ja ne koskevat etenkin sairaaloihin tehtäviä asiantuntijakäyntejä, kenttäharjoituksia, kansallisia/alueellisia/kansainvälisiä koulutustapahtumia, jäljempänä ’NTC/RTC/ITC-toiminta’, ja joidenkin ilmaisinhankintojen toteuttamista Argentiinassa ja Kuubassa.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Toimien toteuttaminen määritetyissä valtioissa.

3.6 Viranomaisvalvonnan ulkopuolella olevaan ydinmateriaalin liittyvä ydinturva EU:n naapuruusvaltioissa

Hankkeen tarkoitus:

— Asiantuntijakäyntien, kenttäharjoitusten, NTC/RTC/ITC-toiminnan ja joidenkin ilmaisinhankintojen toteuttaminen Azerbaidžanissa, Jordaniassa, Libanonissa, Marokossa ja Ukrainassa sekä muissa EU:n naapuruusvaltioissa.

Hanke 4:

Tietoisuuden lisääminen laitteistoturvallisuudesta

IAEA:n ydinturvaosasto tarjoaa yhdistelmän toimintoja, joilla autetaan valtioita luomaan kansallisten ydinturvajärjestelmien laitteistoturvallisuus ja tehostamaan sitä. Tällä hankkeella tuetaan IAEA:n ohjelmaa, jolla autetaan valtioita parantamaan kansallisten ydinturvajärjestelmiensä laitteistoturvallisuutta.

Hankkeen tarkoitus:

— IAEA pyrkii auttamaan tietoisuuden lisäämisessä ja antamaan valtioille ohjeistusta, jotta parannettaisiin näiden kykyä ehkäistä ydinturvaan liittyviä välikohtauksia ja vastata niihin. Tuessa keskitytään sellaisten tietoturvapoikkeamien ehkäisyyn ja havaitsemiseen ja niihin vastaamiseen, joilla voi suoraan tai välillisesti olla kielteisiä vaikutuksia ydinturvallisuuteen ja ydinturvajärjestelyihin.

Hankkeen kuvaus:

— Annetaan kansainvälistä ja alueellista koulutusta, jolla tuetaan tietoisuuden lisäämistä laitteistoturvallisuudesta ja valmiuksien kehittämistä;

— Tuetaan ydinturvajärjestelmien tietoturvaan ja laitteistoturvallisuuteen liittyvien kansallisten valmiuksien kehittämistä;

— Järjestetään ja autetaan järjestämään asiantuntijakokouksia ja -foorumeita tietojen vaihtamiseksi ja keskustelujen käymiseksi laitteistoturvallisuuteen liittyvistä aiheista;

— Tuetaan IAEA:n kansainvälistä konferenssia/seminaaria, jonka aiheena on laitteistoturvallisuus ydinmateriaaleja käyttävässä maailmassa vuonna 2019 (IAEA:n päätoimipaikka).

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Lisääntynyt tietoisuus ydinturvan kannalta merkityksellisistä laitteistoturvallisuuteen liittyvistä tarpeista ja uudet tukiaineistot ja -toiminnot, joilla helpotetaan laitteistoturvallisuutta koskevan ohjelman laatimista ja parantamista;

— Paremmat kansalliset valmiudet toteuttaa laitteistoturvallisuus ja ylläpitää sitä osana ydinturvajärjestelmää;

— Tietoisuus NSNS:n ohjeistuksesta ja tukitoimista sekä niiden käyttö valtion laitteistoturvallisuuden parantamiseksi osana ydinturvajärjestelmää;

— Maailmanlaajuinen tai alueellinen tiedonvaihto saaduista kokemuksista ja hyvistä käytännöistä ydinturvajärjestelmän laitteistoturvallisuuden toteuttamisessa;

— Parempi yhteistyö alan teollisuuden toimijoiden kanssa ja kesken sellaisten teknologioiden ja palvelujen kehittämisessä, jotka vahvistavat kyberhyökkäysten sietokykyä ja niihin vastaamista;

— Kansalliset koulutusrakenteet valmiuksien kehittämiseksi ydinturvajärjestelmän laitteistoturvallisuuden alalla, esimerkiksi ydinturvan tukikeskusten auttamiseksi laatimaan laitteistoturvallisuussuunnitelmia;

— Helpompi keskitetty tiedon jakaminen, jolla tuetaan ydinturva-alan sidosryhmille merkityksellisten tietojen vaihtoa laitteistoturvallisuudesta;

— IAEA:n kansainvälinen konferenssi/seminaari aiheesta laitteistoturvallisuus ydinmateriaaleja käyttävässä maailmassa.

Hanke 5:

Ydinmateriaaliturva ja ydinlaitosten turvatoimet

IAEA edistää edelleen maailmanlaajuisen ja kansallisen ydinturvan parantamista toimilla, joilla valtioita pyydettäessä tuetaan niiden pyrkimyksissä vähentää sitä riskiä, että käytössä, varastossa ja/tai kuljetuksessa olevaa ydinmateriaalia tai muuta radioaktiivista materiaalia voitaisiin käyttää vihamielisiin tekoihin. Kansallisia ydinturvajärjestelmiä on tuettava nostamalla ydinlaitosten tai radioaktiivisten lähteiden turvatasoa ja antamalla kansallista koulutusta järjestelmällisesti sekä tarjoamalla turvajärjestelyjen ja muiden ydinturvan teknisten järjestelmien tehokkaan käytön ja huollon edellyttämää erityistä teknistä tukea.

Hankkeen tarkoitus:

— Vahvistaa valtion keskeistä puolustautumistapaa ydinmateriaalin ja ydinlaitosten turvaamisen muodossa.

Hankkeen kuvaus:

— Nostetaan yhden laitoksen turvajärjestelyjen tasoa sen varmistamiseksi, että asiakirjassa INFCIRC/225/Rev.5 esitetyt suositukset täyttyvät;

— Arvioidaan ydinlaitosten turvajärjestelyjä jäsenvaltioiden pyynnöstä.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Ydinmateriaali ja ydinlaitokset turvattu; autetaan valtiota toimitetun laitteiston jatkuvassa huollossa sen asentamisen jälkeen;

— Toteutetaan unionin rahoituksen tuoman lisäarvon ja hyödyn vaikutustenarviointi.

Hanke 6:

Kansainvälisen turvajärjestelyjen neuvontapalvelun (International Physical Protection Advisory Service, IPPAS) käynnit

Vuonna 1995 käynnistetty IPPAS-ohjelma on olennainen osa IAEA:n toimia, joilla jäsenvaltioita autetaan luomaan toimivat turvajärjestelyt ja ylläpitämään niitä ydinmateriaalin luvattoman siirtämisen estämiseksi ja ydinlaitoksiin ja -materiaaliin kohdistuvan sabotaasin torjumiseksi. IPPAS tarjoaa vertaisneuvontaa alan kansainvälisten sopimusten ja erityisesti ACPPNM:n täytäntöönpanosta sekä IAEA:n ohjekirjojen ”IAEA Nuclear Security Series” ja erityisesti osien ”Fundamentals” ja ”Recommendations” täytäntöönpanosta.

Hankkeen tarkoitus:

— Auttaa valtioita muuntamaan kansainvälisten ydinturvasopimusten määräykset ja IAEA:n ohjeet turvajärjestelyjen suunnittelua ja toimintaa koskevaksi noudatettavaksi sääntelyksi;

— Antaa valtion elimille ja laitoksille uusia käsitteitä sekä todeta ydinturvajärjestelyjen hyvät käytännöt, joilla voitaisiin parantaa ydinturvaa, ja keskustella niistä.

Hankkeen kuvaus:

— Toteutetaan ja saatetaan päätökseen IPPAS-käynnit kuudessa maassa.

— Toteutetaan IAEA:n jo vastaanottamien pyyntöjen pohjalta käynnit Valko-Venäjälle, Kongon demokraattiseen tasavaltaan, Jamaikalle, Libanoniin, Madagaskariin ja Vietnamiin.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Ydinturvan parantaminen ja ylläpito kohdemaissa;

— Laaditaan käynneistä maakohtaiset loppuraportit, joissa esitetään jatkotoimet.

Hanke 7:

Lähteen palautus

Radioaktiivisten lähteiden turvajärjestelyt olisi huomioitava elinkaaren kaikissa vaiheissa, myös kun lähde poistetaan käytöstä. Valtioita kannustetaan laatimaan kansallisia strategioita käytöstä poistettujen lähteiden hallinnoimiseksi. Strategiat sisältäisivät yhden tai useamman seuraavista hallintovaihtoehdoista: palautus alkuperämaahan tai toimittajalle, turvallinen kansallinen varastointi ennen hävittämistä tai vienti kierrätystä, uudelleenkäyttöä tai turvallista varastointia varten.

Hankkeen tarkoitus:

— IAEA:n jatkuva tuki valtioille näiden pyrkiessä vahvistamaan kansallisia ydinturvavalmiuksiaan väestön, omaisuuden ja ympäristön suojelemiseksi ydinturvaan liittyviltä välikohtauksilta, joihin liittyy viranomaisvalvonnan ulkopuolelle jääviä ydinmateriaaleja tai muita radioaktiivisia materiaaleja. Tähän sisältyy käytöstä poistettuja lähteitä koskevien kansallisten hallinnointivalmiuksien kehittäminen, isännättömien lähteiden etsintä ja tarvittaessa lähteiden palautus tai vienti kierrätystä varten. Riippuen hankkeen 3 puitteissa kansallisten rekisterien perustamiseksi toteutettujen toimien yhteydessä havaittujen lähteiden kiireellisyydestä useita korkea-aktiivisia lähteitä palautetaan tämän rahoituksen avulla;

— Paikallistaa ja tunnistaa radioaktiivisia lähteitä olosuhteissa, joissa ilmenee tarvetta tutkia lähteet ja viedä ne turvalliseen ja varmaan varastoon valituissa maissa tai palauttaa ne alkuperämaahan tai toimittajalle.

Hankkeen kuvaus:

— Riippuen hankkeen 3 puitteissa suoritetussa rekisteröinnissä havaittujen lähteiden palautuksen kiireellisyydestä, useita tunnistettuja lähteitä palautetaan;

— Unioni määrittää vastaanottajavaltiot IAEA:n ehdotuksesta.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Lähteiden konsolidointi ja tutkiminen;

— Kahden tunnistetun lähteen palautus alkuperämaahan taikka vienti kierrätystä tai uudelleenkäyttöä varten.

Palautettavien lähteiden valinnassa noudatetaan seuraavia kriteerejä: korkea-aktiivinen lähde (luokka 1 tai 2), eurooppalaista alkuperää, palautukselle ei ole tässä vaiheessa saatavilla rahoitusta, yksittäisen lähteen palautus, mikä tarkoittaa, että lähde ei ole osa laajempaa rekisteriä, eli yksittäisen lähteen palautus vähentäisi riskiä huomattavasti.

Hanke 8:

Sykleihin IV–VI kuuluvien hankkeiden jatkotoimet

8.1 Sisäpiiriuhka, ydinmateriaaleja koskeva kirjanpito ja valvonta (NMAC)

Hankkeen tarkoitus:

— Ehdotetaan, että aikaisempien yhteisten toimintojen ja viimeisimmän, päätöksen 2013/517/YUTP nojalla tehdyn rahoitussopimuksen mukaisesti toteutettuja toimia jatketaan seuraavissa kahdessa asiassa: ehkäisevät toimenpiteet ja suojatoimenpiteet sisäpiiriuhkia vastaan ja ydinmateriaaleja koskeva kirjanpito ja valvonta.

Hankkeen kuvaus:

— Antaa perustiedot sellaisista käsitteistä, menetelmistä ja teknologiasta, jotka ovat sitovien ja ei-sitovien ydinturva-alan välineiden mukaisia; osoittaa toimivaan kansalliseen NMAC-järjestelmään kuuluvat tekijät ydinlaitoksissa, jotta parannetaan jäsenvaltioiden kykyä havaita ydinmateriaalin luvaton käyttö tai siirto; valistaa jäsenvaltioita sisäpiiriuhista ja määrittää ehkäisevät toimenpiteet ja suojatoimenpiteet sisäpiiriuhkia vastaan.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Kurssit tarjoavat jäsenvaltioille ohjekirjoihin ja asiantuntijoiden kokemuksiin perustuvia hyviä käytäntöjä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat vastata ydinturvatarpeisiin ja -tavoitteisiin laitoksissa;

— NMAC: Kurssin tavoitteena on lisätä tietoisuutta sellaisen kansallisen NMAC-järjestelmän tarpeellisuudesta ydinlaitoksissa, jolla pystytään havaitsemaan ydinmateriaalin luvaton siirtäminen erityisesti, kun kyseessä on valtiosta riippumaton toimija. Kurssilla vertaillaan kansallisen NMAC-ohjelman osatekijöitä IAEA:n ydinmateriaalivalvontajärjestelmään;

— Sisäpiiri: Kurssin tavoitteena on antaa osanottajille tietoja ydinturvatoimenpiteistä, joilla vastataan sisäpiiriuhkiin, mukaan lukien ydinmateriaalien luvaton siirto (varkaus), sabotaasi ja kyberturvallisuus laitoksissa, joissa on ydinmateriaaleja;

— Nuclear Security Series -ohjekirjat tarjoavat jäsenvaltioille laajat ohjeet siitä, miten täyttää toimivia ydinturvajärjestelmiä koskevat tavoitteet;

— NMAC: Sekä NSS 25-G että NST-33 tarjoavat jäsenvaltioille ohjeistusta NMAC:n täytäntöönpanosta, mukaan lukien NMAC-järjestelmän hallinnointi, kirjanpito, varastonmääritys, mittaukset ja mittausten laadunvalvonta, ydinmateriaalivalvonta, ydinmateriaalin liikkuvuus, NMAC:hen liittyvien sääntöjenvastaisuuksien havaitseminen, tutkinta ja ratkaiseminen sekä NMAC-järjestelmän arviointi ja suorituskyvyn testaus;

— Sisäpiiri: NSS 8 tarjoaa jäsenvaltioille ohjeistusta ehkäisevistä toimenpiteistä ja suojatoimenpiteistä sisäpiiriuhkia vastaan liittyen ydinmateriaalin luvattomaan siirtoon ja ydinmateriaaliin ja -laitoksiin kohdistuvaan sabotaasiin. Siinä otetaan huomioon NSS 13 -suositukset. NSS 8 tarjoaa sisäpiiriuhkia koskevaa, sovittuun vaiheittaiseen lähestymistapaan perustuvaa yleistä ohjeistusta, jossa määritellään sisäpiiriuhka ja tavat luokitella sisäpiiriläiset, määritetään tavoitteet ja todetaan laitosten järjestelmät, joita on suojeltava vihamielisiltä teoilta, sekä sovelletaan ja arvioidaan ehkäiseviä toimenpiteitä ja suojatoimenpiteitä laitostasolla sisäpiiriuhkien käsittelemiseksi.

8.2 Kuljetusten turvallisuuden ja turvatoimien kehittäminen

Hankkeen tarkoitus:

IAEA:n Nuclear Security Series -ohjekirjoissa annetaan kattavaa ohjeistusta, jonka on tarkoitus auttaa valtioita täyttämään ydinturvaa koskevan kansainvälisen oikeudellisen kehyksen mukaiset velvoitteensa. Lisäohjeistusta tarvitaan ydinmateriaalien ja muiden radioaktiivisten materiaalien kuljetusten turvallisuuden ja turvatoimien alalla.

Hankkeen kuvaus:

— Toimia, joilla valtioita autetaan parantamaan kuljetusten turvallisuutta ja jotka koskevat sääntelyviranomaisia ja muita toimivaltaisia viranomaisia, joilla on vastuuta ja tehtäviä radioaktiivisen materiaalin kuljetusten turvaamisessa. Tällä hetkellä ohjeistusta turvallisuuden ja turvatoimien alalla annetaan pääsääntöisesti jäsenvaltioille erikseen, vaikka useissa jäsenvaltioissa kohderyhmä on sama. IAEA uskoo, että tehostamalla olemassa olevia alueellisia turvallisuusverkostoja voitaisiin järjestää yhteisiä koulutuskursseja, joissa keskityttäisiin materiaalien turvaamiseen ja käsiteltäisiin turvaamisen ja turvallisten kuljetusten välistä suhdetta.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Laaditaan käsikirja radioaktiivisten lähteiden turvallisuudesta ja turvatoimista kuljetusten aikana. Tällainen käsikirja voisi myös auttaa turvallisuuden ja turvatoimien aloilla toimivia ymmärtämään toistensa toimintaa paremmin, mikä viime kädessä johtaisi vahvempaan ja tehokkaampaan toimintaan turvallisuuden ja turvatoimien aloilla;

— Järjestetään yksi ITC, yksi RTC ja kaksi NTC:tä alueellisten verkostojen välityksellä tarkoituksena lisätä tietoisuutta turvatoimien tarpeellisuudesta radioaktiivisen materiaalin kuljetuksen aikana ja antaa osanottajille tarvittavat tiedot kuljetuksia koskevien kansallisten turvavaatimusten kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten.

8.3 Forensinen ydinmateriaalitutkimus

Hankkeen tarkoitus:

— Forensisen ydinmateriaalitutkimuksen kehittymistä käsitelleissä kansainvälisissä konferensseissa korostettiin alueellisten lähestymistapojen tarpeellisuutta forensisen ydinmateriaalitutkimuksen alalla, jotta otetaan huomioon jäsenvaltioiden yhteiset vaatimukset ja olemassa olevat valmiudet, kun ne kehittävät valmiuksia forensisen ydinmateriaalitutkimuksen alalla täyttääkseen omat tarpeensa osana ydinturvainfrastruktuuria. Afrikkalaiset jäsenvaltiot ovat osoittaneet osana INSSP:n kehittämistä ja tarkistamista huomattavaa kiinnostusta sisällyttää forensinen ydinmateriaalitutkimus osaksi ydinturvaan liittyvässä välikohtauksessa toteutettavia toimia. Tämä kiinnostus on seurausta Afrikassa tapahtuneesta nopeasta kasvusta, joka riippuu ydinmateriaalien ja muiden radioaktiivisten materiaalien helposta saatavuudesta teollisuudessa, lääketieteessä ja tutkimuksen alalla, mutta sitä hillitsevät vakavat turvallisuusuhat, mukaan lukien Pohjois-Afrikassa ja Saharan eteläpuolisessa Afrikassa iskuja tehneet terroristit.

Hankkeen kuvaus:

— IAEA pyrkii yhteisesti ja innovatiivisesti käsittelemään jäsenvaltioiden tarpeita mukaan lukien tarjoamalla johdantokurssia laboratoriomenetelmistä. IAEA toteutti pilottihankkeen, joka koski uutta käytännön johdantokurssia forensisen ydinmateriaalitutkimuksen laboratorioissa annettavasta forensisen ydinmateriaalitutkimuksen alan koulutuksesta. Hankkeeseen sisältyy alan toimijoille suunnattu ITC ja pitkäkestoinen, paikalla oloa edellyttävä toimi tutkijalle johtavassa forensisen ydinmateriaalitutkimuksen laboratoriossa isäntänä toimivan tahon ja IAEA:n mentoroimana.

Hankkeelta odotetut tulokset:

— Pohjois-Afrikalle forensisen ydinmateriaalitutkimuksen alalla annettavan avun merkittävänä osatekijänä on inhimillisten voimavarojen kehittäminen, esimerkiksi asiantuntijoiden kouluttaminen alalle. Määritetään aiheet ja mahdollisuudet koko alueella tuleville forensisen ydinmateriaalitutkimuksen alan toimille ja kehitystyölle (esim. tutkimus, lainvalvonta, analyyttiset valmiudet, uraanin louhinta ja radioaktiivisten lähteiden turvajärjestelyt). Ne määrittävät forensisen ydinmateriaalitutkimuksen alan täytäntöönpanotoimet Pohjois-Afrikassa. Kokoukset pidetään sekä englanniksi että ranskaksi, ja koko aineisto käännetään ranskaksi, jotta tuensaajamaat voivat omaksua sen paremmin.

Mahdolliset tuensaajamaat: Kaikki Pohjois-Afrikan jäsenvaltiot ja EU:n naapuruusvaltiot.

8.4 Tehokkaan kansallisen vastatoimikehyksen perustaminen

Ydinterrorismin uhan on todettu olevan kaikkien valtioiden huolenaihe, ja riski, että ydinmateriaalia tai muuta radioaktiivista materiaalia voidaan käyttää rikoksessa tai tahallisessa luvattomassa toiminnassa, on vakava uhka kansalliselle ja alueelliselle turvallisuudelle, ja siitä voi aiheutua vakavia seurauksia ihmisille, omaisuudelle ja ympäristölle.

Sellaisesta rikoksesta tai tahallisesta luvattomasta toiminnasta, johon liittyy viranomaisvalvonnan ulkopuolelle jäävää ydinmateriaalia tai muuta radioaktiivista materiaalia, mahdollisesti aiheutuvat seuraukset riippuvat materiaalin määrästä, muodosta, koostumuksesta ja aktiivisuudesta. Tällaisella toiminnalla voisi olla vakavia terveydellisiä, sosiaalisia, psykologisia ja taloudellisia vaikutuksia, se voisi vahingoittaa omaisuutta, ja sillä voisi olla poliittisia ja ympäristöön liittyviä seurauksia. Esimerkiksi säännöllisesti järjestetään kansainvälisesti merkittäviä suuria yleisötapahtumia. On laajasti tunnustettu, että tiedotusvälineiden ympärivuorokautisesta seurannasta johtuvan tapahtumien näkyvyyden vuoksi terrori-iskun uhka on merkittävä korkean tason poliittisten tai taloudellisten huippukokousten taikka suurten urheilutapahtumien yhteydessä.

Ydinmateriaalia ja muuta radioaktiivista materiaalia liikutellaan päivittäin, oli sitten kyseessä luvallinen ja kansallisten ja kansainvälisten kuljetusmääräysten alainen toiminta taikka sellaiset toimijat, jotka välttelevät tulemista havaituiksi. Tehokkaat ydinturva-alan valvontatoimet auttavat varmistamaan, että tapahtuu ainoastaan laillista liikkuvuutta ja että sovelletaan realistisia ja tehokkaita menettelyjä välikohtausten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja niihin vastaamiseksi nopeasti.

Jokaisen valtion velvollisuutena on valmistautua ehkäisemään ja havaitsemaan ydinturvaan liittyviä välikohtauksia ja vastaamaan niihin, mukaan lukien säteilyvaaratilanteen mahdollisesti aiheuttavat välikohtaukset.

Hankkeen tarkoitus:

— Jotta pidetään yllä ja parannetaan jäsenvaltioiden valmiuksia vastata sellaiseen rikolliseen tai tahalliseen luvattomaan toimintaan, johon liittyy ydinmateriaalia tai muuta radioaktiivista materiaalia, IAEA antaa apua, jossa keskitytään tehokkaan kansallisen vastatoimikehyksen perustamiseen. Tässä yhteydessä IAEA pyrkii auttamaan jäsenvaltioita havaitsemaan viranomaisvalvonnan ulkopuolelle jäävän ydinmateriaalin ja muun radioaktiivisen materiaalin sekä vastaamaan ydinturvaan liittyviin välikohtauksiin tekemällä neuvonta- ja arviointikäyntejä, tarjoamalla henkilöstökoulutusta ja antamalla apua kansainvälisiin oikeudellisiin välineisiin liittymisessä ja/tai asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön parantamisessa sekä laatimalla ja kehittämällä kansainvälisesti hyväksyttyä ohjeistusta valtioiden saataville.

Hankkeen kuvaus:

— Autetaan valtiota perustamaan tehokas kansallinen vastatoimirakenne ja pitämään sitä yllä seuraavien toimien tulosten suunnittelun, koordinoinnin, täytäntöönpanon ja seurannan kautta: — neuvonta- ja arviointikäynnit valtioihin ydinturva-alan vastatoimikehyksen määrittämiseksi ja sitä koskevien parannusehdotusten esittämiseksi; — tekninen tuki valtioille tehokkaiden ydinturva-alan vastatoimivalmiuksien kehittämiseksi, mukaan lukien rikospaikkatutkinta tapauksissa, joihin liittyy radioaktiivisia materiaaleja, ja suuret yleisötapahtumat; — apu valmiuksien kehittämiseksi sisältäen ydinturva-alan vastatoimia koskevaa koulutusta, työpajoja, harjoituksia ja seminaareja.

Hankkeelta odotetut tulokset

— Odotetaan, että tähän ohjelmaan osallistuvat valtiot ovat tehostaneet kansallisia valmiuksiaan vastata sellaiseen rikolliseen tai tahalliseen luvattomaan toimintaan, johon liittyy ydinmateriaalia tai muuta radioaktiivista materiaalia, siten että ne ovat varmistaneet kykenevänsä nopeasti arvioimaan ja luokittelemaan tapahtumat eri tekijöiden perusteella, joita ovat muun muassa uhka, mahdolliset seuraukset ihmisille ja ympäristölle, vaikutus talouteen ja kyseisen ydinmateriaalin tai muun radioaktiivisen materiaalin luonne.

8.5 Havaitseminen

Hankkeen tarkoitus

— Toimet ovat jatkoa havaitsemisen alalla aikaisempien yhteisten toimintojen ja päätösten sekä viimeisimmän rahoitussopimuksen nojalla toteutetuille toimille. Toimivan ydinturvajärjestelmän perustamista tukemaan tarvitaan havaitsemista koskeva kansallinen strategia. Toimiva ydinturva-alaan liittyvä havaitsemisjärjestelmä perustuu havaitsemista koskevaan kansalliseen strategiaan ja ydinturvaa koskevaan kansalliseen oikeudelliseen ja sääntelykehykseen, ja sitä tukee toimiva lainvalvontajärjestelmä.

Hankkeen kuvaus

— IAEA keskittyy havaitsemisjärjestelmän suunnitteluun ja kehittämiseen ja aikoo järjestää kuusi asiantuntijakäyntiä ja antaa käyttöön ilmaisimia.

Hankkeelta odotetut tulokset

— Ilmaisimien lahjoittaminen havaitsemista koskevan kansallisen strategian mukaisesti.

II RAPORTOINTI JA ARVIOINTI

IAEA toimittaa korkealle edustajalle ja komissiolle kaksi vuosiraporttia sekä hankkeiden toteuttamista koskevan lopullisen rahoitus- ja toimintakertomuksen ja lisäksi kolme epävirallista puolivuosittaista tilannekatsausta. IAEA laatii tarvittaessa aihekohtaisia epävirallisia raportteja komission pyynnöstä.

Lopullisessa rahoitus- ja toimintakertomuksessa tarkastellaan kaikkien hankkeiden yksityiskohtaista toteutusta, ja se sisältää myös seuraavaa:

— I luvun 2.2 kohdan mukaisesta koulutusvälineestä laaditaan kattava testausraportti, joka sisällytetään loppuraporttiin;

— raportti hankkeen 3 osalta kunkin maan oikeudellisen ja sääntelykehyksen tämänhetkisestä tilanteesta ja sitä koskevat suositukset ottaen huomioon tuensaajavaltion pyytämä luottamuksellisuus;

— I luvun 3.2 kohdan mukaiset saavutukset.

Raporteista ja kertomuksista lähetetään jäljennös Wienissä sijaitsevaan unionin edustustoon.

III EU:N JÄSENVALTIOIDEN ASIANTUNTIJOIDEN MAKSUTON OSALLISTUMINEN

Tämän päätöksen onnistunut täytäntöönpano edellyttää unionin jäsenvaltioista tulevien asiantuntijoiden aktiivista osallistumista. IAEA hyödyntää kyseisiä asiantuntijoita hankkeissa. IAEA laatii henkilöstöä koskevista kuluista ehdotuksia, joiden mukaan henkilöstö rahoitettaisiin tarveanalyysiin perustuvasta unionin rahoitusosuudesta, kunhan tuensaajien luettelosta on sovittu. Tämä henkilöstö otetaan palveluksen IAEA:n sääntöjen mukaisesti.

IV KESTO

Hankkeiden toteutuksen arvioitu kokonaiskesto on 36 kuukautta.

V TUENSAAJAT

Eri hankkeiden tuensaajamaat valitaan seuraavista luetteloista.

Jos valtiot päättävät, etteivät ne pysty ottamaan vastaan avustusta, IAEA ehdottaa asesulkutyöryhmälle uusia tuensaajamaita INSSP:n välityksellä määriteltyjen tarpeiden perusteella.

Hankkeen 1 tuensaajat ovat: Afrikassa: Algeria, Egypti, Mauritania, Niger, Marokko ja Tunisia; Aasiassa ja Tyynenmeren alueella: Malesia, Pakistan ja muut myöhemmin määriteltävät IAEA:n tukea pyytävät valtiot; Latinalaisessa Amerikassa ja Karibian alueella: Argentiina, Chile, Kolumbia, Kuuba, Peru, Uruguay ja EU:n naapuruusvaltiot.

Hankkeen 2 tuensaajat ovat Kuuba, Indonesia, Jordania, Libanon, Malesia ja Vietnam.

Hankkeen 3 tuensaajat ovat EU:n naapuruusvaltiot: Albania, Algeria, Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Bosnia ja Hertsegovina, Egypti, Georgia, Jordania, Libanon, Libya, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Mauritania, Moldovan tasavalta, Montenegro, Marokko, Tunisia, Turkki ja Ukraina, sekä Latinalaisen Amerikan ja Keski-Amerikan maat: Bolivia, Chile, Kolumbia, Kuuba, Ecuador, Honduras, Panama ja Paraguay.

Hankkeen 4 tuensaajia ovat Pohjois-Afrikka, Kaakkois-Aasia, Latinalainen Amerikka, valtiot/alueet, joissa ydinvoimaohjelmien ja tutkimusreaktorivalmiuksien kehittäminen on alkuvaiheissaan, sekä Vietnam, Egypti, Turkki, Thaimaa ja muut myöhemmässä vaiheessa määritettävät tahot.

Hankkeen 5 tuensaaja on Egypti.

Hankkeen 6 tuensaajia ovat Valko-Venäjä, Kongon demokraattinen tasavalta, Jamaika, Libanon, Madagaskar ja Vietnam.

Hankkeen 7 tuensaajat valitaan seuraavien joukosta: Albania, Bahrain, Burkina Faso, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Libanon ja Madagaskar.

Hankkeen 8 tuensaajat ovat Algeria, Albania, Bangladesh, Kuuba, Georgia, Kazakstan, Malesia, Marokko, Ukraina, Vietnam, tai muut myöhemmässä vaiheessa määritettävät Afrikan, Aasian, Keski-Amerikan tai Latinalaisen Amerikan valtiot, jotka pyytävät IAEA:n tukea yhdennetyissä ydinturva-alan tukisuunnitelmissa; erityiset isäntävaltiot: Saksa, Itävalta.

VI EU:N NÄKYVYYS

IAEA toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet julkistaakseen sen, että toimi on unionin rahoittama. Tällaiset toimenpiteet toteutetaan Euroopan komission laatiman ja julkaiseman EU:n ulkoisen toiminnan tiedotusta ja näkyvyyttä koskevan käsikirjan (Communication and Visibility Manual for EU External Actions) mukaisesti. IAEA varmistaa siten unionin osallistumisen näkyvyyden asianmukaisilla logoilla ja julkisuudella, joissa korostetaan unionin asemaa, varmistetaan unionin toimien avoimuus ja lisätään tietoisuutta päätöksen syistä sekä unionin tuesta päätökselle ja tämän tuen tuloksista. Hankkeessa tuotetussa materiaalissa tuodaan selkeästi esiin unionin lippu tämän lipun asianmukaisesta käytöstä ja jäljentämisestä annettujen unionin suuntaviivojen mukaisesti. Tarvittaessa IAEA kutsuu unionin edustajia ja unionin jäsenvaltioiden edustajia käynneille tai tilaisuuksiin, jotka liittyvät tämän päätöksen täytäntöönpanoon.

VII TÄYTÄNTÖÖNPANOVIRASTO

IAEA:lle annetaan tehtäväksi hankkeiden tekninen toteutus. IAEA:n henkilöstö, jäsenvaltioiden asiantuntijat ja toimeksisaajat vastaavat suoraan hankkeen toteuttamisesta. Hankkeiden täytäntöönpanon on tapahduttava rahoituksesta ja hallinnosta tehdyn puitesopimuksen ja Euroopan komission ja IAEA:n välillä tehtävän rahoitussopimuksen mukaisesti.