FI Euroopan unionin virallinen lehti L 33/1

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 6 päivänä marraskuuta 2008,

Valtiontuesta C 17/05 (ex N 194/05 ja PL 34/04), jonka Puola on myöntänyt Gdynian telakalle

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6771)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/47/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianosaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon näiden esittämät huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I. MENETTELY

(1) Puola ilmoitti 29 päivänä huhtikuuta 2004 liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdan väliaikaista menettelyä koskevien määräysten mukaisesti rakenneuudistustoimenpiteistä Stocznia Gdynia S.A.:n, jäljempänä ’Gdynian telakka’, hyväksi. Asia kirjattiin viitenumerolla PL 34/2004.

(2) Komissio pyysi 19 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Puolaa toimittamaan muutamia puuttuvia asiakirjoja. Asiakirjat toimitettiin 16 päivänä kesäkuuta 2004. Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä heinäkuuta 2004, 8 päivänä lokakuuta 2004, 23 päivänä marraskuuta 2004 ja 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä, joihin Puola vastasi 3 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä ja 7 päivänä syyskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 10 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä ja 15 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 17 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä ja 21 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 30 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä ja 1 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 18 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 20 päivänä huhtikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puola ilmoitti 22 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä hyväksyvänsä sen, että komissio katsoisi 29 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyn ilmoituksen PL 34/2004 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaiseksi ilmoitukseksi niiden toimenpiteiden osalta, joiden katsottaisiin olevan uutta tukea. Asia kirjattiin uudella viitenumerolla: N 194/2005.

(3) Komissio teki 1 päivänä kesäkuuta 2005 päätöksen muodollisen tutkinnan aloittamisesta, josta ilmoitettiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2), ja kehotti Puolaa ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.

(4) Saatuaan pidennettyä huomautusten esittämisen määräaikaa (9 päivänä elokuuta 2005 päivätty kirje) Puola esitti huomautuksensa 2 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä ja 5 päivänä syyskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Vastauksessaan Puola toimitti komissiolle 4 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyn, Gdynian telakan uuden rakenneuudistussuunnitelman, jäljempänä ’vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma’.

(5) Puola esitti lisähuomautuksia 3 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä marraskuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(6) Gdynian telakka esitti huomautuksia 10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 14 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Huomautuksia esittivät myös Ray Car Carriers (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä), Tanskan pysyvä edustusto Euroopan unionissa (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä), Tanskan laivanrakennusteollisuuden yhdistys Danske Maritime (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä), Solidaarisuus-ammattiliitto (7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä) ja Puolan laivanrakennusteollisuuden yhdistys (10 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä).

(7) Komissio välitti huomautukset Puolalle 26 päivänä lokakuuta 2005 ja 12 päivänä joulukuuta 2005 päivätyillä kirjeillä (3). Puola vastasi Gdynian telakan esittämiin huomautuksiin 16 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä ja 18 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjellä. Puola ei vastannut muiden kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin.

(8) Komissio pyysi ulkopuolisen asiantuntijan apua vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman arvioimisessa. Asiantuntija toimitti raporttinsa komissiolle joulukuussa 2005.

(9) Komissio pyysi 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Puolaa toimittamaan uusimmat tiedot Gdynian telakan rakenneuudistusstrategian etenemisestä. Puola vastasi 20 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä ja 21 päivänä helmikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, ja 22 päivänä helmikuuta 2006 järjestettiin tapaaminen komission, Puolan viranomaisten ja Gdynian telakan edustajien välillä. Puola ilmoitti, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma oli vanhentunut ja että Puola oli laatinut Gdynian telakkakonsernia varten uuden rakenneuudistusstrategian, johon kuuluivat Gdańskin telakan irrottaminen konsernista ja Gdynian telakan (osittainen) yksityistäminen. Lisäksi Puola ilmoitti, että muutettu rakenneuudistussuunnitelma toimitettaisiin komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2006 ja että Gdynian telakan yksityistäminen alkaisi pian.

(10) Tapaamisen jatkotoimena komissio lähetti Puolalle 8 päivänä maaliskuuta 2006 kirjeen, johon Puola vastasi 13 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, jossa ilmoitettiin yksityistämisen aikataulu. Puola toimitti yksityistämisestä lisätietoja 29 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä ja 30 päivänä maaliskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, johon Puola vastasi 19 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja 20 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(11) Puola toimitti 6 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä ja 10 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ensimmäisen luonnoksen asiakirjasta, jossa esiteltiin Puolan telakkateollisuuden strategia vuosiksi 2006–2010 (laivanrakennukseen tarkoitetut meritelakat) (”Strategia dla sektora stoczniowego (morskie stocznie produkcyjne) w Polsce w latach 2006-2010”). Komissio esitti huomautuksia 12 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Puolan hallitus hyväksyi asiakirjan lopulta 31 päivänä elokuuta 2006, ja asiakirja lähetettiin komissiolle 1 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(12) Gdynian telakka toimitti komissiolle 15 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä sähköpostiviestillä toukokuussa 2006 päivätyn, mahdollisten sijoittajien saatavilla 10 päivästä toukokuuta 2006 olleen esitteen (”Memorandum informacyjne Stocznia Gdynia”) Gdynian telakasta.

(13) Puola toimitti 26 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja 30 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja meneillään olleesta yksityistämisestä sekä luettelon yhtiöistä, joille Puola oli yksityistämisessä avustavan konsulttinsa välityksellä lähettänyt tarjouspyynnön osallistumisesta uuteen pääomankorotukseen, joka oli hyväksytty Gdynian telakan yhtiökokouksessa 19 päivänä huhtikuuta 2006. Puola toimitti 13 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja 17 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja meneillään olleesta yksityistämisestä ja ilmoitti komissiolle kahden yhtiön jättäneen alustavat tarjoukset pääomankorotukseen osallistumisesta sekä toimitti yksityistämisessä avustavan konsultin laatiman vertailuanalyysin tarjouksista.

(14) Gdynian telakka toimitti komissiolle 9 päivänä kesäkuuta 2006 alustavia muutosehdotuksia rakenneuudistussuunnitelmaan. Komission edustajat vierailivat telakalla 13 päivänä kesäkuuta 2006 ja esittivät alustavia huomautuksia muutetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. Komission ulkopuolinen asiantuntija esitti huomautuksensa heinäkuussa 2006 päivätyssä raportissa. Lopuksi komissio huomautti vielä rakenneuudistussuunnitelmaan esitetyissä muutosehdotuksissa havaitsemistaan puutteista 17 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyssä kirjeessä.

(15) Yksityistämisestä ja muutetun rakenneuudistussuunnitelman laatimisesta pidettiin useita kokouksia komission edustajien ja Puolan viranomaisten välillä: Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2006, 22 päivänä helmikuuta 2006 ja 10 päivänä toukokuuta 2006 sekä Gdynian telakan tiloissa 13 päivänä kesäkuuta 2006.

(16) Puola vastasi 17 päivänä heinäkuuta 2006 päivättyyn komission kirjeeseen 31 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä ja 1 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(17) Puola ilmoitti muutoksista, joita oli tehty 3 päivänä syyskuuta 2006 päivättyyn Gdynian telakan rakenneuudistuussuunnitelmaan (”Plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia S.A”, jäljempänä ’vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma’), ja Gdynian telakalle annetusta uudesta valtiontuesta, joka oli myönnetty sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt päätöksen muodollisen tutkinnan aloittamisesta.

(18) Puola toimitti lisätietoja Gdynian telakkakonsernin rakenneuudistuksesta 12 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja 13 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja ilmoitti erityisesti, että Gdańskin telakan ja Gdynian telakkakonsernin pääomat oli erotettu toisistaan.

(19) Gdynian telakan yksityistämisestä toimitettiin lisätietoja 26 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä ja 27 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(20) Puola ilmoitti Gdynian telakalle myönnetystä uudesta lisätuesta 21 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä ja 27 päivänä marraskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(21) Komission jäsen Neelie Kroes ja Puolan talousministeri Piotr Woźniak tapasivat 7 päivänä joulukuuta 2006. Ministeri Woźniak ilmoitti Puolan aikovan käynnistää Gdynian telakan yksityistämisen uudelleen järjestämällä avoimen ja läpinäkyvän menettelyn, joka saataisiin päätökseen viimeistään kesäkuussa 2007. Puola vahvisti tämän lausunnon 27 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä ja 4 päivänä tammikuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä viitaten 19 päivänä joulukuuta 2006 tehtyyn hallituksen päätökseen hyväksyä asiakirja, joka koski laivanrakennusalan tilannetta (”Informacja o bieżącej sytuacji w przemyśle stoczniowym”). Puola pyysi komissiota keskustelemaan tasoitustoimenpiteistä.

(22) Komission edustajat vierailivat telakalla 19 päivänä joulukuuta 2006 ulkopuolisen asiantuntijan kanssa kootakseen tasoitustoimenpiteiden arviointia varten tarvittavat tiedot. Komission ulkopuolinen asiantuntija antoi raportin telakan kapasiteetista 16 päivänä tammikuuta 2007.

(23) Komissio vastasi 27 päivänä joulukuuta 2006 päivättyyn kirjeeseen 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jossa se kehotti Puolaa toimittamaan ehdotuksen Gdynian telakan tasoitustoimenpiteistä helmikuun 2007 loppuun mennessä.

(24) Puola toimitti 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä selvityksen Gdynian telakan yksityistämisestä sekä ehdotuksen tasoitustoimenpiteistä.

(25) Tältä pohjalta komission, Puolan viranomaisten ja telakan edustajien välillä järjestettiin 15 päivänä maaliskuuta 2007 tekninen tapaaminen, jossa keskityttiin pääasiassa tasoitustoimenpiteisiin ja lisäksi myös meneillään olleeseen yksityistämiseen. Komissio ja Puolan viranomaiset sopivat, että komissio aloittaisi tekniset neuvottelut suoraan Gdynian telakan kanssa saadakseen koottua kaiken tarvittavan tiedon Puolan ehdottamien tasoitustoimenpiteiden arvioimiseksi. Gdynian telakka toimitti alustavia tietoja telakan kapasiteetista 12 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä huhtikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä.

(26) Komissio pyysi lisätietoja tasoitustoimenpiteistä 29 päivänä maaliskuuta 2007, 27 päivänä huhtikuuta 2007 ja 25 päivänä toukokuuta 2007 päivätyillä kirjeillä, joihin Gdynian telakka vastasi 20 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyllä ja 23 päivänä huhtikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 9 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä ja 10 päivänä toukokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 30 päivänä toukokuuta 2007 päivätyllä ja 31 päivänä toukokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjellä. Gdynian telakka toimitti lisätietoja komission edustajien kanssa 6 päivänä kesäkuuta 2007 pidetyssä tapaamisessa ja tämän jälkeen 18 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä ja 21 päivänä kesäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Komissio esitti lisäkysymyksiä 20 päivänä kesäkuuta 2007 sähköpostiviestillä, johon Gdynian telakka vastasi 25 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(27) Komissio ilmoitti Puolalle 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että Puolan ehdottamista Gdynian telakan tasoitustoimenpiteistä tehdyn alustavan arvion perusteella vaikutti siltä, että toimenpiteet olivat hyväksyttäviä, mikäli tietyt edellytykset täyttyisivät. Puola vastasi 24 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, jossa se esitti huomautuksia Gdynian telakan tasoitustoimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevista edellytyksistä. Komissio päätti tasoitustoimenpiteitä koskevan asian käsittelyn 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

(28) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24 päivänä toukokuuta 2007 käydyssä puhelinkeskustelussa, että Puola aikoi aloittaa Gdynian telakan yksityistämisen uudelleen julkisella tarjouskilpailulla. Komissio pyysi täydelliset uusimmat tiedot yksityistämisen etenemisestä 29 päivänä toukokuuta 2007 päivätyssä kirjeessä ja toisti pyynnön 6 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä. Puola vastasi 22 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja 25 päivänä kesäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, ja täydensi vastaustaan 28 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyn lisätietopyynnön jälkeen 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Kyseisessä kirjeessä Puola toimitti komissiolle myös 4 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyn esitteen (Memorandum informacyjne Stocznia Gdynia) Gdynian telakasta, jäljempänä ’telakan esite’. Komissio ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, ettei yksityistämistä voitaisi viivästyttää enää enempää.

(29) Komissio toimitti huomautuksensa telakan esitteestä 30 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puola vastasi 21 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puola toimitti 29 päivänä elokuuta 2007 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä 29 päivänä elokuuta 2007 päivätyn asiakirjan, jossa annettiin lisäselvityksiä Gdynian telakkaa koskevaan esitteeseen (”Informacja uzupełniająca do Memorandum informacyjnego Stocznia Gdynia”), liitettäväksi 4 päivänä heinäkuuta 2007 päivättyyn esitteeseen, jäljempänä ’esitteen liite’. Komissio esitti huomautuksensa esitteen liitteestä 4 päivänä syyskuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, johon Puola vastasi 7 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, jossa se toimitti muutetun version esitteen liitteestä. Komissio esitti lopulliset huomautuksensa 14 päivänä syyskuuta 2007 päivätyssä kirjeessä.

(30) Puola toimitti uusimmat tiedot yksityistämisen etenemisestä 7 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja 24 päivänä lokakuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 25 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(31) Vastauksena 30 päivänä marraskuuta 2007 päivättyyn komission kirjeeseen Puola toimitti lisätietoja yksityistämisestä 13 päivänä, 19 päivänä ja 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyillä ja 14 päivänä, 20 päivänä ja 21 päivänä joulukuuta 2007 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Viimeksi mainitussa kirjeessä Puola ilmoitti komissiolle saaneensa kolme sitovaa tarjousta Gdynian telakan ostamisesta. Nämä tarjoukset toimitettiin komissiolle 8 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä ja 11 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä.

(32) Komission edustajien ja Puolan viranomaisten välinen tapaaminen pidettiin Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2008, ja komissio toisti tapaamisen tulokset 17 päivänä ja 30 päivänä tammikuuta 2008 päivätyissä kirjeissä.

(33) Puola ilmoitti komissiolle 30 päivänä tammikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä, että kaksi tarjouksentekijää oli kutsuttu käymään neuvotteluja valtiokonttorin kanssa. Puola ilmoitti 14 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 19 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Gdynian telakan yksityistäminen saataisiin päätökseen kesään 2008 mennessä. Komissio vastasi 28 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

(34) Puola toimitti 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä ja 3 päivänä maaliskuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä yhden tarjouksentekijän, Amber Sp. z o.o.:n, laatiman ensimmäisen luonnoksen uudesta rakenneuudistussuunnitelmasta. Yhtiölle annettiin 20 päivänä maaliskuuta 2008 väliaikaiset yksinoikeudet käydä neuvotteluja, ja se toimitti päivitetyn luonnoksen rakenneuudistussuunnitelmasta 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä ja 24 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla sähköpostiviestillä. Tarjouksentekijä esitti lisätietoja asiakirjassa, joka koski rakenneuudistuksen päälinjoja (”Główne kierunki restrukturyzacji”) ja joka toimitettiin 10 päivänä huhtikuuta 2008 pidettyyn tapaamiseen ja kirjattiin saapuneeksi 18 päivänä huhtikuuta 2008. Toisen tarjouksentekijän laatimat tiedot toimitettiin myöhemmin 7 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä ja 18 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä 18 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyn muistutuksen jälkeen.

(35) Puola toimitti tietoja Amber Sp. z o.o.:n kanssa yksinoikeudella käytyjen neuvottelujen etenemisestä 28 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, 7 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä ja 18 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, 23 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä sekä 25 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä. Komission, Gdynian telakan, Amber Sp. z o.o.:n ja Puolan viranomaisten edustajien välinen tapaaminen pidettiin Varsovassa 10 päivänä huhtikuuta 2008. Puola toimitti komissiolle tapaamisesta laatimansa pöytäkirjan 7 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja 13 päivänä toukokuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

(36) Komissio esitti huomautuksia yksityistämisen etenemisestä 21 päivänä ja 30 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyissä kirjeissä.

(37) Puola ilmoitti komissiolle 12 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Amber Sp. z o.o. oli vetäytynyt yksityistämisprosessista. Lopuksi Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 26 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja 27 päivänä toukokuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että valtiovarainministeri oli päättänyt 15 päivänä toukokuuta 2008 lopettaa julkisena tarjouskilpailuna käydyn yksityistämisprosessin ja aloittaa neuvottelut niiden tarjouksentekijöiden kanssa, joiden tarjoukset oli hyväksytty mukaan vuonna 2007 käynnistettyyn menettelyyn.

(38) Lisäksi Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle toteuttavansa toimia yksityistämisen aloittamiseksi uudelleen, jotta yksityistämissopimukset voitaisiin allekirjoittaa marraskuussa 2008. Puola on toimittanut komissiolle 3 päivästä kesäkuuta 2008 päivittäin raportteja usean asianosaisen osapuolen toteuttamista toimista uudelleen aloitetussa yksityistämisessä. Puola toimitti komissiolle 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä 2 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyn esitteen (”Memorandum informacyjne Stocznia Gdynia”) Gdynian telakasta, jäljempänä ’vuoden 2008 esite’.

(39) Puolan viranomaisten pyynnöstä komission, Puolan viranomaisten ja komissiolle Gdynian telakan mahdollisena ostajana esitellyn ISD Polskan edustajien välillä pidettiin tapaaminen 10 päivänä kesäkuuta 2008. Toinen tapaaminen komission ja Puolan viranomaisten välillä pidettiin 13 päivänä kesäkuuta 2008.

(40) Puola toimitti 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ISD Polskan (Gdańskin telakan omistaja) laatiman luonnoksen Gdynian ja Gdańskin telakoiden rakenneuudistussuunnitelmaksi sekä Polish Shipbuilding Companyn, jäljempänä ’PSC’, laatiman luonnoksen Gdynian telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi.

(41) Komissio pyysi 4 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä selventämään muutamia seikkoja, jotka liittyivät ISD Polskan laatimaan luonnokseen rakenneuudistussuunnitelmaksi. Puola vastasi 7 päivänä ja 8 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyillä ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Puolan viranomaisten, ISD Polskan ja komission edustajien välillä järjestettiin tapaaminen 8 päivänä heinäkuuta 2008.

(42) Puola lupasi 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä toimittaa komissiolle valmiin rakenneuudistussuunnitelman viimeistään 12 päivänä syyskuuta 2008.

(43) Komissio hyväksyi alustavasti 16 päivänä heinäkuuta 2008 arvion ja päätelmät, jotka esitettiin muodollisen tutkinnan päättämistä koskevassa päätösehdotuksessa ja joiden mukaan Gdynian telakalle myönnetty tuki ei soveltunut yhteismarkkinoille vaan oli perittävä takaisin. Komissio päätti kuitenkin 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyn Puolan viranomaisten kirjeen perusteella lykätä päätöksen tekemistä arvioidakseen, voisiko tilanne parantua merkittävästi uudella rakenneuudistussuunnitelmalla, jonka Puolan viranomaiset toimittaisivat viimeistään 12 päivänä syyskuuta 2008, jolloin tuen voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.

(44) Tämän jälkeen Puola on toimittanut komissiolle viikoittain uusia tietoja yksityistämisen etenemisestä (28 päivänä heinäkuuta, 4 päivänä elokuuta, 12 päivänä elokuuta, 21 päivänä elokuuta, 25 päivänä elokuuta, 1 päivänä syyskuuta, 8 päivänä syyskuuta, 16 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta päivätyt ja samoina päivinä saapuneiksi kirjatut kirjeet).

(45) Puola pyysi 18 päivänä heinäkuuta päivätyllä ja 21 päivänä heinäkuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että komission kanssa järjestettäisiin kolmivaiheiset neuvottelut rakenneuudistussuunnitelman luonnoksesta, jotta komission huomautukset sisältävä lopullinen versio saataisiin laadittua. Komissio hyväksyi aikataulun 31 päivänä heinäkuuta päivätyllä kirjeellä.

(46) Puolan viranomaisten ja komission välinen ensimmäinen epävirallinen tapaaminen pidettiin kuitenkin vasta 21 päivänä elokuuta 2008. Toinen tapaaminen Puolan viranomaisten kanssa pidettiin ISD Polskan edustajien läsnä ollessa 2 päivänä syyskuuta 2008. Puola toimitti epävirallisesti ISD Polskan laatiman luonnoksen rakenneuudistussuunnitelmaksi 28 päivänä elokuuta 2008 ja muutetun version luonnoksesta 8 päivänä syyskuuta 2008.

(47) Puola toimitti 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatussa kirjeessä ISD Polskan laatiman Gdynian ja Gdańskin telakoiden lopullisen rakenneuudistussuunnitelman.

(48) Puola toimitti 16 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä ja 17 päivänä syyskuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä luonnoksen yksityistämissopimuksesta ISD Polskan ja Puolan valtiokonttorin välillä.

(49) Puolan viranomaisten ja komission välillä järjestettiin tapaaminen 30 päivänä syyskuuta 2008. ISD Polskan edustajat osallistuivat tapaamiseen.

(50) Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevista puite-edellytyksistä. Puola lupasi 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä ja 4 päivänä marraskuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä noudattaa kyseisiä edellytyksiä täysin. Komissio hyväksyi tämän lupauksen 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

(51) Komissio pyysi Puolan viranomaisia 14 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä toimittamaan yleiskatsauksen kaikesta valtiontuesta, jota telakalle on myönnetty Puolan liityttyä EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004. Puola vastasi 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi lisäselvityksiä 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, johon Puola vastasi 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puola ilmoitti komissiolle Gdynian telakalle myönnetystä lisätuesta 6 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, 12 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 13 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

II. YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

1. ASIANOMAINEN YRITYS

(52) Tuensaaja on Gdynian telakka. Yritys sijaitsee Gdańskin–Gdynian–Sopotin alueella Pohjois-Puolassa.

(53) Komissio panee merkille, että valtiontukisääntöjen mukaan alueen yhtiöt voivat saada sekä lähentymistavoitteen mukaista (4) tukea rakennerahastoista että tukea koheesiorahastosta (5). Alueella sijaitsevilla yhtiöillä on erityisesti mahdollisuus saada tukea alueelliseen toimenpideohjelmaan kuuluvista toimintalinjoista, joilla on tarkoitus tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä innovointiin ja teknologian siirtoon liittyviä toimenpiteitä (joilla tähdätään työpaikkojen luomiseen pitkällä aikavälillä) ja kehittää sosiaalista ja opetukseen käytettävää infrastruktuuria, joka on tarkoitettu ammatillista koulutusta ja elinikäistä oppimista varten. Alueen yhtiöillä on lisäksi mahdollisuus saada tukea innovatiivisen talouden ja henkilöstövoimavarojen toimenpideohjelmista, joista jälkimmäisillä on tarkoitus tukea juuri yhtiöitä ja työmarkkinoita sopeutumaan talouden muutoksiin, myös rakenneuudistuksiin.

(54) Gdynian telakka toimii laivanrakennusalalla, ja se valmistaa runkoja, rakentaa terässiltoja ja tarjoaa sekä laivanrakennukseen liittyviä että muita palveluja.

(55) Gdynian telakan suurimpia osakkaita (6) ovat valtiokonttori, joka omistaa 32 prosenttia osakkeista, mikä vastaa 35:tä prosenttia äänivallasta; Ray Car Carriers Ltd (16 prosenttia osakkeista ja 22 prosenttia äänivallasta); Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 prosenttia osakkeista ja 6 prosenttia äänivallasta); Puolan teollisuuden kehittämisvirasto (Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (ARP)) (9 prosenttia osakkeista ja 13 prosenttia äänivallasta) ja Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 prosenttia osakkeista ja 5 prosenttia äänivallasta). Muiden osakkaiden osuudet ovat enintään 4 prosenttia.

(56) Gdynian telakka on Gdynian telakkakonsernin emoyhtiö, ja konserniin kuuluu kaksitoista tytäryhtiötä. Stocznia Gdańsk S.A. oli yksi tytäryhtiöistä viime aikoihin asti, mutta lokakuussa 2007 tehdyllä sopimuksella Gdynian telakka möi hallussaan olleet Gdańskin telakan osakkeet Stocznia Gdańsk S.A.:n uudelle enemmistöosakkaalle. Gdynian telakalla oli kuitenkin hallussaan vuodesta 1998 syksyyn 2006 enemmistö Stocznia Gdańsk S.A.:n (jonka aiempi nimi oli Stocznia Gdańsk – Grupa Stoczni Gdynia) osakkeista, mikä vuoksi molempien telakoiden rakenneuudistus toteutettiin yhtäaikaisesti.

(57) Gdynian telakan laivanrakennustoiminnan päätuotteita ovat 1 100–5 000 TEU:n konttialukset ja autonkuljetukseen tarkoitetut ro-ro-alukset, joiden lastikapasiteetti on 2 100–6 000 autoa. Muita tuotteita ovat monitoimialukset, tuote- ja kemikaalisäiliöalukset, irtolastialukset ja nestekaasusäiliöalukset.

(58) Enintään 3 000 TEU:n suuruisten konttialusten markkinasegmentillä pääkilpailijoita ovat eurooppalaiset telakat Aker Ostsee ja Volkswerft Stralsund Saksassa sekä korealaiset ja kiinalaiset telakat. Telakka valmistaa maailman suurimmat autonkuljetusalukset (kuolleen painon perusteella laskettuna), ja sen osuus näiden tuotteiden tilauskannasta koko maailmassa on 11 prosenttia (7). Mikään muu Euroopan unionissa sijaitseva telakka ei valmista yhtä suuria autonkuljetusaluksia, ja ainoa eurooppalainen kilpailija on Uljanikin telakka Kroatiassa. Muita Gdynian kilpailijoita ovat korealaiset ja japanilaiset telakat.

(59) Gdynian telakalla valmistettiin 48 alusta vuosina 2002–2006. Vuonna 2004 Gdynian laskettiin olevan tilauskannaltaan maailman 13:nneksi suurin telakka (kompensoidun bruttovetoisuuden perusteella mitattuna). Vuonna 2005 se oli 21:nen mutta edelleen Euroopan suurin telakka.

(60) Tällä hetkellä (huhtikuussa 2008) (8) sen tilauskanta sisältää 16 sopimusta aluksista (12 autonkuljetusalusta ja 4 konttialusta), joiden kompensoitu bruttovetoisuus on yhteensä 581 000 toimitettuina vuosina 2008 ja 2009.

(61) Gdynian telakan tärkeimpiä tuotantotiloja ovat kaksi telakka-allasta, SD I ja SD II.

(62) Elokuussa 2007 Gdynian telakalla oli 4 611 työntekijää, joista 68 prosenttia osallistui suoraan tuotantoprosessiin (9). Määrä on vähentynyt 26 prosenttia joulukuusta 2004, jolloin telakalla oli 6 249 työntekijää (10).

(63) Gdynian telakkakonsernin vaikeudet alkoivat vuonna 2002. Vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmassa selitetään, että taloustilannetta hankaloittivat ulkoiset tekijät, kuten aasialaisten telakoiden kilpailu, zlotyn arvon nousu suhteessa dollariin, teräksen hinnan nousu, vaikeudet saada rahoitusta Stocznia Szczecin Porta Holding S.A.:n tehtyä konkurssin ja pukkinosturin kaatuminen Gdynian telakalla vuonna 1999 riehuneen raivoisan myrskyn seurauksena. Gdynian telakka teki useita johtoa koskevia päätöksiä, jotka osoittautuivat ongelmallisiksi, pyrkiessään vahvistamaan tilauskantaansa etenkin, kun Gdańskin telakan hankinta vuonna 1998 lisäsi sen tuotantokapasiteettia. Telakka otti vastuulleen niin suunnitteluun, tekniikkaan, rahoitukseen kuin liiketoimintaan liittyvät riskit (uudet tuotteet, prototyypit ja tappiota tuottavat telakalle uuden tyyppiset alukset, kuten pienet irtolastialukset, kemikaalisäiliöalukset, ro-ro-alukset, kaasusäiliöalukset, irtolastin ja konttien kuljetukseen tarkoitetut yhdistelmäalukset ja yleiset rahtialukset). Gdynian telakka ei saanut myöskään karsittua tuotantokustannuksia riittävästi.

(64) Vaikeudet ovat jatkuneet koko rakenneuudistuksen ajan. Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan pysyvien vaikeuksien syynä olivat zlotyn arvo suhteessa dollariin ja ennen näkemätön teräksenhinnan nousu, joita ei ollut otettu huomioon telakan tekemissä sopimuksissa. Lisäksi syynä oli rahoituksen puute laajamittaisia rakenneuudistustoimia varten.

(65) Konsernin talousvaikeudet johtivat julkisten ja kaupallisten velkojen ja palkkojen maksamisen viivästymisiin, materiaalien puutteeseen, tuotannon hidastumiseen, kustannusten nousuun (työmenekki, sakot) ja merkittäviin viivästymisiin sopimusten täytäntöönpanossa.

(66) Gdynian telakan taloustilanne on pahentunut vähitellen. Taulukko 1: Gdynian telakan toiminta [miljoonaa Puolan zlotya] 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Liikevaihto 1 724 891 1 327 1 599 1 259 1 040 Tulos – 477 – 190 –77 – 114 – 292 – 311 Pääoma – 288 – 285 – 576 – 928 Lähde: vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ja telakan esite.

(67) Telakan odotetaan tuottavan suuret tappiot vuosina 2008 ja 2009 nykyisellä tilauskannallaan (11).

2. PÄÄTÖS ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAINEN MENETTELY

(68) Muodollisen tutkinnan aloittamisesta tekemässään päätöksessä komissio esitti, että osa liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdan mukaisesti ilmoitetuista toimenpiteistä katsottaisiin uudeksi tueksi, koska ne oli myönnetty vasta Puolan liityttyä Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 tai koska niitä ei ollut vielä myönnetty päätöksentekohetkellä. Komissio on luetellut kyseiset toimenpiteet päätöksen liitteen I B osassa.

(69) Lisäksi komissio päätti, että useita päätöksen liitteen I A osassa lueteltuja toimenpiteitä oli myönnetty Gdynian telakalle ennen 1 päivää toukokuuta 2004 eikä niitä sovellettaisi liittymisen jälkeen liittymissopimuksen liitteen IV 3 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä eikä niitä näin ollen tutkittaisi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Kyseisiä toimenpiteitä ei siis käsitellä tässä päätöksessä. Ne oli kuitenkin otettava huomioon arvioitaessa liittymisen jälkeen myönnettyjen toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

(70) Pohjimmiltaan komissio väitti, ettei oikeudellisesti sitovaa päätöstä ollut tehty päätöksen liitteen I B osassa luetelluista toimenpiteistä ennen liittymistä, vaikka tunnusti, että joitakin alustavia toimenpiteitä oli kuitenkin tehty oikeudellisesti sitovan päätöksen tekemiseksi.

(71) Julkisoikeudellisen velan uudelleenjärjestelystä 5a luvun menettelyn mukaisesti komissio totesi valtiontuesta (työmarkkinoiden kannalta erityisen merkittävät yritykset) 30 päivänä lokakuuta 2002 annetun lain perusteella, sellaisena kuin se on muutettuna, (12) että 5a luvun menettelystä vastaavan teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan tekemä uudelleenjärjestelypäätös oli oikeudellisesti sitova. Tässä tapauksessa uudelleenjärjestelypäätöstä ei kuitenkaan ollut tehty ennen liittymistä (13). Näin siksi, että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan 19 päivänä huhtikuuta 2004 tekemä päätös, jolla hyväksyttiin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma, ei täyttänyt menettelyä ja sisältöä koskevia edellytyksiä, jotta se olisi voitu katsoa uudelleenjärjestelypäätökseksi.

(72) Komissio hyväksyi Puolan selityksen, jonka mukaan näistä julkisoikeudellisista veloista kertyneet korot poistettaisiin automaattisesti velkapääoman kanssa niiden liitännäisen luonteen vuoksi ilman, että asiasta tarvitsisi tehdä erillistä päätöstä.

(73) Komissio ei löytänyt näyttöä oikeudellisesti sitovista päätöksistä, jotka koskisivat useita toimenpiteitä, mukaan luettuina tuotannon takauksia ja pääomankorotuksia, joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua ja velan muuntamista osakkeiksi, jotka on lueteltu toimenpiteiksi nro 28–34 päätöksen liitteen I B osassa. Komissio vastasi eritoten Puolan pääasialliseen väitteeseen, jonka mukaan nämä toimenpiteet olivat sisältyneet Gdynian telakan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaan, jonka telakan johtokunta oli hyväksynyt, ja valtiokonttorin edustajat olivat velvoittaneet toimivaltaiset viranomaiset panemaan toimenpiteet täytäntöön äänestämällä suunnitelman puolesta.

(74) Komissio tuli erityisesti siihen tulokseen, että sikäli kuin osakkaat eivät olleet tehneet vaadittuja toimia tätä varten, johtokunnalla ei ollut valtaa tehdä päätöksiä, joista koituisi taloudellisia seurauksia osakkaille. Komissio tuli lisäksi siihen tulokseen, että vaikka oletettaisiin, että johtokunnalla oli oikeus tehdä tällainen päätös osakkaiden puolesta ja heidän lukuunsa, oli epäselvää, olisiko tällainen päätös synnyttänyt valtiokonttorille positiivisen velvoitteen myöntää valtiontukea, koska tavallisesti ei ole mahdollista rinnastaa päätöksiä, jotka valtio on tehnyt markkinatalouden toimijana, ja päätöksiä, jotka valtio on tehnyt erilaisia julkisia päämääriä varten.

(75) Päätöksen liitteen I B osassa mainitusta toimenpiteestä nro 32 (40 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus) komissio epäilee, oliko päätös, jolla valtiokonttori velvoitettiin tekemään pääomankorotus ennen Puolan liittymistä, lain mukaan pätevä, sillä siinä ei ollut noudatettu edellytystä, jonka mukaan pääomankorotus on rekisteröitävä toimivaltaisessa tuomioistuimessa kuuden kuukauden kuluessa.

(76) Tultuaan siihen tulokseen, että useat Gdynian telakan hyväksi toteutetuista toimenpiteistä olivat uutta tukea, komissio ilmaisi epäilevänsä, ettei yhtään edellytystä, joiden nojalla tuki voitaisiin hyväksyä rakenneuudistustukena, ollut täytetty.

3. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

a) Gdynian telakan huomautukset

(77) Tuensaaja esitti kahdentyyppisiä väitteitä; ne koskivat komission toimivaltaa päätöksen liitteen I B osassa luetelluissa toimenpiteissä sekä komission esittämiä epäilyjä kyseisen tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille siltä osin, kuin sen katsottiin olevan uutta tukea.

(78) Julkioikeudellisen velan uudelleenjärjestelystä 5a luvun mukaisesti tuensaaja esitti, että tuen myöntäminen oli teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan uudelleenjärjestelypäätös. Tuensaaja väitti kuitenkin – kuten Puolakin komission tutkimuksen alkuvaiheessa – että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja teki kyseisen päätöksen ennen EU:hun liittymistä, 19 päivänä huhtikuuta 2004.

(79) Tuensaaja väitti, että tuen myöntämisenä ennen EU:hun liittymistä olisi pidettävä kaikkien yksittäisten julkisten velkojien suostumista 5a luvun mukaiseen uudelleenjärjestelyyn (14).

(80) Tuensaaja väitti, päinvastoin kuin mitä Puola komission tutkinnan alkuvaiheessa, ettei viivästyskorkoa ollut kertynyt 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen 5a luvun mukaisesti uudelleenjärjestellyistä julkisoikeudellisista veloista.

(81) Tuensaaja väitti, että valtion nimenomainen riski toimenpiteessä nro 32 (pääomankorotus) oli tiedossa ennen liittymistä, joten tuki olisi katsottava myönnetyksi ennen liittymistä.

(82) Tuensaaja esitti huomautuksia myös päätöksen muista seikoista. Se totesi erityisesti, etteivät KUKE-vientiluottolaitoksen (Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych) antamat tuotannon takaukset olleet valtiontukea. Tuensaaja väitti, että KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmä oli itsensä rahoittava järjestelmä, jossa perityt palkkiot ylittivät pitkällä aikavälillä riskit ja todellisuudessa maksetut määrät. Tuensaaja selitti, millä ehdoilla KUKE-vientiluottolaitos myönsi näitä takauksia (vaaditut palkkiot ja vakuuden tyyppi).

(83) Tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevasta vaatimuksesta tuensaaja väitti, että tuen määrä oli rajattu tiukasti välttämättömään ja että tukea olisi perusteltua myöntää lisää, mikäli sitä olisi saatavilla. Lisäksi tuensaaja esitti, että vaikka komissio määrittelisi rakenneuudistuksen kustannukset suppeassa merkityksessä (eli ettei niihin sisältyisi telakan käyttökustannuksia), näiden kustannusten rahoitusosuus, johon ei sisältynyt valtiontukea, olisi siltikin noin 30 prosenttia, mikä on pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien vuoden 1999 suuntaviivojen mukaista (15).

(84) Lisäksi tuensaaja väitti, ettei Gdynian telakalle myönnetty valtiontuki vääristä kilpailua Euroopassa vaan että todellinen kilpailu-uhka Euroopan telakoille tulee Kaukoidästä. Tuensaaja myönsi, että konttialuksia rakennetaan myös muilla Euroopan telakoilla, erityisesti Saksassa, mutta väitti Saksassa rakennettavien konttialusten olevan suunnittelultaan ja teknisiltä ominaisuuksiltaan erilaisia. Tuensaaja väitti, ettei autonkuljetusaluksia rakennettu millään muulla telakalla Euroopan unionissa, joten Gdynian telakka ei kilpaillut kyseisellä segmentillä minkään muun Euroopan unionissa sijaitsevan telakan kanssa.

(85) Lopuksi tuensaaja totesi, että sen rakenneuudistus saataisiin päätökseen vuoden 2007 loppuun mennessä.

b) Muiden asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset

(86) Tanska ja Danske Maritime ilmoittivat tukevansa komission aikomusta varmistaa, että valtiontukea myönnetään asiassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Ne toivat esiin, että laivanrakennuksen maailmanmarkkinoilla vallitsevan kilpailutilanteen takia useita Tanskan telakoita oli suljettu tai ne olivat menneet konkurssiin ilman, että niille olisi annettu valtiontukea. Ne vahvistivat samoin, että Tanskan telakoiden tuotevalikoima oli samanlainen kuin Puolan telakoilla, joten vilpillinen kilpailu voisi vaikuttaa Tanskan telakoihin. Lisäksi Tanska kehotti komissiota vaatimaan Gdynian telakkaa vähentämään kapasiteettiaan niin, ettei valtiontukea käytettäisi lisäämään maailmanlaajuista liikakapasiteettia.

(87) Ray Car Carriers painotti Gdynian telakan suurimpana asiakkaana ja yhtiön vähemmistöosakkaana Gdynian telakan merkitystä omalle toiminnalleen telakan kanssa tekemiensä voimassa olevien sopimusten vuoksi. Ray Car Carriers oli vakuuttunut siitä, että erittäin pätevän henkilöstönsä ja johtonsa ansiosta telakasta voisi tulla yksi Euroopan parhaista, jos sen rakenteet uudistettaisiin ja se saisi valtiontukea tähän tarkoitukseen.

(88) Solidaarisuus-ammattiliitto (Solidarność) toi esiin telakan pahenevan tilanteen ja esitti, että pikainen rakenneuudistus oli välttämätön. Solidaarisuus-ammattiliitto kuvaili joitakin telakalla jo toteutettuja rakenneuudistustoimenpiteitä ja ilmoitti uskovansa, että telakan käytettävissä olevan teknologian ja työvoiman ansiosta se nousisi tuottoisien eurooppalaisten telakoiden joukkoon. Valtiontuki oli siis välttämätöntä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön panemiseksi.

(89) Puolan laivanrakennusteollisuuden yhdistys Forum Okrętowe selvitti telakan vaikeuksien syitä ja ilmaisi tukevansa rakenneuudistusta sekä valtiontuen käyttöä sitä varten.

c) Puolan huomautukset

(90) Puola esitti tuensaajan tavoin huomautuksia sekä toimivallasta että soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.

(91) Puola ei esittänyt mitään uusia perusteita julkisoikeudellisen velan uudelleen järjestelystä 5a luvun mukaisesti. Vastauksena tuensaajan huomautuksiin Puola ilmoitti kuitenkin olevansa eri mieltä tuensaajan tekemästä Puolan lainsäädännön tulkinnasta.

(92) Päätöksen liitteen I B osan toimenpiteiden nro 28–34 osalta Puola ei kiistänyt komission päätelmiä, jotka esitettiin muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyssä päätöksessä. Puola esitti kuitenkin uuden väitteen, jonka mukaan laivanrakennusteollisuusryhmään kuuluvien valtion viranomaisten edustajien antamia lausuntoja, jotka koskivat toimenpiteiden laajentamissuunnitelmia, olisi pidettävä virallisina lupauksina. Lausunnot esitettiin ennen liittymistä.

(93) Puola väitti toimenpiteestä nro 32 (pääomankorotus), ettei valtiokonttorin osallistumista yhtiökokouksiin Gdynian telakan omistajana voinut erottaa sen toimista julkista tukea myöntävänä viranomaisena.

(94) Samalla Puola myönsi, että vaikka pääomankorotukseen liittyvät toimet kuuluvat omistajuuteen (dominium) ja niihin sovelletaan siviilioikeutta, yhtiöiden osakepääomaa korottavan (valtiovarain-) ministerin on noudatettava lisäksi julkisoikeudellisia sääntöjä, joita ei sovelleta tavanomaisiin markkinatoimijoihin (imperium).

(95) Lisäksi Puola selitti, että kuuden kuukauden sääntö (määräaika osakemerkintöjen rekisteröinnille tuomioistuimessa) oli vain muodollinen vaatimus, jolla ei ollut mitään vaikutusta hetkeen, jona osakkaan velvollisuus osakkeiden merkintään on tullut voimaan. Puola väitti edelleen, että kyseinen velvollisuus tuli voimaan vuonna 2004 ennen liittymistä ja että sen täyttäminen edellytti vain uutta päätöstä telakan osakepääoman korotuksesta, joka tehtiinkin 4 päivänä maaliskuuta 2005. Valtiokonttori teki merkintänsä tämän jälkeen 23 päivänä kesäkuuta 2005.

(96) Uuden tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille Puola totesi, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma muodosti vankan taloudellisen perustan telakan rakenneuudistukselle. Puola myönsi, että rakenneuudistus toteutettiin rajallisin rahavaroin. Puolan viranomaiset kuvasivat vielä lyhyesti vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneitä rakenneuudistustoimenpiteitä osoittaakseen, ettei rakenneuudistus kohdistunut pelkästään rahoitukseen. Viranomaiset puolustivat vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettuja tasoitustoimenpiteitä, jotka oli toteutettu Gdynian telakkakonsernissa. Tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevasta edellytyksestä Puola totesi, ettei tukea ollut käytetty muuhun tarkoitukseen kuin rakenneuudistukseen, ja väitti tuki-intensiteetin olevan 31 prosenttia, mikä tarkoittaa tuen osuutta rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista toimintakustannukset mukaan luettuina. Puolan mukaan sopimushintojen uudelleen neuvottelua yhdessä telakan tulevien kertyvien voittojen ja positiivisen kassavirran kanssa olisi pidettävä ”oman rahoituksen osuutena”.

(97) Puolan viranomaiset selvittivät yksityiskohtaisesti KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmän toimintaa ja väittivät, etteivät takaukset olleet valtiontukea.

4. KUVAUS PÄÄTAPAHTUMISTA AIKAJÄRJESTYKSESSÄ MUODOLLISEN TUTKINNAN ALOITTAMISESTA TEHDYN KOMISSION PÄÄTÖKSEN JÄLKEEN

(98) Jäljempänä kerrotaan lyhyesti komission tutkinnasta ja sen aikaisista tapahtumista.

(99) Vastauksena muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen Puolan viranomaiset esittivät syksyllä 2005 kahdenlaisia selityksiä: ensinnäkin ne kyseenalaistivat komission toimivallan niissä toimenpiteissä, jotka komissio katsoi päätöksessään uudeksi tueksi, ja toiseksi ne väittivät, että vaikka nämä toimenpiteet olisivat uutta tukea, ne olisivat yhteismarkkinoille soveltuvaa rakenneuudistustukea. Gdynian telakka reagoi komission päätökseen samalla tavoin. Molempia on kuvattu edellä.

(100) Tuen soveltumista yhteismarkkinoille koskevan väitteensä tueksi Puola toimitti komissiolle Gdynian telakan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman, joka oli täsmälleen samanlainen kuin rakenneuudistussuunnitelma, josta komissio aloitti muodollisen tutkinnan epältyään sen uskottavuutta ja kestävyyttä. Komissio tutki kuitenkin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman huolellisesti ja pyysi apua ulkopuoliselta asiantuntijalta. Komissio tuli siihen tulokseen, ettei vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma täyttänyt yhtään asiassa sovellettavien suuntaviivojen mukaista rakenneuudistustuen myöntämisen edellytystä. Helmikuun 22 päivänä 2006 järjestetyssä tapaamisessa komissio selvitti pääasialliset epäilynsä Puolan viranomaisille. Komissio toi esiin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman pahimmat puutteet: pienet investoinnit, pieni odotettu tuottavuus, suuret tuotantokustannukset – etenkin yleiskustannukset – ja telakan omien varojen riittämätön vahvistaminen. Telakalle annettu tuki oli katsottava velkojen uudelleenjärjestelyä ja telakan toiminnan jatkumista varten myönnetyksi toimintatueksi.

(101) Komissio sai tietää joulukuussa 2005 julkisista lähteistä (16), että oli perustettu Puolan telakoiden yhteenliittymä (Korporacja Polskie Stocznie, jäljempänä ’KPS’), julkisomisteinen pääomaryhmä, jotta kolme suurta puolalaista telakkaa Gdyniassa, Gdańskissa ja Szczecinissä saataisiin saman katon alle, jäljempänä ’yhdistämissuunnitelma’. KPS:n päätehtävänä oli rahoittaa telakoiden tuotantoa. Puola ei ilmoittanut yhdistämissuunnitelmasta komissiolle missään menettelyn vaiheessa, ei ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä eikä sen jälkeen.

(102) Samalla komissio luki lehdistä meneillään olevista neuvotteluista, jotka koskivat Gdynian ja Gdańskin telakoiden myymistä strategisille sijoittajille ja siihen saakka samassa konsernissa toimineiden yhtiöiden erottamista toisistaan. Komissio pyysi Puolan hallitusta 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä selvittämään, millainen sen Gdynian telakkaa koskeva strategia todellisuudessa oli.

(103) Puola selitti 20 päivänä helmikuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, että yhdistämisuunnitelmaa oli todella harkittu aiemmin mutta se oli hylätty ja pian annettaisiin Puolan laivanrakennusteollisuuden uusi rakenneuudistusstrategia.

(104) Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 22 päivänä helmikuuta 2006 pidetyssä tapaamisessa ja 13 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma oli vanhentunut ja että sitä oli muutettava. Puolan viranomaiset lupasivat toimittaa muutetun rakenneuudistussuunnitelman kesäkuuhun 2006 mennessä. Lisäksi Puolan viranomaiset esittelivät Puolan laivanrakennusteollisuuden uuden rakenneuudistusstrategian pääkohdat. Ensinnäkin Gdańskin telakka aiottiin erottaa Gdynian telakkakonsernista mahdollisimman pian. Toiseksi hallitus aikoi hyväksyä yksityisen pääoman siirtämisen Gdańskin ja Gdynian telakoille pitkän aikavälin tavoitteenaan telakoiden täydellinen yksityistäminen.

(105) Gdynian telakan yhtiökokouksessa 19 päivänä huhtikuuta 2006 päätettiin enintään 300 miljoonan Puolan zlotyn suuruisesta pääomankorotuksesta. Hallintoneuvoston tehtäväksi annettiin etsiä osallistumaan kiinnostuneita sijoittajia. Toukokuussa 2006 päivättyä telakan esitettä alettiinkin jakaa 10 päivästä toukokuuta 2006 mahdollisille sijoittajille, ja Gdynian telakan yksityistämisessä avustanut konsultti otti suoraan yhteyttä noin 80 sijoittajaan. Gdynian telakka sai kaksi alustavaa tarjousta pääomankorotuksiin osallistumisesta; ukrainalaiselta terästehtaalta Donbasilta ja telakan suurimmalta asiakkaalta Ray Car Carriersilta. Nämä kaksi yhtiötä jättivät lopulta28 päivänä elokuuta 2006 sitovat tarjoukset, joissa edellytettiin kuitenkin myyjän – valtion – vastaavan veloista ja niiden perumisesta. Puolan ilmoittaman aikataulun mukaan (26 päivänä syyskuuta 2006 päivätty kirje) kahden tarjouksentekijän kanssa käytävät neuvottelut saataisiin päätökseen lokakuun 2006 loppuun mennessä ja uusien osakkeiden merkintä saataisiin päätökseen viimeistään 15 päivänä joulukuuta 2006.

(106) Komissio sai 9 päivänä kesäkuuta 2006 ensimmäisen luonnoksen vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaksi. Vierailtuaan telakalla ja saatuaan ulkopuolisen asiantuntijan lausunnon komissio ilmoitti vieraillessaan telakalla 13 päivänä kesäkuuta 2006 sekä kirjallisesti 17 päivänä heinäkuuta, että luonnos herätti suurta epäilystä, tuoden esiin, ettei rakenneuudistussuunnitelma vaikuttanut olevan tarpeeksi kauaskantoinen, jotta telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuisi; ettei rakenneuudistusten rahoitusta ollut turvattu; ettei rakenneuudistuksen rahoittamisesta muilla varoilla kuin valtiontuella ollut todellisia suunnitelmia ja ettei tasoitustoimenpiteitä ollut ehdotettu. Viitaten KUKE-vientiluottolaitoksen – valtion viraston – antamien alusten rahoitustakausten jatkuvaan käyttöön komissio varoitti telakkaa ja Puolan viranomaisia siitä, että nämä takaukset katsottaisiin valtiontueksi.

(107) Varoituksista huolimatta Puolan syyskuussa 2006 kaksi kuukautta myöhässä toimittama vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ei lopulta eronnut merkittävästi ensimmäisestä luonnoksesta. Komissio arvostelee vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmaa pääasiassa jäljenpänä selvitetyistä syistä.

(108) Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 7 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä tapaamisessa sekä 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, että alustavassa tutkimuksessa oli tultu siihen tulokseen, ettei vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma täyttänyt yhtään voimassa olevissa suuntaviivoissa asetettua rakenneuudistustuen hyväksymistä koskevaa edellytystä.

(109) Puolan viranomaiset ilmoittivat kyseisessä tapaamisessa aikovansa aloittaa Gdynian telakan yksityistämisen uudelleen avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä houkutellakseen yksityisen sijoittajan hankkimaan täyden määräysvallan telakasta. Puola ilmoitti, että yksityistäminen saataisiin päätökseen kesäkuuhun 2007 mennessä. Yksityistämisasiakirjoja laadittaessa Puola pyysi komissiota antamaan lausunnon tarvittavista Gdynian telakan tasoitustoimenpiteistä, jotta mahdolliset sijoittajat saisivat paikkansa pitävää tietoa.

(110) Seuraavina kuukausina Gdynian telakka jatkoi neuvotteluja kahden sijoittajan, Donbasin ja Ray Car Carriersin kanssa, jotka olivat esittäneet tarjouksensa elokuussa 2006. Samaan aikaan hallitus valmisteli erilaisia yksityistämisasiakirjoja aloittaakseen yksityistämisen uudelleen, mikäli meneillään olleet neuvottelut kariutuisivat. Puolan hallitus ilmoitti toukokuussa 2007, että neuvottelut olivat epäonnistuneet ja yksityistämisprosessi aloitettaisiin uudelleen. Puola toimitti 22 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä yksityistämisen uuden aikataulun, jonka mukaan joulukuu 2007 oli alustava määräaika prosessin loppuunsaattamiselle, mikä oli puoli vuotta myöhemmin kuin mihin Puola oli sitoutunut tammikuussa 2007. Komissio ilmoitti 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, ettei yksityistämistä voitaisi viivästyttää enempää. Lisäksi komissio varoitti Puolaa siitä, että tuolloin vaikutti siltä, ettei telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista ja rakenneuudistuksen rahoittamista ainakin osittain muulla rahoituksella kuin valtiontuella koskevia edellytyksiä ollut täytetty.

(111) Samaan aikaan komission jäsenen Neelie Kroesin ja ministeri Woźniakin päästyä joulukuussa 2006 sovintoon komissio kävi tiivistä keskustelua Puolan viranomaisten ja Gdynian telakan kanssa tarvittavien tasoitustoimenpiteiden määrittämiseksi. Puola lupasi 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä sulkea SD I -telakka-altaan Gdynian telakalta sen jälkeen, kun meneillään olleet tilaukset oli saatu valmiiksi ja SD II -kuivatelakka-altaan tarvittavat investoinnit tehty eli tammikuun 2010 jälkeen.

(112) Komissio pyysi Gdynian telakkaa toimittamaan sille tietoja useista seikoista sen selvittämiseksi, oliko ehdotus todellinen tasoitustoimenpide. Lopulta komissio ilmoitti Puolalle 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä olevansa alustavasti valmis pitämään SD I -kuivatelakka-altaan sulkemista riittävänä tasoitustoimenpiteenä edellyttäen, että se purettaisiin niin, ettei laivanrakennus ja toiminnan aloittaminen olisi siinä enää mahdollista ja että sulkeminen tapahtuisi 1 päivänä syyskuuta 2009 tai jo aiemmin, mikäli alus nro 8185/04 – viimeinen alus telakan tilauskirjassa 8 päivänä maaliskuuta 2007 – valmistuisi ennen kyseistä päivämäärää. Lisäksi SD I -allasta voisi käyttää vuonna 2009 ainoastaan niiden kahden aluksen kokoamiseen, jotka oli sillä hetkellä merkitty koottaviksi kyseisellä telakalla vuonna 2009 ja joita ei voisi siirtää SD II -altaalle (LPG-säiliöalukset nro 8185/03 ja 8185/04). Komission päätelmän perustelut esitetään jäljempänä.

(113) Uusi yksityistämismenettely, joka perustui 30 päivänä elokuuta 1996 annettuun yksityistämislakiin, aloitettiin heinäkuussa 2007. Gdynian telakan yhtiökokous teki 5 päivänä heinäkuuta 2007 päätöksen 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisesta pääomankorotuksesta, jossa valtiokonttori merkitsisi osakkeet, mikäli yksityistäminen saataisiin onnistuneesti päätökseen. Telakan esite laadittiin ja päivättiin 4 päivänä heinäkuuta 2007. Sitä alettiin jakaa mahdollisille sijoittajille 10 päivänä heinäkuuta 2007 eli samana päivänä, jona tarjouskilpailu julkaistiin kansainvälisessä ja puolalaisessa lehdistössä. Samoin kuin edellä kuvatussa menettelyssä, komissio esitti telakan esitteestä huomautuksia, jotka Puola otti asianmukaisesti huomioon.

(114) Huomatessaan yksityistämisen viivästyvän jälleen komissio vaati Puolaa 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä saattamaan yksityistämisen viipymättä päätökseen. Puola ilmoitti komissiolle 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, ettei yksityistämistä saataisi päätökseen suunnitellusti eli vuoden 2007 loppuun mennessä. Sen sijaan Puola lupasi aloittaa neuvottelut valittujen sijoittajien kanssa tammikuussa 2008. Komissio toisti viivästymisiä koskevan huolensa 30 päivänä marraskuuta 2008 päivätyssä kirjeessä ja ilmoitti odottavansa, että Gdynian telakan uusi omistaja toimittaisi ensimmäisen luonnoksen uudesta rakenneuudistussuunnitelmasta vuoden 2008 helmikuun loppuun mennessä. Komissio toisti pyynnön myöhemmin useita kertoja. Komissio vaati moneen otteeseen yksityistämisen aikataulun tiukkaa noudattamista ja totesi, ettei Puolalla vaikuttanut olevan mitään perustetta yksityistämisen uudelleen aloittamiseksi.

(115) Puola ilmoitti komissiolle, että yksitoista yhtiötä oli pyytänyt Gdynian telakan esitettä ja että neljä yhtiötä oli toimittanut alustavat tarjoukset 1 päivänä lokakuuta 2007 olleeseen määräaikaan mennessä. Neljä yhtiötä hyväksyttiin due diligence -tarkastukseen. Lopulta kolme sitovaa tarjousta toimitettiin 20 päivänä joulukuuta 2007 olleeseen määräaikaan mennessä. Puola päätti tammikuun lopussa vuonna 2008 aloittaa neuvottelut kahden tarjouksentekijän kanssa. Helmikuun puolivälissä vuonna 2008 Puola ilmoitti, että Gdynian telakan yksityistäminen saataisiin päätökseen kesään 2008 mennessä eli vuotta myöhemmin, kuin mitä Puola oli alun perin tammikuussa 2007 luvannut.

(116) Toiselle sijoittajista, puolalaisen teräskauppayhtiön Złomrexin tytäryhtiölle Amber Sp. z o.o.:lle, jäljempänä ’Amber’, annettiin 20 päivänä maaliskuuta 2008 yksinoikeus käydä neuvotteluja, ja neuvotteluoikeutta jatkettiin useita kertoja ja se päättyi lopulta 12 päivänä toukokuuta 2008.

(117) Puola toimitti komissiolle 29 päivänä helmikuuta 2008 Amberin laatiman luonnoksen Gdynian telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi (17). Amber toimitti päivitetyn talousennusteen 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä sähköpostiviestissä. Komissio esitti suullisia huomautuksia tästä luonnoksesta Puolan viranomaisten, Amberin ja Gdynian telakan edustajien kanssa Varsovassa 10 päivänä huhtikuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa ja kirjallisia huomautuksia 21 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä.

(118) Amber ilmoitti Puolan viranomaisten kanssa 12 päivänä toukokuuta 2008 pidetyssä tapaamisessa vetäytyneensä Gdynian telakan yksityistämisprosessista. Puola ilmoitti komissiolle tästä samana päivänä. Amber lähetti valtiokonttorille perustelut päätöksestään ja ilmoitti vetäytymisen johtuneen pääasiassa siitä, että se oli tullut telakan tilanteesta tehdyn perusteellisen due diligence -tarkastuksen perusteella siihen tulokseen, ettei telakan toiminnasta tulisi kannattavaa edes sitten, kun rakenneuudistustoimenpiteet ja merkittävät investoinnit oli toteutettu.

(119) Puolan viranomaiset päättivät 15 päivänä toukokuuta 2008 lopettaa yksityistämisprosessin kutsumalla julkisesti neuvotteluihin ne tarjouksentekijät, joiden tarjoukset oli hyväksytty vuonna 2007 aloitetussa menettelyssä.

(120) Puola ilmoitti komissiolle 26 päivänä toukokuuta 2008, että yksityistämisprosessi oli aloitettu uudelleen. Tämän jälkeen Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle päivittäin toimista, joita ne ovat tehneet löytääkseen Gdynian telakalle ostajan. Puola on välittänyt komissiolle useita kirjeitä, joissa mahdolliset sijoittajat ilmoittavat olevansa kiinnostuneita saamaan tietoja meneillään olevasta yksityistämisestä sekä telakan esitteen, kun sellainen olisi saatavilla.

(121) Kesäkuun 10 päivänä 2008 pidetyssä kokouksessa kävi ilmi, että Puolan viranomaiset kävivät tiiviitä neuvotteluja ISD Polskan, Gdańskin telakan nykyisen omistajan, kanssa Gdynian telakan mahdollisesta ostamisesta ja näiden kahden telakan yhdistämisestä. Puola ehdotti uusia tasoitustoimenpiteitä ja ilmoitti, että uusi sijoittaja oli vaatinut lisää valtiontukea yksityistämiseen osallistumisen edellytyksenä. Lisäksi Puola ilmoitti komissiolle, että ISD Polska laati molemmille telakoille yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa, joka toimitettaisiin komissiolle viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2008 valtiontukiasiaan C 18/2005 liittyvän tietojen antamista koskevan komission välipäätöksen (18) mukaisesti.

(122) Komissio ilmoitti Puolalle ja ISD Polskalle Puolan viranomaisten pyynnöstä 10 päivänä kesäkuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa ja uudemman kerran 13 päivänä kesäkuuta 2008 järjestetyssä tapaamisessa, että muutamia puite-edellytyksiä olisi täytettävä, mikäli ISD Polska aikoisi ostaa Gdynian telakan ja johtaa sitä samalla Gdańskin telakan kanssa. Puite-edellytykset olivat seuraavat: ISD Polska esittäisi molemmille telakoille yhteisen rakenneuudistussuunnitelman viimeistään 26 päivänä kesäkuuta 2008, osallistuisi huomattavalla osuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin ja laatisi mielekkäitä tasoitustoimenpiteitä asiassa sovellettavien suuntaviivojen mukaisesti. Komissio ilmoitti ISD Polskan ehdotetun osuuden rakenneuudistuksen kustannuksista olevan riittämätön, kun otetaan huomioon telakan aiemmin saaman valtiontuen määrä sekä lisätuki, jota ISD Polska oli hakenut yksityistämisen yhteydessä.

(123) Puola ilmoitti komissiolle 6 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä, että hallitus oli tehnyt 3 päivänä kesäkuuta 2008 päätöksen antaa Gdynian telakalle 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääoma, jolla katettaisiin osittain voimassa olevista laivanrakennussopimuksista odotettavissa olevat tappiot.

(124) Komissio sai 26 päivänä kesäkuuta 2008 ISD Polskan laatiman kesäkuussa 2008 päivätyn luonnoksen rakenneuudistussuunnitelmaksi (”Plan restrukturyzacji Nowej Stoczni Gdańsk-Gdynia”), jossa esiteltiin Gdańskin ja Gdynian telakoiden yhteinen rakenneuudistusstrategia, jäljempänä ’(ISD:n) yhteinen rakenneuudistussuunnitelma’. Komissio sai myös Polish Shipbuilding Companyn laatiman kesäkuussa 2008 päivätyn luonnoksen Gdynian telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi vuosiksi 2008–2012 (”Plan restrukturyzacji Stoczni Gdynia S.A. na lata 2008-2012”), jäljempänä ’PSC:n rakenneuudistussuunnitelma’. Jäljempänä annetaan lyhyt kuvaus molemmista suunnitelmista.

(125) Puola ilmoitti komissiolle 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Gdynian telakan yksityistämisen jatkuvan ja pyysi lisäaikaa, jotta mahdolliset sijoittajat saisivat viimeisteltyä rakenneuudistussuunnitelman. Puola lupasi toimittaa Gdynian telakan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman viimeistään 12 päivänä syyskuuta 2008.

(126) Komissio suostui odottamaan, kunnes lopullisen rakenneuudistussuunnitelman toimittamisesta oli tehty päätös.

(127) Puola toimitti 12 päivänä syyskuuta 2008 ISD Polskan laatiman Gdańskin ja Gdynian telakoiden lopullisen rakenneuudistussuunnitelman (”Plan restrukturyzacji Nowej Stoczni Gdańsk-Gdynia”, jäljempänä ’syyskuun 12 päivän yhteinen rakenneuudistussuunnitelma’), joka oli pohjimmiltaan päivitetty versio 26 päivänä kesäkuuta 2008 saadusta yhteisestä rakenneuudistussuunnitelmasta.

5. VUODEN 2006 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

(128) Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa oli välttämätöntä muuttaa makrotaloudellisen ympäristön muuttumisen takia eli koska zlotyn arvo suhteessa Yhdysvaltain dollariin nousi 4,1 zlotysta 3,0 zlotyyn dollaria kohtia ja koska terästonnin hinta nousi 300:sta Yhdysvaltain dollarista 700:aan Yhdysvaltain dollariin, mikä heikensi telakan taloustilannetta, ja lisäksi valtiontuki oli riittämätöntä, minkä vuoksi vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaa ei voitu toteuttaa kokonaan.

(129) Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma, jonka telakka laati Ernst & Youngin tuella, kattaa vuodet 2006–2012. Suurin osa toimenpiteistä on kuitenkin määrä panna täytäntöön vuoden 2009 loppuun mennessä. Vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma kattoi vuodet 2003–2008.

(130) Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman tavoitteita ovat toimintakustannusten todellinen pienentäminen, telakan tehokkuuden parantaminen ja laivanrakennuksen kannattavuuden varmistaminen. Tätä varten telakka yritti ensin neuvotella voimassa olevat sopimukset uusiksi ja poistaa näin odotettavissa olevat tappiot aluksista, jotka oli määrä saada valmiiksi vuosina 2006 ja 2007. Lisäksi kustannustenvähennysohjelmassa pyrittiin tuotantokustannusten pienentämiseen.

a) Myyntistrategia

(131) Suunnitelman mukaisessa myyntistrategiassa keskityttiin standardialuksiin, joihin kuuluivat konttialukset ja autonkuljetusalukset. Telakka suunnitteli myös säilyttävänsä kapasiteettia muita markkinarakoja varten, jos tuottoisia tarjouksia ilmenee.

b) Teollinen ja toiminnallinen rakenneuudistus

(132) Pääasialliset toimenpiteet ovat seuraavat: — Tehokkuutta lisätään investoimalla 61 miljoonaa euroa vuosina 2007–2009. Investoinneilla on tarkoitus poistaa tuotantoprosessin pullonkaulat (etenkin teräksen esivalmistuksessa) ja lisätä tehokkuutta. Lisäksi suunnitellaan 6,6 miljoonan euron investointeja tietotekniikkaan; — Työvoimarakennetta uudistetaan poistamalla yhä tavallisemmiksi käyneet määräaikaiset työsopimukset ja toteuttamalla toimenpiteitä, joilla on tarkoitus saavuttaa tavoitteena olevat työvoimatasot. Kannustinjärjestelmä otetaan käyttöön. Lisäksi telakka suunnittelee nostavansa suoraan tuotantoon osallistuvien työntekijöidensä palkkoja 10 prosenttia vuonna 2006 ja 4 prosenttia vuodessa vuosina 2008–2010. Telakan pääasiallisia ongelmia ovat tällä hetkellä runsaat poissaolot ja pätevien työntekijöiden puute; — Suunnitelmassa korostettiin, että telakkaa on tärkeä suojata valuuttariskin varalta. Tätä varten 70 prosenttia telakan tuloista on määrä suojata valuuttariskin varalta vuosina 2007–2012 valuuttakaupan avulla; — Lisää tytäyhtiöitä yhtiöitetään (kuten Zakładowa Służba Ratownicza ja Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych) ja omaisuutta myydään; — Suunnitteluprosessia parannetaan (suunnitteluratkaisut standardoidaan). Tähän sisältyy myös vaihtoehto suunnittelutoimiston yhtiöittämisestä, josta oli määrä päättää vuonna 2007; — Muita toimenpiteitä ovat sopimusten uusiksi neuvottelu, hinnantarkistusehdon käyttöönotto sopimuksissa valuttariskeiltä suojautumiseksi, työntekijöiden kannustinjärjestelmä, prosessien optimointi ja rahoitusomaisuuden myynti.

c) Rahoitusrakenteen uudistus

(133) Telakan olisi uudistettava rahoitusrakennetta. Vuoden 2005 lopussa sen pääoma oli –285,4 miljoonaa Puolan zlotya. Telakan pääomatilannetta parannettaisiin suunnitelman mukaan vuosina 2006–2007 yhteensä 1,015 miljardin Puolan zlotyn suuruisella pääomankorotuksella: yksityisten sijoittajien oli määrä rahoittaa 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus vuonna 2006, ja yksityisen tai julkisen sijoittajan oli määrä rahoittaa 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus vuonna 2007.

d) Tavoiteluvut rakenneuudistuksen päättyessä – pitkän aikavälin kilpailukyvyn palauttaminen

(134) Rakenneuudistuskauden päättyessä vuonna 2009 telakan tuotannon odotetaan olevan kompensoituna bruttovetoisuutena 298 610, kun se oli 279 258 vuonna 2006. Rakennettavien alusten lukumäärä vähenee 13:sta vuonna 2006 (8 konttialusta ja 5 autonkuljetusalusta) 11:een (5 konttialusta ja 6 autonkuljetusalusta). Tuotannon odotetaan kasvavan vielä kompensoituna bruttovetoisuutena 324 110:een vuonna 2012 (12 alusta).

(135) Työntekijöiden keskimääräinen määrä vähenee 5 208:sta toukokuussa 2006 tavoitteena olevaan 4 530:een vuoden 2007 lopussa.

(136) Tuottavuuden (työn ja kulutuksen suhde) odotetaan paranevan siten, että kun tuottavuus oli 44,8 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti vuonna 2007, vuonna 2012 se olisi 37,0 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti. Komission asiantuntijan mukaan verrattavissa olevien Euroopan tehokkaimpien telakoiden tuottavuus on alle 20 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti.

(137) Liikevaihdon odotetaan kasvavan 1,599 miljardista Puolan zlotysta vuonna 2005 1,869 miljardiin Puolan zlotyyn vuonna 2012. Liikevoiton odotetaan kohentuvan 7,35 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2005 ja -233,5 miljoonasta Puolan zlotysta vuonna 2006 67,68 miljoonaan Puolan zlotyyn vuonna 2012, jolloin ensimmäinen kannattava vuosi olisi 2009.

e) Herkkyysanalyysi

(138) Suunnitelmaan sisältyy herkkyysanalyysi seuraavista seikoista: — Puolan zlotyn arvoa nostetaan suhteessa Yhdysvaltain dollariin vuosittain 0,05 ja 0,1 zlotya sen sijaan, että käytettäisiin perusskenaarion tavoin pysyvää kurssia, jossa Yhdysvaltain dollarin arvo on 3,00 Puolan zlotya. — Laivanrakennuksen tasona säilyy 10 alusta vuosina 2009–2010, kun perusskenaarion mukaan vuosina 2009–2010 valmistetaan 11 alusta ja vuosina 2011–2012 valmistetaan 12 alusta; — Eri sopimushinnat kasvavat nopeammin (työstä maksettava korvaus sekä muuttuvan ja pysyvän yhteistyön hinnat) vuosina 2008–2012 kuin mitä perusskenaariossa; — Alusten hinnat laskevat 5 ja 10 prosenttia vuosina 2009–2012; — Materiaalien hinnat nousevat samalla kun alusten hinnat nousevat vuodesta 2007 eteenpäin.

f) Tasoitustoimenpiteet

(139) Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettiin tasoitustoimenpiteenä tuotannon rajoittamista kompensoituna bruttovetoisuutena 340 000:een vuodessa olettaen, että telakan tekninen kapasiteetti olisi kompensoituna bruttovetoisuutena 540 000. Kuten jäljempänä selitetään tarkemmin, Puola ehdotti helmikuussa 2007 SD I -kuivatelakka-altaan lopullista sulkemista. Telakka toimitti tietoja, joiden mukaan sen nykyinen tekninen kapasiteetti oli kompensoituna bruttovetoisuutena selvästi alle 540 000. Lopulta komissio hyväksyi alustavasti ehdotetun kapasiteetin vähentämisen, joka korvasi vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyn tasoitustoimenpiteen.

6. ISD:N LAATIMA YHTEINEN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

(140) ISD Polska tuli Gdańskin telakan pääomistajana mukaan yksityistämisprosessiin Amberin vetäydyttyä vuonna 2007 aloitetusta yksityistämisestä. Kuten edellä esitettiin, ISD Polska tarkisti komissiolle 26 päivänä kesäkuuta 2008 toimittamaansa rakenneuudistussuunnitelmaa ja toimitti uudistetun version 12 päivänä syyskuuta 2008. Jäljempänä selvitetään soveltuvin osin syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa tehtyjä muutoksia.

(141) ISD Polskan laatima yhteinen liiketoimintastrategia perustuu siihen ajatukseen, että kahden telakan synergiaa olisi käytettävä ja molempien telakoiden parhaat tuotantovalmiudet olisi yhdistettävä (19). Materiaalien pääasiallinen säilytystila tulisi Gdynian telakalle, jossa hoidetaan myös levyjen ja profiilien esivalmistus. Levyt ja profiilit kuljetetaan sitten vesitse Gdańskin telakalle, jossa valmistetaan lohkot ja osalohkot. Kokoaminen tapahtuu Gdynian telakan altailla, ja lopullinen varustelu tapahtuu molempien telakkojen varustelulaitureilla.

(142) Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa viitataan siihen, ettei vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmalla onnistuttu palauttamaan telakan elinkelpoisuutta, ja eriteltiin syyt molempien telakkojen nykyisiin talousvaikeuksiin. Syiksi esitettiin erityisesti telakan yksityistämisen epäonnistuminen ja siihen liittyvä epäonnistuminen nostaa telakan pääoma rakenneuudistusten edellyttämälle tasolle sekä se, ettei telakka saanut riittävästi valtiontukea. Lisäksi yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan makrotalouden tekijöitä, kuten Puolan zlotyn arvon nousu suhteessa Yhdysvaltain dollariin ja teräksen hintojen nousu, sekä sisäisiä tekijöitä, kuten pätevien työntekijöiden lähteminen telakalta, alhainen tuottavuus ja sopimusten tekeminen ilman välttämätöntä suojautumista valuuttakurssin ja materiaalikustannusten muuttumisen varalta, mistä on aiheutunut telakalle tappiota.

(143) Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman tarkoituksena on palauttaa kahden rakenneuudistusten kohteena olevan yhtiön, Gdynian ja Gdańskin telakoiden, elinkelpoisuus. Vaikka tämä päätös koskee vain Gdynian telakkaa, jäljempänä esitetyssä yhteisen rakenneuudistussuunnitelman kuvauksessa ja arvioinnissa on tietenkin otettava huomioon myös Gdańskin telakka, sen aiemmat rakenneuudistustoimet ja sen saama valtiontuki sekä tuleva valtiontuki.

a) Myyntistrategia

(144) Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan yhdistyneiden telakkojen olisi harjoitettava kahta toimintaa: laivanrakennusta ja muuta kuin laivanrakennusta.

(145) Laivanrakennustoiminnassa ISD Polska tähtää lyhyellä aikavälillä sellaisille markkinasegmenteille kuin konttialukset (pienet ja keskisuuret 500–3 000 TEU:n alukset), yleiset rahtialukset (kuivalastin kuljetukseen tarkoitetut ”perinteiset” alukset, monitoimialukset ja raskaslastialukset) ja autonkuljetusalukset (C6600-koon suuret henkilöautojen kuljetusalukset) ja kehittää toimintaa myös offshore-alusten segmentillä (esimerkiksi AHTS-alukset, PSV-alukset, miehistölaivat), josta olisi määrä tulla hallitseva keskipitkällä aikavälillä.

(146) Markkina-analyysi perustuu Euroopan muiden telakoiden tuotannon vertailuun ja yhdistyneiden telakoiden kokemukseen. Suunnitelmassa myönnettiin, että offshore-alusten tuotantoon tarvittavaa tietotaitoa olisi kehitettävä ja että tuotanto hoidettaisiin ensimmäisinä vuosina alihankkijoiden avulla. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa kuvattiin Gdańskin telakan aiempaa kokemusta offshore-alusten runkojen rakentamisessa ja kerrottiin, että telakan tilauskannassa on tämän tyyppisiä aluksia. Suunnitelmasta kävi myös ilmi, että Gdańskin telakka oli allekirjoittanut vastikään aiesopimuksen viisivuotisesta yhteistyöstä tunnetun offshore-alusten rakentajan kanssa, joka toimittaisi erittäin monimutkaisia runkoja alihankintana Gdańskin telakalle. Suunnitelman mukaan alihankintana teetetystä työstä siirryttäisiin vähitellen täysin varusteltujen offshore-alusten rakentamiseen, ja siinä myönnettiin, että täysin varusteltujen alusten rakentamisvalmiudet oli hankittava ja alihankkijaverkosto oli luotava vähitellen.

(147) Suunnitelman mukaisessa tuotantovalikoimassa oletetaan, että konttialusten tuotanto säilytetään aluksi ennallaan mutta että sitä vähennetään vähitellen vuoteen 2011, jolloin se lopetetaan. Sen jälkeen suunnitelman mukainen valikoima koostuu offshore-aluksista ja suurista C6600-koon autonkuljetusaluksista. Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan yhdistyneiden telakoiden oli kesäkuun jälkeen määrä tehdä sopimuksia 13 aluksesta vuonna 2008 (3 konttialusta, 5 offshore-alusta ja 5 autonkuljetusalusta), 16 aluksesta vuonna 2009 (2 konttialusta, 8 offshore-alusta ja 6 autonkuljetusalusta), 15 aluksesta vuosina 2010 ja 2011 (1 konttialus, 7 offshore-alusta ja 7 autonkuljetusalusta), 17 aluksesta vuonna 2012 (10 offshore-alusta ja 7 autonkuljetusalusta) ja 18 aluksesta vuosina 2013 ja 2014 (14 offshore-alusta ja 4 autonkuljetusalusta). Tuotantosuunnitelmaa muutettiin syyskuun yhteisessä suunnitelmassa: vuosina 2009–2011 rakennettaisiin 12–13 alusta vuodessa (5–7 autonkuljetusalusta ja 6 offshore-alusta; tilauskannassa ei ole konttialuksia vuoden 2008 jälkeen).

(148) Muussa toiminnassa kuin laivanrakentamisessa ISD Polska aikoo aloittaa yhdistyneillä telakoilla tuulivoimamyllyjen ja teräsrakenteiden tuotannon. Suunnitelman mukaan tuulivoimamyllyjen tuotanto alkaisi vuonna 2011 (75 kappaletta), ja määrä nousisi 350:een vuodesta 2014 alkaen (suunniteltu korkeus 80 metriä).

(149) Heinäkuun suunnitelman mukaan eri teräsrakenteiden (esimerkiksi puomien, varastorakenteiden, rakennusteollisuuden teräsrakenteiden ja alusten osien) tuotanto kasvaisi 2 174 tonnista vuonna 200813 500 tonniin vuonna 2011 (20).

(150) Syyskuun rakenneuudistussuunnitelmassa on yksityiskohtaisia tietoja ISD Polskan (tai muiden Donbas-ryhmän yhtiöiden) tietotaidosta teräsrakenteiden alalla. Suunnitelman mukaan osa Huta Częstochowan tuotannosta siirrettäisiin yhdistyneille telakoille. Suunnitelmassa esitetään lyhyesti riippumattoman konsultin (Roland Berger) tekemän markkinatutkimuksen tulokset; tutkimus tehtiin valmisteltaessa teräsrakenteiden markkinasegmentin kehittämistä Gdańskin telakalla sen jälkeen, kun ISD Polska oli hankkinut siinä määräysvallan vuoden 2007 alussa. Suunnitelman mukaan tutkimuksessa ennustettiin teräsrakenteiden markkinasegmentin kasvavan Euroopassa ja erityisesti Puolassa (esimerkiksi infrastruktuurin kehittäminen rakennerahastojen avulla). Tutukimusta ei ole toimitettu komissiolle.

(151) Syyskuun suunnitelma sisältää erilaisia ennusteita teräsrakenteiden tuotantomääristä, kuten seuraavasta taulukosta 1a käy ilmi. Taulukko 1a: Odotettu teräsrakenteiden tuotanto tonneina (syyskuun 2008 yhteinen rakenneuudistussuunnitelma) Tuotteet 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Puomit 274 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 Nosturit 0 1 100 1 500 1 500 1 500 1 500 1 500 Varastorakenteet 1 500 6 000 16 000 22 400 36 000 36 000 36 000 Rakennusteollisuuden teräsrakenteet 0 1 100 3 000 4 000 4 000 4 000 4 000 Alusten osat 0 1 000 1 450 5 000 13 000 13 000 13 000 Yhteensä 1 774 11 200 23 950 34 900 56 500 56 500 56 500

b) Teollinen ja toiminnallinen rakenneuudistus

(152) Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan molempien telakoiden tuotantovalmiudet olivat heikentyneet selvästi ja olivat samalla tasolla kuin Euroopan telakoiden tuotantovalmiudet 1990-luvun alussa. Suunnitelman mukaan noin 111 miljoonaa euroa investoitaisiin laivanrakennukseen ja 193 miljoonaa Puolan zlotya investoitaisiin muuhun kuin laivanrakennukseen (175 miljoonaa zlotya tuulivoimamyllyihin ja 18 miljoonaa zlotya teräsrakenteisiin).

(153) Laivanrakentamiseen investoitaisiin kahdessa päällekkäisessä vaiheessa vuosina 2009–2011. Eniten investoitaisiin (21) levynleikkaukseen, paneelintuotantoon, uuteen putkiverstaaseen ja uuteen suurlohkohalliin. Näiden investointien sekä organisaatiomuutosten ansiosta tuottavuuden odotetaan parantuvan nykyisestä 45 työtunnista kompensoitua bruttovetoisuutta kohti tavoitteena olevaan 20 työtuntiin kompensoitua bruttovetoisuutta kohti (22).

(154) Tärkeimpiä organisatorisia tarpeita ovat myynti (sopimukset), materiaalien ja palvelujen osto, suunnitteluvalmiudet, tuotanto, henkilöstöresurssit ja tietotekniikka.

(155) Yhteisen rakenneuudistusohjelman mukaan perustettaisiin suunnittelukeskus, joka vastaisi tuotannon suunnittelusta tehokkaasti yhdistyneiden telakoiden kaikilla organisaation tasoilla. Keskuksen perustamisen tarkoituksena on poistaa kaikki suunnittelun, aikataulutuksen, budjetoinnin ja tuotantoprosessin tarkastuksen puutteet.

(156) Sopimustenteossa ISD Polska aikoo ottaa käyttöön hinnantarkistusehdot suojatakseen telakkaa materiaalinhintojen ja palkkojen nousulta siirtämällä riskin aluksenomistajalle. Telakka ottaisi käyttöön myös uuden mallisopimuksen. Syyskuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan oli liitetty otteita muutamista voimassa olevista laivanrakennussopimuksista osoituksena siitä, että telakka pystyi neuvottelemaan hinnantarkistusehdoista suojautuakseen teräksen hinnan vaihtelulta.

(157) Valuuttakurssin vaihtelun riskiltä suojautuakseen telakka aikoo ottaa käyttöön tarvittavan infrastruktuurin selvitettyään, mistä kustannuksista ja tuloista valuuttariski aiheutuu, ja määritettyään sallitut riskitasot. Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman riskinhallintajärjestelmä perustuu neljään näkökohtaan: valuuttariski otetaan huomioon telakan strategiaa määritettäessä (riskinsietokyvyn ja riskinvalvonnan määrittely), organisaatiorakennetta muutetaan, tietotekniikkaa käytetään ja eri menetelmiä riskin minimoimiseksi otetaan käyttöön (luonnolliset suojauskeinot, sopimusten hinnantarkistusehdot sekä valuuttaoptioiden ja termiinien kaltaisten rahoitustuotteiden hankinta). Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa kuvaillaan ehdotettua valuuttasuojausohjelmaa tarkemmin. Siinä eritellään kolme suojausvälinettä, joita telakan olisi käytettävä, määritetään tilauskannan altistuminen valuuttariskille vuoteen 2012 asti ja arvioidaan suojausvälineiden kustannukset tältä pohjalta. Suunnitelman mukaan ISD Polska otti yhteyttä useisiin pankkeihin, jotka pyysivät sitä toimittamaan asianmukaisen suojausstrategian suojaustarjousten laatimista varten. Suunnitelman mukaan strategia laadittaisiin rakenneuudistuksen kuuden ensimmäisen kuukauden aikana.

(158) Tuotannossa tavoitteena on ratkaista tehottoman logistiikan ongelma Gdańskin telakalla ja Gdynian telakan pullonkaulat. Suunnitelmassa ehdotetaan työvoiman jakamista kahden telakan välillä ja uutta materiaalivirran kaaviota.

(159) Materialien ostossa ja hallinnassa päätavoitteena on vähentää kustannuksia. Rakenneuudistustoimenpiteisiin kuuluvat esimerkiksi materiaalien osto vähintään kolmen tarjouksen perusteella, ostoyhteistyö Huta Częstochowan kanssa ja varastonhallinta.

(160) Telakka aikoo palkata ja kouluttaa päteviä työntekijöitä ja laajentaa tietotekniikan käyttöä sekä nykyaikaistaa käytössä olevaa tietotekniikkaa.

(161) Työllisyyden alalla tavoitteena on ratkaista runsaan vaihtuvuuden ja poissaolojen ongelmat. ISD Polska aikoo tehdä yhteistyötä paikallisen työvoimatoimiston kanssa. Suunnitelman mukaan sisäisesti aiotaan laajentaa urakehitysjärjestelmiä, ottaa käyttöön kannustinpalkkaus (ylityöajan hallinta, työntekijän arviointi, poissaolotarkastukset, työsuoritukseen perustuva palkkaus, täsmällisyys ja toteutuksen laatu) ja kehittää yritysidentiteettiä. Suunnitelman mukaan työvoimaa on tarpeen vähentää nykyisistä 8 137 työntekijästä (2 651 Gdańskin telakalla, 4 238 Gdynian telakalla ja 1 248 Gdynian telakan tytäryhtiöillä) 5 000–5 395 työntekijään. Syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan vähennykset tehdään vähitellen vuosina 2009–2012. Uudistettuun suunnitelmaan sisältyy laskelma työvoiman rakenneuudistuksen kustannuksista ja vaikutuksista.

(162) Suunnittelutoiminnan osalta suunnitelmassa esitetään, että suunnittelutoimiston työtä on järkeistettävä ja liitettävä tiiviimmin tuotantoprosessiin.

(163) Suunnitelmassa on lyhyt yleiskuvaus organisaation rakenneuudistustoimenpiteiden halutuista tuloksista, jotka se määrittää vakuuttaen, että niiden ansiosta tuottavuus paranee noin 12 työtuntia kompensoitua bruttovetoisuutta kohti (23).

c) Rahoitusrakenteen uudistus

(164) Rahoitusrakenteen uudistamisen osalta suunnitelmassa esitetään, että valtiontuki, josta ilmoitettiin komissiolle tämän suorittaman muodollisen tutkinnan (katso jäljempänä 9 osa) aikana, pantaisiin täytäntöön. Lisäksi suunniteltiin, että valtio tekisi 385 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen pääomankorotuksen kattaakseen julkisoikeudelliset velat, ja ennakoitiin, että osa julkisoikeudellisista veloista (etenkin sosiaaliturvaa koskevat varat, jotka oltiin velkaa ZUS:lle), maksettaisiin erissä ja että ne olisi maksettu takaisin vuoteen 2018 mennessä (nimellisarvoltaan 418,8 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset julkisoikeudelliset velat), (24) että valtio tekisi 250 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen pääomankorotuksen kattaakseen vuonna 2008 odotettavissa olevat tappiot, antaisi teollisuuden kehittämisviraston kautta vielä 200 miljoonaa Puolan zlotya käyttöpääoman rahoittamiseksi ja ottaisi vastattavakseen vielä mahdolliset 308 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset vastattavat, jotka liittyisivät käsiteltävänä olevaan Gdańskin telakan verovelkoja koskevaan riita-asiaan.

(165) Suunnitelmassa esitetään, että noin 712 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset rakenneuudistuskustannukset rahoitettaisiin yhtiön tulevista kassavirroista.

d) Rakenneuudistuksen kustannukset ja oman rahoituksen osuus

(166) Yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa lasketaan Gdynian telakan rakenneuudistuskustannusten olevan siihen mennessä 936 702 419 Puolan zlotya, mihin sisältyvät 98 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset investointikustannukset ja 365 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten velkojen uudelleenjärjestely (25). Yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan Gdańskin telakan rakenneuudistus on maksanut 311 533 500 Puolan zlotya, mukaan luettuina esimerkiksi 23 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset investointikustannukset ja 48 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten velkojen uudelleenjärjestely (26). Aiemmin aiheutuneita kustannuksia ei muuteta syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa, mutta siinä muutetaan yhdistyneiden telakoiden rakenneuudistuksen kustannusennustetta. Seuraavia kustannuksia voidaan eritellä: 552 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset investointikustannukset, 892 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten julkisoikeudellisten velkojen takaisinmaksu (27), 889 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten kaupallisten velkojen takaisinmaksu, vuonna 2008 odotettavissa olevien 250 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten tappioiden kattaminen (28), Gdańskin telakan maksamatta olevia verovelkoja koskevaan riita-asiaan liittyvien mahdollisten 308 miljoonan Puolan zlotyn suuruisten vastattavien takaisinmaksu, tarpeettoman tuotanto-omaisuuden (rakennusalustat) purkamisesta aiheutuvat 42,8 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset kustannukset ja työvoiman rakenneuudistuksesta aiheutuvat 69 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset kustannukset. Odotettavissa olevat kustannukset ovat yhteensä 3 miljardia Puolan zlotya.

(167) Puolan viranomaiset ehdottivat 30 päivänä syyskuuta pidetyssä tapaamisessa, että telakoille aiemmin todellisuudessa myönnetty toimintatuki jätettäisiin ottamatta huomioon arvioitaessa oman rahoituksen osuutta rakenneuudistuskustannuksista. Puolan viranomaiset ehdottivat, että komissio ottaisi arvioinnissaan huomioon aiheutuneet rakenneuudistuskustannukset siitä lähtien, kun sijoittaja hankki määräysvallan telakassa. ISD Polskasta tuli Gdańskin telakan enemmistöosakas 28 päivänä marraskuuta 2008, ja Puolan viranomaiset väittävät, että tämän jälkeen Gdańskin telakalla aiheutuneet rakenneuudistuskustannukset olisivat 62,5 miljoonaa Puolan zlotya. Koska ISD Polskalla ei ollut vielä osuutta Gdynian telakassa, telakalla aiemmin aiheutuneita rakenneuudistuskustannuksia ei pitäisi ottaa huomioon. Tällöin rakenneuudistuksen kustannukset olisivat 3,065 miljardia Puolan zlotya, kuten Puola ehdotti 30 päivänä syyskuuta pidetyssä tapaamisessa.

(168) ISD Polska piti kiinni siitä, että telakan ja sen osakkaiden oman rahoituksen osuus rakenneuudistuskustannuksista oli sellainen, kuin seuraavasssa taulukossa 1b on esitetty, mikä vastaa syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä ehdotuksia. Taulukko 1b: Oman rahoituksen osuus rakenneuudistuskustannuksista yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan (Puolan zlotya) Väitetty aiempi oman rahoituksen osuus 1. Gdynian telakan suorittama omaisuuden myynti 3 783 515 2. Työntekijöiden ja yksityisten velkojien tekemä velan muuntaminen osakkeiksi 70 740 000 3. Gdynian telakan suorittama rahoitusomaisuuden myynti 1 päivästä toukokuuta 200424 päivään kesäkuuta 2008 72 797 423 4. Tuotanto-omaisuuden vuokraus – Gdynia 8 335 000 5. Investointimenot 2004–2007 – Gdynia 98 044 000 6. ISD:n tekemä osakkeiden osto 35 875 059 7. Investointimenot 2004–2007 – Gdańsk 22 238 900 8. Tuotanto-omaisuuden vuokraus – Gdańsk 14 700 000 9. Bank Nord/LB:ltä otetun lainan uudelleenjärjestely 20 000 000 10. ISD:ltä otettu laina 2 000 000 Väitetty tuleva oman rahoituksen osuus 11. ISD:n tekemä pääomankorotus 305 000 000 12. ISD:n tekemä pääomankorotus 100 000 000 13. Omaisuuden myynti 240 000 000 14. Käyttöpääomalaina 280 000 000 15. Investointilaina muuta tuotantoa kuin laivanrakennusta varten 185 000 000 16. Käyttöpääomalaina muuta tuotantoa kuin laivanrakennusta varten 45 000 000 17. Teollisuuden kehittämisviraston osakkeiden osto (29) 69 560 400

(169) Heinäkuun 7 päivänä 2008 Puolan toimittaman yhteistä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevan selvityksen ja syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan 14–16 kohdassa luetellut ulkoiset rahoituslähteet eivät ole tällä hetkellä tiedossa.

(170) ISD Polska aikoo saada 280 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen käyttöpääomalainan vuonna 2012 ja pitää tätä realistisena, sillä velkojen ja käyttökatteen välisen suhteen odotetaan väitetysti olevan suotuisa vuonna 2012.

(171) Muuhun tuotantoon kuin laivanrakennukseen (tuulivoimamyllyjen tuotanto, 15–16 kohta) käytettävien lainojen osalta ISD Polska aikoo perustaa yhdistyneiden telakoiden erityisen tytäryhtiön, joka hoitaa tuulivoimamyllyjen tuotantoa, ja odottaa sen houkuttelevan ulkopuolista pääomaa. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettiin lisätietoja tuulivoimamyllyjen tuotantohankkeeseen (15 kohta) käytettävästä investointilainasta. Siihen sisältyi tuulivoimamyllyhankkeesta laadittu tiivistelmä, joka aiottiin lähettää usealle pankille tutustuttavaksi. Kaksi hankkeeseen liittyvää 4 päivänä elokuuta 2008 ja 4 päivänä syyskuuta 2008 päivättyä kiinnostuksenilmaisua Kredyt-pankilta ja Fortis-pankilta oli liitetty rakenneuudistussuunnitelmaan. Fortis-pankki väitti, että sen tiedettiin laajalti olevan kiinnostunut uusiutuvia energialähteitä koskevista hankkeista. Se totesi, että ISD:n tuulivoimamyllyhanke vaikutti erittäin kiinnostavalta ja että se keskustelisi mielellään asiasta tarkemmin. Kredyt-pankki vahvisti olevansa kiinnostunut rahoittamaan uusiutuvia energialähteitä koskevia hankkeita. Pankki luetteli analyysit, jotka olisi tehtävä ennen lainahakemuksen käsittelyä: arvio liiketoimintasuunnitelmasta sekä markkinoiden lainalaisuuksia vastaaviin todellisiin odotuksiin perustuvasta rahoitusmallista, arvio hankkeen tuottavuudesta ja sen herkkyydestä esimerkiksi materiaalinhintojen ja valuuttakurssin kaltaisille tekijöille, arvio voimassa olevista toimitussopimuksista sekä hankkeen toteuttamispaikkana olevan maa-alueen oikeudellista asemaa koskevien käynnissä olevien hallintomenettelyjen tuloksesta.

(172) Puola toimitti 8 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä luettelon rahoitus- ja tuotanto-omaisuudesta, jonka ISD Polska aikoi myydä saadakseen 189 miljoonan Puolan zlotyn tulot. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa määräksi korjataan 240 miljoonaa Puolan zlotya, ja arvioiden välinen ero perustuu lähinnä myytävän omaisuuden tärkeimpään tekijään – tällä hetkellä kolmen rakennusalustan alla Gdańskin telakalla olevan maan myyntiin. Kesäkuun rakenneuudistussuunnitelma sisälsi myynnin arvioidut nettotulot (myyntihinta, josta on vähennetty maan valmistelusta myyntiä varten aiheutuvat kustannukset), mutta syyskuun suunnitelmassa esitettiin myyntitulojen nimellisarvo ja maan valmistelusta aiheutuvat kustannukset oli sisällytetty rakenneuudistuksen kustannusarvioon. Syyskuun suunnitelmaan oli liitetty riippumaton arvio maan arvosta. Arviossa ei esitetä maan nykyistä markkinahintaa vaan arvioidaan maan arvoa sijoittajalle, joka hankkii sen rakentamista (asuinrakennukset, toimistorakennukset) varten.

(173) Puola selitti, että Gdańskin telakan rakennusalustat ja niiden viereinen maa kuuluivat tällä hetkellä Synergia 99 -nimiselle yhtiölle. Gdynian telakka on yksi Synergian osakkaista, ja osakassopimuksen mukaan sillä on oikeus ostaa rakennusalustat ja niiden viereinen maa, mikäli Synergia purettaisiin. Puolan toimittamien tietojen mukaan Synergian varojen jako osakkaiden välillä riippui siitä, miten käynnissä olevat hallintomenettelyt Gdańskin sataman rajojen määrittämiseksi etenisivät.

(174) Syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan käynnissä olevat hallintomenettelyt eivät koske rakennusalustojen viereistä maapalaa, ja siihen sisältyy Synergia 99:n 28 päivänä elokuuta 2008 antama vahvistus siitä, että se tekee toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen rakennusalustojen alla olevan maan jättämisestä satama-alueen ulkopuolelle.

(175) Lisäksi syyskuun suunnitelmassa selitettiin Synergia 99:n purkamista koskevia järjestelyjä, joista sen osakkaat ovat sopineet. Purkaminen tapahtuu kahdessa vaiheessa: ensin Synergia 99 jaetaan kahdeksi yhtiöksi, joista kumpikin ottaa haltuunsa sille varatut varat Synergia 99:stä, ja sitten Gdynian telakasta tulee sen yhtiön ainoa omistaja, joka on hankkinut rakennusalustojen alla olevan maan. Suunnitelman mukaan purkamisen ensimmäinen vaihe toteutettaisiin 15 päivänä lokakuuta 2008 pidettävässä Synergian osakkaiden kokouksessa. Suunniteltu jako edellyttää kuitenkin sataman rajoihin tehtäviä muutoksia. Synergia 99:n purkamisjärjestelyjä koskevan osakassopimuksen voimassaoloaika on rajoitettu.

(176) Gdynian telakan taseen mukaan telakan omistus Synergia 99:ssä on 40 miljoonaa Puolan zlotya. Syyskuun yhteisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan (30) Synergia 99:n hallitus vahvisti elokuussa 2007 Synergian varojen jakamisesta yhtiön purkamisen yhteydessä tehtävää osakassopimusta varten, että Synergia 99:n varojen nimellisarvo oli […] miljoonaa Puolan zlotya (31), joka vastasi hallituksen mukaan niiden markkina-arvoa. Riippumaton asiantuntijalausunto, jonka hallitus välitti osakkaille, vahvisti tuolloin, että rakennusalustojen alla olevan maan arvo oli […] miljoonaa Puolan zlotya.

e) Talousennuste

(177) Syykuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy muutettu talousennuste. Ennuste perustuu tiettyihin olettamiin, jotka koskevat inflaatiota (kolmen kuukauden wibor), Yhdysvaltain dollarin ja Puolan zlotyn välistä vaihtokurssia ja materiaalien kustannuksia ja jotka perustuvat puolestaan ulkopuolisten asiantuntijoiden arvioihin. Kesäkuussa käytetty Puolan zlotyn kurssi Yhdysvaltain dollariin nähden oli 2,254 vuodelle 2008 ja 2,32 vuodelle 2009, kun taas syyskuun suunnitelmassa käytettiin Puolan zlotyn ja Yhdysvaltain dollariin vaihtokurssina 2,32:ta koko rakenneuudistuskauden ajan ulkopuolisen raportin (32) perusteella. Kesäkuussa käytetty terästonnin hinta vuodelle 2008 oli 1 381 Yhdysvaltain dollaria, ja se laski 1 211:een Yhdysvaltain dollariin vuonna 2011 ja nousi jälleen 1 359:ään Yhdysvaltain dollariin vuonna 2014. Syyskuun suunnitelma perustuu korkeampiin terästonnin hintoihin (1 539 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2009, 1 350 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2011 ja 1 516 Yhdysvaltain dollaria vuonna 2014). Kesäkuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitiin seuraavanlaista palkkojen nousua: 7,6 prosenttia vuonna 2009, 7 prosenttia vuonna 2010, 6 prosenttia vuonna 2011 ja noin 5 prosenttia vuoden 2012 jälkeen. Syyskuun suunnitelmassa ennakoidaan pienempää nousua: 5,8 prosenttia vuonna 2009, 5 prosenttia vuonna 2010, 4 prosenttia vuosina 2011 ja 2012 ja 3 prosenttia vuodessa vuoden 2012 jälkeen (33). Kesäkuun rakenneuudistussuunnitelmassa ennustetaan inflaation olevan noin 2,2 prosenttia. Syyskuun suunnitelmassa inflaatio ennustetaan suuremmaksi: se olisi aluksi 3,4 prosenttia vuonna 2009 (34) ja pienenisi vähitellen (ja olisi lopulta 2,5–2,6 prosenttia vuoden 2012 jälkeen) (35).

(178) Syyskuun suunnitelmassa esitetyn talousennusteen suurin muutos kesäkuun suunnitelmaan verrattuna koskee alusten myynnistä ja muusta toiminnasta kuin laivanrakennuksesta saatavia tuloja. Syyskuun suunnitelmassa ennustetaan etenkin huomattavasti korkeampia hintoja autonkuljetusaluksille, toiselle päätuotteista, ja tämä muuttunut olettama vaikuttaa merkittävästi tuloslaskelmaennusteisiin.

(179) Syyskuun suunnitelmassa esitetyn, laivanrakennuksen ja muun tuotannon yhdistetyn tuloslaskelmaennusteen mukaan voittomarginaali on positiivinen vuodesta 2009 alkaen (4,1 prosenttia vuonna 2009, 3,1 prosenttia vuonna 2010, 7,4 prosenttia vuonna 2011 ja 6,4 prosenttia rakenneuudistuskauden päättyessä vuonna 2012). Voittomarginaali pienenee 4,3 prosenttiin vuonna 2014 (taantuma markkinoilla) ja kasvaa tämän jälkeen vähitellen 7,7 prosenttiin vuonna 2017.

(180) Kesäkuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli lyhyt herkkyysanalyysi, jossa tarkasteltiin, mitä vaikutusta olisi tietyillä muutoksilla perusteena oleviin pääolettamiin, jotka koskivat 10 vuoden käyttökatetta sekä 10 vuodelta kertyneitä voittoja. Erityisesti analysoidaan, mitä vaikutusta on 5 groszyn suuruisella Puolan zlotyn arvon nousulla ja teräksen hinnan ja palkkojen 5 prosentin ylimääräisellä nousulla. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa on uudempi ja tarkempi herkkyysanalyysi, josta käy ilmi erityisesti, mikä vaikutus on Puolan zlotyn 5 prosentin suuruisella arvonnousulla Yhdysvaltain dollariin verrattuna. Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että Puolassa otetaan euro käyttöön vuonna 2013 ja että sen jälkeen Puolan zlotyn ja Yhdysvaltain dollarin välinen kurssi ei enää vaikuta telakan toimintaan. Uudessa herkkyysanalyysissa arvioidaan, mikä vaikutus on Yhdysvaltain dollarin arvon 5 prosentin laskulla euroon verrattuna vuosina 2013–2017 (kun Puolassa on oletettavasti otettu euro käyttöön).

(181) Kesäkuun suunnitelman talousennusteen mukaan diskonttaamaton takaisinmaksu (rahan arvon muuttumista ei oteta huomioon) saavutetaan vasta yhdentenätoista toimintavuonna eli vuonna 2019. Laskelmassa otettiin huomioon vain sijoittajan taloudellinen riski (440 miljoonaa Puolan zlotya), mikä tarkoittaa, että tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla kertyviä kassavirtoja verrataan vain sijoittajan tekemiin pääomankorotuksiin eikä huomioon oteta sitä, että valtion odotetaan tekevän huomattava pääomankorotus ensin. Suunnitelmassa oletetaan, että noin 712 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset rakenneuudistuskustannukset rahoitetaan yhtiön tulevista kassavirroista.

(182) Syyskuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy diskontattu laskelma takaisinmaksuajasta, jonka kestoksi saadaan 10 vuotta. Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että suuri osa rakenneuudistuksen kustannuksista (712 miljoonaa Puolan zlotya) (36) katetaan tulevista kassavirroista.

7. PSC:N RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA

(183) PSC perustettiin Puolassa vuonna 2007 Gdynian telakan ostamista varten. Sen omistajina on kaksi yhtiötä, Marine Co ja Maritim Shipyard, jotka ovat puolalaisen liikemiehen Janusz Baranin hallussa. Molemmat yhtiöt ovat toimineet 1990-luvulta lähtien Gdyniassa, Gdańskissa ja Szczecinissä ja ne ovat tuottaneet laivoja ja veneitä sekä toimineet pääasiassa Saksassa, Norjassa, Alankomaissa ja Ranskassa sijaitsevien suurten telakoiden alihankkijoina rakentaen osalohkoja ja lohkoja sekä tarjoten palveluja. Koko konsernissa on 1 500 työntekijää.

a) Myyntistrategia

(184) Markkinastrategiana suunnitelmassa oletetaan, että yhtiö keskittyy konttialuksiin, autonkuljetusaluksiin ja kaasusäiliöaluksiin ja että vuodessa tuotetaan jopa kymmenen PSV-huoltoalusta. Lisäksi oletetaan, että telakka tuottaa jatkossa kaksitoista alusta vuodessa, mikä on telakan kapasiteetti pienen altaan sulkemisen jälkeen. Tulevaa tuotantoa koskevassa osiossa oletetaan, että tuotettujen alusten määrä kasvaa (ja nousee kuudesta vuonna 2008 kahteentoista vuonna 2009, 17:ään vuonna 2010 ja 21:een vuonna 2012). Myös toimitetussa rahoitusmallissa, jonka perusteella talousennusteet oli ilmeisesti laadittu, oletetaan tuotoksen kasvavan 21 alukseen vuonna 2012.

(185) Suunnitelmassa kaavaillaan lisäksi toiminnan monipuolistamista ja konttiterminaalin perustamista telakan nykyiselle alueelle. Suunnitelman mukaan telakan kapasiteetin vähentäminen jättäisi tarpeettomaksi rannikkokaistaleen, jolle vuosikapasiteetiltaan 150 000 TEU:n konttiterminaali voitaisiin rakentaa.

b) Teollinen ja toiminnallinen rakenneuudistus

(186) Tärkeimmät ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet koskevat tuotannon lisäämiseen, kustannusten pienentämiseen ja tuotantosyklin lyhentämiseen tähtäävä investointiohjelma täytäntöön panemalla toteutettavaa teollista rakenneuudistusta. Laivanrakennuksen investointiohjelman arvioidut kustannukset ovat 80 625 000 euroa. Lisäksi suunnitellaan 50 miljoonan Puolan zlotyn (noin 15 miljoonan euron) investointeja konttiterminaalin rakentamiseen. Tällöin investointikustannukset olisivat kokonaisuudessaan 95,6 miljoonaa euroa. Rakenneuudistussuunnitelman toisessa osiossa arvioidaan kuitenkin, että kokonaisinvestoinnit olisivat 131 miljoonaa euroa (443 miljoonaa Puolan zlotya). Suunnitelmassa ei selitetä, miksi nämä luvut eroavat toisistaan. Suunnitelman mukaan nämä toimenpiteet toteuttamalla pienennettäisiin alusta kohti aiheutuvia kustannuksia 25 prosenttia viiden vuoden ajanjaksolla.

(187) Suunnitelman mukaan käyttöön aiotaan ottaa myös yhdennetty tietotekniikkajärjestelmä, jolla hallitaan telakan toiminnan kaikkia aloja eli suunnittelua, toimituksia, varastoja, teräksenjalostusta, aikataulutusta, tuotannon valvontaa ja kirjanpitoa.

(188) Suunnitelman mukaan nykyinen työvoima aiotaan säilyttää tai sitä vähennetään 650 henkilöä. On epäselvää, mitkä tekijät vaikuttavat siihen, kumpi vaihtoehdoista valitaan. Suunnitelman mukaan aikomuksena on ottaa kannustimiin perustuva palkkausjärjestelmä käyttöön.

(189) Telakan pahimpiin kuuluvan ongelman eli valuuttakurssien vaihtelulle ja teräksen hinnan nousulle altistumisen ratkaisemiseksi suunnitelmassa ehdotetaan, että sopimuksiin liitettäisiin hinnantarkistusehto ja että luonnollisia suojauskeinoja käytettäisiin (kustannukset samana valuuttana kuin tulot).

(190) Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että alusten rahoitus varmistetaan KUKE-vientiluottolaitoksen takaamilla ennakkomaksuilla siten, että KUKE perii telakalta pienemmän palkkion kuin taloudellisesti vakaassa asemassa olevilta yrityksiltä tavallisesti, sekä valtiokonttorin takaamilla välilainoilla.

c) Rahoitusrakenteen uudistus

(191) Rahoitusrakenteen uudistamiseksi suunnitelmassa oletetaan, että voimassa olevat sopimukset neuvotellaan uusiksi odotettavissa olevien tappioiden vähentämiseksi. Suunnitelman mukaan rakenneuudistusten pitäisi lisätä hintoja 30 prosenttia (markkinoilla vallitsevalle tasolle) ja tuoda 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lisätulot.

(192) Suunnitelman täytäntöönpano riippuu siitä, myöntääkö valtio lisätukea 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisena pääomankorotuksena, peruuko ja järjesteleekö valtio uudelleen yhteensä 497 miljoonan Puolan zlotyn suuruisia julkisoikeudellisia velkoja ja kattaako valtio kaikki muut kertyneet ja mahdolliset tulevat telakan vastattavat (esimerkiksi voimassa olevista sopimu