Komission asetus (EY) N:o 1627/2003, annettu 17 päivänä syyskuuta 2003, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa



Virallinen lehti nro L 232 , 18/09/2003 s. 0012 - 0028



Komission asetus (EY) N:o 1627/2003, annettu 17 päivänä syyskuuta 2003, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1972/2003(2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sekä katsoo seuraavaa: A MENETTELY (1) Komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 19 päivänä joulukuuta 2002 julkaistulla ilmoituksella(3) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa yhteisöön. (2) Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun koko yhteisön tuotantoa edustava espanjalainen tuottaja, Productos aditivos SA, oli tehnyt asiasta valituksen marraskuussa 2002. Valituksessa esitetty näyttö tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. (3) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tehneelle yhteisön tuottajalle, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan ja Indonesian edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. (4) Joukko Kiinassa ja Indonesiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia sekä ainoa yhteisön tuottaja, tuojat, tavarantoimittajat ja käyttäjät esittivät näkökantansa kirjallisesti. Mahdollisuus tulla kuulluksi annettiin kaikille osapuolille, jotka olivat sitä määräajan kuluessa pyytäneet ja olivat osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. (5) Komissio hankki kaikille tiedossa oleville asianomaisille osapuolille lähetetyn kyselylomakkeen avulla tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun määrittämistä varten, ja tarkasti ne mahdollisimman hyvin. Tässä yhteydessä komissio sai vastaukset kyselylomakkeeseen seuraavilta yrityksiltä: a) Yhteisön tuottaja - Productos aditivos SA, Barcelona, Espanja b) Tuojat/viejät ja käyttäjät yhteisössä - La Casera SA (Cadbury Schweppes), Madrid - Palatinit GmbH, Mannheim. Edellä mainittujen yritysten toimitiloihin tehtiin myös tarkastuskäynnit. c) Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinan kansantasavallassa - Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited - Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited - Zhong Hua Fang Da (HK) Ltd (Hongkongissa toimiva etuyhteydessä oleva viejä) - Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd - Rainbow Rich Industrial Ltd (Hongkongissa toimiva etuyhteydessä oleva viejä) d) Vientiä harjoittava tuottaja Indonesiassa - PT. Golden Sari, Bandar Lampung Kiinaan ja Indonesiaan ei tehty polkumyynnin selvittämiseksi tavallisesti ennen alustavien päätelmien tekemistä toteutettavia tarkastuskäyntejä, sillä ne peruutettiin vakavan äkillisen hengitystieoireyhtymän (SARS) johdosta annettujen matkustusrajoitusten vuoksi. Polkumyyntitutkimuksiin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin kohdistuvia SARSin vaikutuksia koskeva ilmoitus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä(4). Markkinatalouskohtelua hakeneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta tehtiin kuitenkin tarkastuskäynnit ennen kuin kyseiset matkustusrajoitukset annettiin. (6) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2001 ja 30 päivän syyskuuta 2002 välisen ajan, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoa koskevassa selvityksessä kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisajankohdan välisen ajan, jäljempänä "tarkastelujakso". B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1 Yleistä (7) Natriumsyklamaattia käytetään elintarvikkeiden lisäaineena, ja Euroopan yhteisö ja monet muut maat hyväksyvät sen käytön makeutusaineena vähäenergisissä ja erikoisruokavalioihin sisältyvissä elintarvikkeissa ja juomissa. Sitä käytetään laajalti elintarviketeollisuudessa sekä pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa. (8) Natriumsyklamaatti on kemiallisesti puhdas aine. Kuten mikä tahansa puhdas kemiallinen aine, se saattaa kuitenkin sisältää epäpuhtauksia pieniä määriä eli milligrammoja kilogrammassa tuotetta. Epäpuhtaudet määräävät syklamaatin laadun; niiden sallitut enimmäismäärät ilmoitetaan direktiivissä 94/35/EY. Natriumsyklamaatin kaksi esiintymismuotoa ovat hydraatti, joka sisältää 15 prosenttia kidevettä, sekä vedetön muoto, jonka kosteuspitoisuus on enintään 1 prosentti. Kosteuspitoisuuden puolesta eroavat syklamaatin kaksi muotoa ovat perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaiset, ainoastaan niiden makeutusteho on erilainen eli hydraatin makeutusvaikutus on suuremman vesipitoisuuden vuoksi pienempi. Samasta syystä hinta on erilainen ja vedetön syklamaatti on noin 15 prosenttia kalliimpaa kuin hydraattimuoto. Tässä menettelyssä siis kummatkin natriumsyklamaatin muodot olisi katsottava yhdeksi tuotteeksi. 2 Tarkasteltavana oleva tuote (9) Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 2929 90 00. (10) Tutkimus on osoittanut, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla muodoilla on esittämismuodosta riippumatta samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi tässä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä kaikki tarkasteltavana olevan tuotteen lajit katsotaan yhdeksi tuotteeksi. 3 Samankaltainen tuote (11) Eroja ei todettu tarkasteltavana olevan tuotteen ja Kiinan ja Indonesian, jota myös käytettiin vertailumaana määritettäessä Kiinalle normaaliarvoa, kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn natriumsyklamaatin välillä. Viimeksi mainitulla on näet samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet kuin kyseisistä maista yhteisöön viedyllä syklamaatilla ja sitä käytetään samoihin tarkoituksiin. (12) Eroja ei myöskään todettu tarkasteltavana olevan tuotteen ja valituksen tekijän tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän natriumsyklamaatin välillä. Niillä on samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. (13) Näin ollen Kiinan ja Indonesian kotimarkkinoilla myyty sekä yhteisöön viety natriumsyklamaatti sekä yhteisössä tuotettu ja myyty natriumsyklamaatti katsotaan asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä "perusasetus", 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuksi tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa samankaltaiseksi tuotteeksi. C POLKUMYYNTI 1 Indonesia 1.1 Normaaliarvo (14) Yksi Indonesiassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja vastasi komission kyselyyn. Tarkastuskäynnit polkumyynnin selvittämiseksi, jotka oli suunniteltu toukokuuksi 2003, oli peruutettava, kun SARSin johdosta annetut matkustusrajoitukset tulivat voimaan. (15) Näissä olosuhteissa tutkittiin, voitiinko normaaliarvo laskea alustavasti kyselyvastauksessa kotimarkkinahinnoista ja kustannuksista annettujen tietojen perusteella. Todettiin, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot olivat tältä osin siinä määrin puutteelliset ja epäselvät, ettei kohtuullisen tarkkoja päätelmiä voitu tehdä. Selvyyttä eivät myöskään tuoneet vastaukset, jotka vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin puutteista ilmoittaviin komission kirjeisiin. Komission yksiköiden käytettävissä ei ollut muita luotettavia tietolähteitä, joiden avulla ne olisivat voineet tarkastaa vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot ja täydentää niitä. Tästä syystä pääteltiin, että koska muuta vaihtoehtoa ei ollut, normaaliarvo oli alustavasti määritettävä komission käytettävissä olevien tietojen pohjalta. Tässä yhteydessä normaaliarvon alustavassa määrityksessä katsottiin tarkoituksenmukaisimmaksi käyttää valituksessa toimitettuja tietoja. (16) Näin ollen alustava normaaliarvo määritettiin valituksessa ilmoitetun Indonesian keskihinnan perusteella. Tästä ilmoitettiin yhteistyössä toimivalle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja sille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Tutkimus kuitenkin jatkuu, ja niinpä komissio aikoo vielä laskea tarkistetun normaaliarvon kyselyvastauksen perusteella, mikäli vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja täydennetään ja selvennetään. 1.2 Vientihinta (17) SARS-epidemian johdosta annettujen matkustusrajoitusten vuoksi ei voitu tarkastaa yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja. Tutkittiin, voitiinko polkumyyntiä koskeva alustava laskelma tehdä kyselyvastauksessa vientihinnoista annettujen tietojen perusteella. Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot todettiin tältä osin siinä määrin puutteellisiksi ja epäselviksi, ettei kohtuullisen tarkkoja päätelmiä voitu tehdä. Selvyyttä eivät tuoneet vastaukset, jotka vientiä harjoittava tuottaja antoi puutteista ilmoittaviin komission kirjeisiin. Komission yksiköiden käytettävissä ei ollut muita luotettavia tietolähteitä, joiden avulla ne olisivat voineet tarkastaa vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot ja täydentää niitä. Tämän vuoksi pääteltiin, että koska muuta vaihtoehtoa ei ollut, myös vientihinta oli alustavasti määritettävä käytettävissä olevien tietojen pohjalta. Tässä yhteydessä vientihinta määritettiin Indonesialle Eurostatin tilastoissa kyseisen maan osalta ilmoitetun keskimääräisen vientihinnan avulla. Tutkimus kuitenkin jatkuu, ja niinpä komissio aikoo vielä laskea yksilöllisen vientihinnan kyselyvastauksen perusteella, mikäli vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja täydennetään ja selvennetään. 1.3 Vertailu (18) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoilla samassa kaupan portaassa. Terveen kilpailun takaamiseksi otettiin huomioon hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen mahdollisesti vaikuttavia tekijöitä koskevat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Koska tutkimuksen tässä vaiheessa ei kustannuksista ja kuluista ollut käytettävissä lainkaan tarkastettuja tai muuten luotettavia tietoja, oli kuljetus- ja vakuutuskustannusten eroihin liittyvissä tarvittavissa oikaisuissa käytettävä valituksessa ilmoitettuja asianomaisia kustannuksia. 1.4 Polkumyyntimarginaali (19) Edellä kuvatulla tavalla määritettyjen normaaliarvon ja vientihinnan vertailussa käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kummankin painotettua keskiarvoa. (20) Indonesian osalta alustava polkumyyntimarginaali prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on 25,5 prosenttia. 2 Kiinan kansantasavalta 2.1 Markkinatalouskohtelu (21) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat: 1. Liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden mukaan. 2. Kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja sitä sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin. 3. Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole. 4. Toiminnan oikeusvarmuus ja vakaus taataan konkurssi- ja omaisuuslainsäädännöllä. 5. Valuuttakurssien muutokset tehdään markkinahintaan. (22) Kolme kiinalaista tuottajaa haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua, ja ne toimittivat vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut markkinatalouskohtelun vaatimiseen tarkoitetut lomakkeet täytettyinä annetun määräajan kuluessa. Yrityksistä kaksi oli etuyhteydessä toisiinsa. (23) Komissio hankki kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa hakemuksissa annetut tiedot asianomaisten yritysten toimitiloissa. (24) Kaikkien kolmen yrityksen osalta todettiin, että hintoihin ja kustannuksiin liittyvät päätökset oli tehty ilman 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitettua valtion merkittävää puuttumista asiaan ja että kustannukset ja hinnat heijastivat markkina-arvoja. Kyseisten yritysten kirjanpito oli tarkastettu riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti eikä niiden tuotantokustannuksiin tai rahoitustilanteeseen kohdistunut merkittäviä vääristymiä aiemman keskusjohtoisen talousjärjestelmän johdosta. Lisäksi kaikkiin kolmeen yritykseen sovellettiin konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntöä eikä ollut merkkejä siitä, että yritysten liiketoimien oikeusvarmuus ja vakaus olisivat tältä osin heikentyneet. Lisäksi valuuttakurssimuutokset tehtiin markkinahintaan. Näin ollen pääteltiin, että seuraavat kolme yritystä täyttivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa mainitut edellytykset: - Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited - Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited - Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd (25) Edellä esitetyn perusteella markkinatalouskohtelu päätettiin myöntää kaikille kolmelle yritykselle. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin ja asiasta ilmoitettiin niille osapuolille, joita se välittömästi koskee. Yhteisön tuotannonalalle on annettu tilaisuus esittää huomautuksensa. Markkinatalouskohtelua koskevan päätöksen suhteen ei kuitenkaan esitetty huomautuksia. 2.2 Markkinatalouskohtelun saaneiden yritysten normaaliarvo (26) Sen jälkeen, kun yrityksille oli myönnetty markkinatalouskohtelu, niitä pyydettiin toimittamaan vastaukset koko kyselyyn ja ilmoittamaan myös kotimarkkinamyyntiä sekä tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksia koskevat tiedot. Toukokuuksi 2003 suunnitellut tarkastuskäynnit oli peruutettava SARS-epidemian johdosta annettujen matkustusrajoitusten vuoksi. (27) Näissä olosuhteissa tutkittiin, voitiinko kyselyvastauksissa kotimarkkinahinnoista ja kustannuksista annettuja tietoja käyttää perustana normaaliarvon alustavaa laskemista varten. Kaikkien kiinalaisten tuottajien tältä osin toimittamat tiedot todettiin siinä määrin puutteellisiksi, ettei kohtuullisen tarkkoja päätelmiä voitu tehdä. Tilannetta eivät selventäneet vastaukset, jotka vientiä harjoittavat tuottajat antoivat puutteista ilmoittaviin komission kirjeisiin. Komission yksiköiden käytettävissä ei ollut muita luotettavia tietolähteitä, joiden avulla ne olisivat voineet tarkastaa vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot ja täydentää niitä. Tämän vuoksi pääteltiin, että koska muuta vaihtoehtoa ei ollut, normaaliarvo oli alustavasti määritettävä komission käytettävissä olevien tietojen pohjalta. Tässä yhteydessä normaaliarvon alustavassa määrityksessä katsottiin tarkoituksenmukaisimmaksi käyttää valituksessa toimitettuja tietoja. (28) Niinpä valittiin vertailumaa, kuten Kiinan kaltaisten siirtymätalouksien yhteydessä on tapana. Indonesian hintoja pidettiin sopivana vastineena Kiinan hinnoille, koska Indonesiassa on kilpailuun perustuvat kotimarkkinat, joilla toimii vähintään kolme tuottajaa. Koska tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuotetaan ainoastaan yhteisössä, Kiinassa ja Indonesiassa, komissio katsoi, että Indonesiaa voidaan tässä tapauksessa käyttää alustavasti vertailumaana. (29) Tämän vuoksi alustavaa normaaliarvoa määritettäessä käytettiin valituksessa ilmoitettua Indonesian keskihintaa kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteydessä. Yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitettiin asiasta ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Tutkimus kuitenkin jatkuu, ja niinpä komissio aikoo vielä laskea yksilöllisen normaaliarvon kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle, jolle on myönnetty markkinatalouskohtelu, jos ne täydentävät ja selventävät toimittamiaan tietoja 2.3 Markkinatalouskohtelun saaneiden yritysten vientihinnat (30) SARS-epidemian johdosta annettujen matkustusrajoitusten vuoksi ei yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien toimittamia tietoja voitu tarkastaa paikalla. Todettiin kuitenkin, että kaikki yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisössä oleville asiakkaille kyseisiin tuottajiin etuyhteydessä olevien Hongkongissa toimivien yritysten kautta. Lisäksi komissio totesi, että kyseisten yritysten kyselyvastauksissaan ilmoittama keskimääräinen myyntihinta vastasi Eurostatin tilastoissa ilmoitettua keskimääräistä tuontihintaa. (31) Tämän vuoksi pidettiin tarkoituksenmukaisena määrittää vientihinta kunkin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, ilmoittaman keskihinnan perusteella. Näin voitiin laskea alustavasti kullekin asianomaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle yksilöllinen polkumyyntimarginaali. 2.4 Markkinatalouskohtelun saaneiden yritysten vertailu (32) Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa. Terveen kilpailun takaamiseksi otettiin huomioon hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen mahdollisesti vaikuttavia tekijöitä koskevat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Koska kustannuksista ja kuluista ei ollut tutkimuksen tässä vaiheessa käytettävissä lainkaan tarkastettuja tai muuten luotettavia tietoja, oli tarvittavissa kuljetus- ja vakuutuskustannusten eroihin liittyvissä oikaisuissa käytettävä valituksessa ilmoitettuja asianomaisia kustannuksia. 2.5 Markkinatalouskohtelun saaneiden yritysten polkumyyntimarginaali (33) Kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, verrattiin kullekin yritykselle edellä esitetyn mukaisesti määritetyn normaaliarvon keskiarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräiseen vientihintaan kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Koska näistä kolmesta yrityksestä kaksi on etuyhteydessä toisiinsa, niiden keskimääräinen polkumyyntimarginaali määritettiin komission tavanomaisen käytännön mukaisesti. 2.6 Vientiä harjoittavien tuottajien, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, polkumyyntimarginaali (34) Koska yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittama viennin kokonaismäärä tutkimusajanjaksona oli merkittävästi pienempi kuin Eurostatin tilastoissa ilmoitettu tuonnin määrä (noin 47 prosenttia yhteisöön suuntautuneesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista), pääteltiin alustavasti, että yhteistyöstä kieltäytymisen aste oli merkittävä. Vientihinta kaikkien yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta määritettiin tästä syystä Eurostatin ilmoittaman Kiinasta tutkimusajanjakson aikana tulleen tuonnin keskihinnan perusteella. (35) Kaikille yhteistyöhön osallistumattomille yrityksille laskettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali vertaamalla valituksessa ilmoitettua normaaliarvoa vientihintaan, joka laskettiin Eurostatin ilmoittaman tuontihinnan keskiarvon perusteella (katso johdanto-osan 34 kappale). 2.7 Kiinan kansantasavaltaa koskevat alustavat polkumyyntimarginaalit (36) Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> D YHTEISÖN TUOTANNONALA (37) Natriumsyklamaattia valmistaa yhteisössä vain yksi yritys eli valituksen tekijä, Productos aditivos SA Yrityksen katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan, ja jäljempänä siitä käytetään nimitystä "yhteisön tuotannonala". E VAHINKO 1 Yhteisön kulutus (38) Yhteisön kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tilastoissa ilmoitettu tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuneen tuonnin määrä sekä yhteisön tuotannonalan todennetun myynnin kokonaismäärä yhteisön markkinoilla. (39) Natriumsyklamaatin kulutus yhteisössä oli tutkimusajanjakson aikana noin 7640 tonnia. Se on noin 50 prosenttia enemmän kuin tarkastelujakson alussa. Kulutus kasvoi vuosien 2000 ja 2001 välillä 12,7 prosenttia ja vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 27,4 prosenttia. Yhteisön kulutus >TAULUKON PAIKKA> 2 Natriumsyklamaatin tuonti yhteisöön a) Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi (40) Komissio tutki, voitiinko kummastakin asianomaisesta maasta tulevaa tuontia arvioida kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kyseisen artiklan mukaan tuonnin vaikutuksia "voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, a) jos kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali on 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi ja jos yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen ja b) jos tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset". (41) Ottaen huomioon perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa mainitut edellytykset komissio palauttaa mieliin, että todetut polkumyyntimarginaalit olivat Kiinan osalta 5,7-29,5 prosenttia ja Indonesian osalta 25,5 prosenttia eli selvästi vähimmäistasoa suuremmat. (42) Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä tuonti asianomaisista kahdesta maasta oli kasvussa ja, mikä etenkin on merkityksellistä, sen osuus yhteisön markkinoista oli merkittävä. Todettiinkin, että vaikka Indonesiasta tulevan tuonnin määrä hieman väheni tutkimusajanjakson aikana, tuonti kummastakin maasta ja vastaavat markkinaosuudet olivat vähimmäistasoa merkittävästi suuremmat. Lisäksi tuontihinnat olivat samalla tasolla. (43) Komission selvitys osoitti vielä, että tutkimuksessa mukana olleista maista tuodut tarkasteltavana olevat tuotteet olivat kauttaaltaan vaihdettavissa sekä keskenään että yhteisön tuotannonalan tuottamaan ja myymään samankaltaiseen tuotteeseen. Lisäksi kaikki tuotteet myytiin samanlaista hinnoittelupolitiikkaa soveltaen samantyyppisille asiakkaille. (44) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti oli asianmukaista suorittaa Kiinasta ja Indonesiasta tulevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi. b) Tuonnin määrä ja markkinaosuus (45) Kiinalaiset yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön suuntautuvaan vientiin niihin etuyhteydessä olevien Hongkongissa toimivien yritysten kautta. Tutkimuksessa ilmeni, ettei Hongkongissa tuoteta natriumsyklamaattia ja että sitä itse asiassa tuotetaan vain Kiinassa, Indonesiassa ja yhteisössä. Tämän vuoksi Eurostatin tietoja, jotka koskevat Hongkongista tulleen tuonnin määrää, tarkasteltiin yhdessä asianomaisten Kiinaa koskevien tietojen kanssa. Eurostatin tietojen mukaan Kiinasta ja Indonesiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana. Kasvu oli erityisen voimakasta vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin tuonti yli kaksinkertaistui. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti yhteensä (tonnia) >TAULUKON PAIKKA> (46) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 56 prosenttia. Koko tämä osuus vallattiin yhteisön tuotannonalalta. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus >TAULUKON PAIKKA> c) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset hintoihin yhteisön markkinoilla (47) Eurostatin tietojen mukaan asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskihinta vaihteli vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Kiinan osalta hinnat määritettiin sekä Kiinaa että Hongkongia koskevien Eurostatin tietojen keskiarvon perusteella. Vaikka hinnoissa ilmenikin vuosien 1999 ja 2000 välillä 20 prosentin nousu, koko tarkastelujakson aikana hinnat laskivat 8 prosenttia. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinta / kg >TAULUKON PAIKKA> d) Hinnan alittavuus (48) Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio analysoi tutkimusajanjakson aikaisia hintatietoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihinta on kyselyvastauksissa ilmoitettujen ja paikalla todennettujen kaupassa etuyhteydettömille asiakkaille sovellettujen noudettuna lähettäjältä -nettomyyntihintojen, joista on vähennetty alennukset, hyvitykset ja maksut, keskiarvo. Sitä verrattiin yhteistyössä toimivien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiseen tuontihintaan sekä Eurostatin Kiinalle ja Indonesialle ilmoittamaan tuontihintaan. Nämä olivat cif-tason hintoja ja ne oikaistiin asianmukaisesti lisäämällä niihin tuonnin yhteydessä tavallisesti maksettavat tullit ja maksut. (49) Tältä pohjalta vahvistettiin alustavasti hinnan alittavuus Kiinasta ja Indonesiasta tulevalle tuonnille. Hinnan alittavuuden taso ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan keskimääräisestä myyntihinnasta oli Kiinan osalta 18 prosenttia ja Indonesian osalta noin 20 prosenttia. 3 Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Alustavat huomiot (50) Liiketietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa. (51) Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 1999 (perusvuosi) tutkimusajanjakson päättymiseen. b) Tuotanto, kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste >TAULUKON PAIKKA> (52) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni 10 prosenttia. Koska kapasiteetti säilyi samana aikana ennallaan, kapasiteetin käyttöaste laski 10 prosenttia tuotannon kehittymisen mukaisesti. c) Myynnin määrä, myyntihinta, markkinaosuus ja kasvu Myynti yhteisössä >TAULUKON PAIKKA> (53) Vaikka yhteisön kulutus kasvoi jyrkästi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, yhteisön tuotannonalan myyntimäärä ei ole kasvanut. Näin ollen sen markkinaosuus on supistunut voimakkaasti, kuten edellä on kuvattu. Tätä on syytä verrata Indonesiasta ja Kiinasta tulevan tuonnin kehittymiseen; kyseisten maiden yhteenlaskettu markkinaosuus näet kasvoi tarkastelujaksolla huomattavasti. (54) Yhteisön tuotannonala menetti markkinaosuudestaan vuosien 1999/2000 ja tutkimusajanjakson välillä 33 prosenttia. (55) Yhteisön tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat tarkastelujakson aikana. Hintojen lasku oli erityisen voimakasta vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin myyntihinnat laskivat 5,8 prosenttia. d) Varastot (56) Myynnin väheneminen johti siihen, että itse tuotetun natriumsyklamaatin varastot kasvoivat vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä merkittävästi. Tutkimusajanjakson tilannetta kuvaava luku, joka kattoi vuodesta 2000 ainoastaan yhdeksän kuukautta, muunnettiin vastaamaan koko vuotta. Varastojen määrä (tonnia) >TAULUKON PAIKKA> e) Kannattavuus (57) Yhteisön tuotannonalan kannattavuus laski tarkastelujakson aikana jyrkästi, minkä seurauksena tutkimusajanjakson aikana ilmeni merkittävät tappiot. Kannattavuus >TAULUKON PAIKKA> f) Investoinnit, investointien tuotto, kassavirta ja pääoman saanti >TAULUKON PAIKKA> (58) Tarkastelujakson aikana, erityisesti vuonna 2001, tehtiin suuria investointeja. On paikallaan todeta, että yhteisön tuottaja on vakiintunut yritys, jolla on pitkät perinteet natriumsyklamaatin tuotannossa, jota se on harjoittanut noin vuodesta 1960. Näin ollen tarvittiin uusia investointeja tuotantolaitosten pitämiseksi ajanmukaisina ja kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Tarkastelujakson aikana toteutetut investoinnit olivat pääasiassa korvausinvestointeja. Merkittäviä investointeja tehtiin myös Espanjan viranomaisten antamien ympäristömääräysten johdosta. (59) Markkinaolosuhteiden muutoksen ja erityisesti markkinoiden myyntihintojen laskun johdosta tutkimusajanjakson aikana uusia investointeja lykättiin myöhemmäksi tai ne peruutettiin kokonaan, vaikka yhteisön kulutus kasvoi edelleen. (60) Investointien tuotto, ilmaistuna yhteisön tuotannonalan nettovoiton ja tuotannonalan tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena, seurasi kannattavuuden kehityssuuntaa ja laski tarkastelujakson aikana 111 prosenttia. (61) Yhteisön tuotannonalan kassavirta heikkeni tarkastelujaksolla 91 prosenttia kannattavuutta kuvaavan kehityssuunnan mukaisesti. (62) Tutkimus vahvisti, että yhteisön tuotannonalan pääomansaanti vaikeutui jatkuvasti tarkastelujakson aikana, mihin vaikuttivat erityisesti tutkimusajanjakson aikana ilmenneet tappiot. g) Työllisyys, tuottavuus ja palkat >TAULUKON PAIKKA> (63) Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä työllisyys pysyi vakaana tarkastelujakson ajan. Tuottavuus työntekijää kohden (määritettiin jakamalla tuotettu tuotemäärä tonneina työntekijöiden lukumäärällä) väheni vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä. Keskimääräiset työllistämiskustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. h) Polkumyynnin laajuus sekä aiemmin tapahtunut polkumyynti tai tuettu tuonti (64) Varsinaisen polkumyyntimarginaalin suuruudesta yhteisön tuotannonalaan kohdistunutta vaikutusta ei voida pitää vähäpätöisenä, kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja hinnat. (65) Tutkimus näet osoitti, että tutkimusajanjaksolla Kiinasta ja Indonesiasta peräisin oleva tuonti myytiin yhteisön markkinoilla polkumyyntihinnoin. Jos polkumyyntiä ei olisi tapahtunut, olisi yhteisön hintoihin kohdistunut paine ollut vähäisempi tai puuttunut kokonaan. (66) Ei myöskään havaittu merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi tutkimusajanjakson aikana ollut toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin tai tuetun tuonnin vaikutuksista. 4 Vahinkoa koskevat päätelmät (67) Tarkastelujakson aikana yhteisön markkinoille Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tuleva halpatuonti kasvoi merkittävästi ja vahinkoa kuvaavat keskeiset osoittimet kehittyivät epäedullisesti. (68) Jotkin yhteisön tuotannonalan tilannetta kuvaavista talouden tunnusluvuista, kuten myynti ja työllisyys, kehittyivät tarkastelujakson aikana aavistuksen verran myönteisellä tavalla, mutta siihen oli syynä kulutuksen kasvu. Samana aikana useimmat tunnusluvut, kuten hinnat, markkinaosuus, varastot, kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta, heikkenivät huomattavasti. (69) Ottaen huomioon kaikki tekijät, erityisesti kulutuksen kasvun kanssa samaan aikaan tapahtunut yhteisön tuotannonalan myyntihintojen lasku sekä sitä seuraavat taloudelliset tappiot ja investointien väheneminen tutkimusajanjakson aikana, päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. F VAHINGON SYY-YHTEYS 1 Johdanto (70) Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Se myös tutki polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi muut tiedossa olleet tekijät, jotka saattoivat aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa samaan aikaan, sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi. 2 Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset (71) Tarkastelujakson aikana polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta ja Indonesiasta kasvoi 135 prosenttia. Tuonti kasvoi nopeammin kuin yhteisön kulutus, joka kasvoi samana aikana 50 prosenttia. Tuonnin ja kulutuksen kasvu tapahtui aikana, jolloin yhteisön tuotannonalan myynti pysyi jokseenkin vakaana. Kyseisistä kahdesta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 56 prosenttia. Tuonnin markkinaosuuden kasvaessa tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui samassa suhteessa. On näin ollen selvää, että tuonti valtasi yhteisön tuottajien menettämän markkinaosuuden. (72) Samaan aikaan, kun tuonti kasvoi, tapahtui myös hintojen lasku ja yhteisön tuotannonala kärsi tappioita. Koska kulutus kasvoi nopeasti ja hinnat alittuivat merkittävästi, voidaan ajatella hintapaineen johtuneen tuonnin kasvavasta määrästä. Hintojen alenemista aiheutti myös polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin alhainen hintataso eikä yhteisön tuotannonala voinut nostaa hintoja kohonneiden kustannusten peittämiseksi. Se ei myöskään kyennyt lisäämään kapasiteetin käyttöastetta, mikä sen olisi pitänyt tehdä, kun otetaan huomioon tarkastelujakson aikana todettu kulutuksen kasvu, eikä saamaan etua käyttöasteen kasvattamiseen liittyvästä kustannusten alenemisesta. 3 Muiden tekijöiden vaikutukset a) Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta (73) Yhteisön ulkopuolelle suuntautuvan viennin määrä vaihteli tarkastelujakson aikana, mutta sen osuus yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä oli tuolloin ainoastaan 15-18 prosenttia. Keskimääräiset vientihinnat olivat aina korkeammat kuin myyntihinnat yhteisön markkinoilla. Kiinalaisten ja indonesialaisten tuottajien läsnäolo vientimarkkinoilla on pienentänyt yhteisön tuotannonalan viennistä saamia voittoja. Todettiin, että markkinoilla, joilla kiinalaiset ja indonesialaiset tuottajat eivät olleet mukana, oli mahdollista säilyttää hintataso ja saada voittoa. Toisin kuin myynti yhteisössä, vienti tuotti tutkimusajanjakson aikana joka tapauksessa edelleen voittoa, eikä se niin ollen ole voinut vaikuttaa merkittävästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. b) Yhteisön tuotannonalan investoinnit (74) Tarkastelujakson aikana tehtiin laajoja investointeja. Uusia investointeja oli tehtävä tuotantolaitosten pitämiseksi ajanmukaisina ja kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Tarkastelujakson aikana toteutetut investoinnit olivat pääasiassa korvausinvestointeja, vaikka huomattavia investointeja tehtiin myös Espanjan viranomaisten antamien ympäristömääräysten johdosta. Todetaan, etteivät kyseiset investoinnit lisänneet tuotantokapasiteettia eivätkä ne niin ollen vaikuttaneet yhteisön tilanteeseen kielteisellä tavalla. c) Muut mahdolliset tekijät (75) Vahinkoa ei voinut aiheutua muusta tuonnista, sillä natriumsyklamaattia tuodaan yhteisöön ainoastaan Kiinasta ja Indonesiasta. Se ei myöskään voinut aiheutua kulutustapojen muutoksesta, sillä kysyntä kasvoi merkittävästi tarkastelujakson aikana. Komission yksiköillä ei ole tiedossa muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa merkittävässä määrin. 4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät (76) Tutkimus osoitti, että laajamittaisen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksesta yhteisön tuotannonalan hinnat laskivat merkittävästi, kun se pyrki tuloksettomasti säilyttämään markkinaosuutensa ja pitämään kapasiteetin käyttöasteen tyydyttävällä tasolla. Lisäksi ilmeni hinnan alittavuus ja hintojen aleneminen, koska hintoja ei voitu nostaa kuten kustannusten nousun peittämiseksi olisi tehty tavanomaisessa tilanteessa. Samaan aikaan asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat edelleen voimakkaasti. (77) Ottaen huomioon edellä esitetty analyysi, jossa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen kohdistuvista vaikutuksista on asianmukaisesti eroteltu toisistaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin haitalliset vaikutukset ja kaikkien muiden tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset, päätellään alustavasti, että kyseiset muut tekijät eivät ole vaikuttaneet huomattavalla tavalla yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Tästä syystä päätellään alustavasti, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko, josta ovat osoituksena sen tappiollinen tilanne, negatiivinen myyntituotto ja kielteinen investointikehitys sekä ongelmat pääomansaannissa, johtui polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. G YHTEISÖN ETU 1 Yleiset huomiot (78) Komissio tutki, oliko olemassa pakottavia syitä, jotka vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta voisivat johtaa päätelmään, ettei toimenpiteiden käyttöönotto olisi tässä tapauksessa yhteisön edun mukaista. Tätä varten tarkasteltiin perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä toimenpiteiden käyttöönotosta luopumisen seurauksia esitetyn näytön perusteella. 2 Tutkimus (79) Komissio lähetti kyselylomakkeet tuojille, teollisuudessa toimiville tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjille sekä muille asianomaisille osapuolille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annetussa määräajassa. (80) Yhteensä lähetettiin 26 kyselylomaketta, mutta vastauksia saatiin ainoastaan kolme, joista yksi tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjältä ja kaksi tuotteen tuojilta/kauppiailta. Useat yritykset esittivät kuitenkin huomautuksia, vaikka ne eivät täyttäneet komission kyselylomaketta. Huomautukset otettiin huomioon, jos se oli tarkoituksenmukaista eli jos niiden tueksi esitettiin tosiasialliset todisteet. (81) Komission kyselylomakkeeseen vastasivat seuraavat yhteistyössä toimivat yritykset: Käyttäjä: - La Casera SA (Cadbury Schweppes), Madrid Tuojat/kauppiaat: - Palatinit GmbH, Mannheim - Brenntag Nordic Food, Glostrup (82) Näihin vastauksiin ja huomautuksiin perustui yhteisön etua koskeva analyysi. 3 Yhteisön tavarantoimittajien etu (83) Kuten edellä todettiin, tavarantoimittajat eivät vastanneet kyselyyn. Kaksi raaka-aineen (sykloheksyyliamiini) pääasiallista toimittajaa lähetti kuitenkin komissiolle kirjeet, joissa ne väittivät, että toimenpiteet olisivat niiden edun mukaisia. (84) Ne katsoivat, että yhteisön tuotannonalan supistuminen ja/tai heikkeneminen nykyisestä ei vaikuttaisi epäedullisesti pelkästään työllisyyteen ja investointeihin itse tuotannonalalla vaan siitä saattaisi kohdistua kielteisiä seurannaisvaikutuksia tuotannonalan raaka-ainetoimittajiin. 4 Tuojien etu (85) Kaksi etuyhteydetöntä tuojaa/kauppiasta vastasi kyselyyn määräajan kuluessa ja toimi tutkimuksen aikana yhteistyössä. Niistä toinen suhtautui myönteisesti polkumyyntitoimenpiteiden mahdolliseen käyttöönottoon, kun taas toisen kanta oli melko torjuva. (86) Koska tässä tapauksessa tuojat eivät toimineet tämän laajemmin yhteistyössä, voidaan päätellä alustavasti, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävää vaikutusta natriumsyklamaatin tuojien ja kauppiaiden tilanteeseen yhteisössä. On kuitenkin selvää, että kaikilla tuontia rajoittavilla maksuilla on jonkinlaista vaikutusta tuojiin, koska ne todennäköisesti vähentävät tuontimääriä. (87) Eräät muut tuojat korostivat, ettei yhteisön tuotanto riitä tyydyttämään kysyntää, minkä vuoksi tuonti on tarpeen. On selvää, ettei yhteisön tuotanto pysty vastaamaan kulutustarpeisiin yhteisössä, mutta ehdotettujen toimenpiteiden ei katsota merkittävästi vähentävän hankintaa tutkimuksen kohteena olevista maista, sillä natriumsyklamaatti on halvin virvoitusjuomateollisuuden käyttämistä makeutusaineista ja sen osuus niille aiheutuvista kustannuksista vähäinen (katso johdanto-osan 90 kappale). 5 Käyttäjien etu (88) Natriumsyklamaatin pääasiallisia käyttäjiä ovat virvoitusjuomien ja pöytäkäyttöön tarkoitettujen makeutustablettien valmistajat sekä lääketeollisuus. Kyselylomakkeet lähetettiin 13 tällaiselle käyttäjälle, joista ainoastaan yksi, eräs virvoitusjuomien valmistaja, vastasi. Vaikka kyseinen käyttäjä oli toimenpiteiden käyttöönottoa vastaan, se ei esittänyt, minkälaisia vaikutuksia polkumyyntitoimenpiteistä todennäköisesti kohdistuisi käyttäjiin. Kun otetaan huomioon yhteisön markkinoilla vuodesta 1999 lähtien tapahtunut hintojen lasku ja ehdotettujen toimenpiteiden taso, ei kuitenkaan ole odotettavissa, että kuluttajiin kohdistuisi merkittäviä vaikutuksia missään tapauksessa. (89) Juomateollisuuden kannalta ei polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittäviä vaikutuksia. Natriumsyklamaattia käytetään virvoitusjuomien valmistuksessa erittäin pieniä määriä, ja sen osuus tuotantokustannuksista on selvästi alle 0,5 prosenttia. (90) Komissio pyrki määrittämään toimenpiteistä yhteistyössä toimivan käyttäjän toiminnalle aiheutuvien taloudellisten vaikutusten voimakkuuden ottamalla huomioon kyseisen yrityksen ostaman natriumsyklamaatin alkuperän sekä syklamaatin osuuden tutkimusajanjakson aikaisista kokonaistuotantokustannuksista. Koska ehdotettujen toimenpiteiden perustana ovat todetut polkumyyntimarginaalit, katsottiin tässä yhteydessä, että ehdotetuilla tulleilla asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat nousisivat. Vaikutus olisi selvästi alle yhden prosentin kokonaistuotantokustannuksista. (91) Pöytäkäyttöön tarkoitettujen makeutustablettien tuottajat ja lääketeollisuus eivät tuoneet tässä tutkimuksessa esille kantaansa. Tämän vuoksi komissio katsoo, että mahdollisen natriumsyklamaattiin liittyvän kustannusten nousun voidaan katsoa olevan mitättömän pieni kokonaiskustannuksiin verrattuna. (92) Eräät muut tuojat korostivat, että yhteisön tuotanto ei riitä tyydyttämään kysyntää, minkä vuoksi tuonti on tarpeen. Yhteisön tuotanto ei selvästikään pysty vastaamaan kulutustarpeisiin yhteisössä, mutta ehdotettujen toimenpiteiden ei katsota merkittävästi vähentävän hankintaa tutkimuksen kohteena olevista maista. 6 Yhteisön tuotannonalan etu (93) On syytä muistaa, että yhteisön tuotannonalan tappiollinen tilanne oli seuraus vaikeuksista kilpailla polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin kanssa. Viimeksi mainitun markkinaosuus oli merkittävä jo tarkastelujakson alkaessa, ja se kasvoi edelleen merkittävästi jakson aikana. (94) Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. Yhteisön tuotannonalan odotetaan tällöin pystyvän ainakin lisäämään myyntinsä määrää ja ehkä rajallisesti myös korottamaan myyntihintojaan ja näin nostamaan tuoton tarvittavalle tasolle, jotta jatkuva investoiminen tuotantolaitoksiin olisi kannattavaa. Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että mahdollisuudet hintojen korottamiseen ovat varsin vähäiset, elleivät olemattomat, kun otetaan huomioon todetut merkittävät hinnan alittavuuden marginaalit ja ehdotettujen toimenpiteiden taso. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuus on vakavasti uhattuna ja tuotannonalan katoaminen vähentäisi tarjontaa ja kilpailua kuluttajien vahingoksi. (95) Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on yhteisön tuotannonalan edun mukaista. 7 Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset (96) Komissio tarkasteli toimenpiteiden mahdollisia kilpailua ja kauppaa vääristäviä vaikutuksia tutkimustulosten ja asianomaisten osapuolten esittämien huomautusten valossa. Huomautukset keskittyivät siihen, että tarkasteltavana olevaa tuotetta on tuotava jatkuvasti yhteisöön, koska yhteisön tuotannonala ei kykene tyydyttämään kysyntää kattavasti. (97) Vaikka onkin totta, ettei yhteisön tuotanto nykyisellään riitä tyydyttämään natriumsyklamaatin kysyntää, olisi myös muistettava, ettei ole mitään merkkejä siitä, että avoimen ja terveen kilpailun olosuhteiden palauttaminen estäisi kolmansien maiden tuottajia kilpailemasta yhteisön markkinoilla ja siis heikentäisi tarjonnan laatua ja monipuolisuutta. Polkumyyntitoimenpiteet poistaisivat vain kilpailun vääristymän, jonka polkumyynti on aiheuttanut. Jos polkumyyntitoimenpiteen taso vastaa polkumyyntimarginaalia mutta on alempi kuin vahingon korjaamiseksi kokonaan tarvittava määrä, viejän hintaedusta poistetaan ainoastaan epäterve osa. Tällaisessa tilanteessa viejät voivat kilpailla täysipainoisesti tosiasiallisen kilpailuetunsa pohjalta. (98) Todettiin lisäksi, ettei toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi kohtuuttomasti tuojiin tai käyttäjiin. On siis käyttäjien ja kuluttajien etu, että yhteisön tuotannonala voi toimia terveen kilpailun olosuhteissa, sillä tällöin on jatkuvasti saatavilla kotimarkkinoilla tuotettua tuotetta. (99) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto auttaisi pitämään yllä kilpailua yhteisön markkinoilla. 8 Yhteisön etua koskevat päätelmät (100) Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi vastoin yhteisön etua. H EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNTITOIMENPITEIKSI 1 Vahingon korjaava taso (101) Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta estettäisiin jatkossa polkumyynnillä tuotujen tuotteiden yhteisön tuotannonalalle aiheuttamat vahingot. (102) Väliaikaisten toimenpiteiden tason määrittämiseksi on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä. (103) Väliaikaiset toimenpiteet olisi otettava käyttöön riittävän tasoisina sen varmistamiseksi, että kyseisestä tuonnista aiheutunut vahinko poistuu, todettuja polkumyyntimarginaaleja ylittämättä. Tarvittavaa tullin määrää laskettaessa katsottiin, että vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrän olisi oltava sellainen, että yhteisön tuotannonala voisi tullin avulla kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen ennen veroja lasketun kokonaisvoiton, jonka vastaava tuotannonala voisi kohtuudella saada alalla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 10 prosenttia liikevaihdosta. On paikallaan muistaa, että tämän luvun perustana olivat voitot, jotka saavutettiin vuonna 1999 eli ennen kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus kasvoi merkittävästi. Tältä pohjalta yhteisön tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 10 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin. (104) Tämän jälkeen määritettiin tarvittava hinnankorotus vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa ja keskimääräistä vahinkoa aiheuttamatonta hintaa keskenään. Vertailun tuloksena saadut erotukset ilmaistiin prosenttiosuutena keskimääräisestä cif-tuontiarvosta. Nämä erot olivat kaikissa tapauksissa suuremmat kuin havaittu polkumyyntimarginaali. 2 Väliaikaiset toimenpiteet (105) Koska vahingon korjaava taso on korkeampi kuin määritetty polkumyyntimarginaali, väliaikaisten toimenpiteiden olisi perustuttava jälkimmäiseen. Kiinan ja Indonesian osalta väliaikaisten polkumyyntitullien olisi oltava seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> (106) Tässä asetuksessa mainitut yrityskohtaiset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen ajankohtana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei mainita tämän asetuksen artiklaosassa, mukaan luettuina mainittuihin oikeushenkilöihin etuyhteydessä olevat oikeushenkilöt, tuottamiin tuontituotteisiin ei sovelleta näitä tulleja vaan niihin sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia. (107) Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät vaatimukset (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt vaatimukset) on toimitettava viipymättä komissiolle(5), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. I LOPPUSÄÄNNÖKSET (108) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi on vahvistettava määräaika, jonka kuluessa menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneet asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan joutua tarkistamaan mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodiin 2929 90 00 10 ) kuuluvan natriumsyklamaatin tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavissa yrityksissä valmistettujen tuotteiden osalta seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat 30 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus on annettu, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi suullisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista. Asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 2003. Komission puolesta Pascal Lamy Komission jäsen (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. (2) EYVL L 305, 7.11.2002, s. 1. (3) EYVL C 318, 19.12.2002, s. 7. (4) EUVL C 191, 13.8.2003, s. 2. (5) European Commission Directorate General for Trade Directorate B J-79 5/17 Rue de la Loi / Wetstraat 200 B - 1049 Brussels