LIITE

”CATALUÑA”/”CATALUNYA”

PDO-ES-A1549-AM03

Hakemuksen jättöpäivä: 14.11.2016

TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ MUUTOSTA KOSKEVA HAKEMUS

1. Muutokseen sovellettavat säännöt

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2. Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1 Tuotantoalueen laajentaminen

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 kohtaa (Maantieteellisen alueen rajaaminen) ja yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa (Rajattu alue).

Muutoksella vastataan viljelijöiden ja viininvalmistamoiden pyyntöihin tuote-eritelmään lisättävissä kunnissa. Näissä kunnissa on vuosien ajan tuotettu todistettavan laatuisia viinejä samoissa maaperä- ja ilmasto-oloissa ja samassa historiallisessa kontekstissa kuin niissä kunnissa, jotka alun perin muodostivat tuotantoalueen, kun alkuperänimitys luotiin.

Tämä on osoitettu varta varten teetetyllä teknisellä analyysillä (Estudio de aptitud del territorio de Catalunya para el cultivo de la vid, según factores edafoclimáticos e históricos. Propuesta de sectorización de la DO CATALUNYA (Tutkimus maaperän soveltuvuudesta viininviljelyyn Kataloniassa maaperään, ilmastoon ja historiaan liittyvien tekijöiden perusteella. SAN-nimitystä ”CATALUÑA”/”CATALUNYA” koskeva sektorijakoehdotus), Limonium, 2014). Tutkimuksen mukaan tuote-eritelmään nyt sisällytettävissä kunnissa maaperä (koostumus, laji ja rakenne), ilmasto-olosuhteet, jotka ovat määrääviä (lämpötila, sademäärä, auringonpaiste, lämpötilan vaihteluväli, kokonaishaihdunta, vesivaje ja halla), ja samanlaiset inhimilliset tekijät (historia ja viljely) takaavat sen, että tuotettujen viinien aistinvaraiset ominaisuudet ovat samat kuin tuote-eritelmässä on kunkin tuoteluokan osalta määritelty.

Tuote-eritelmään lisätään seuraavat 74 kuntaa:

Aguilar de Segarra

Albagés, l’

Albons

Alfarràs

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Badalona

Baronia de Rialb, la

Bellcaire d’Empordà

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bovera

Bruc, el

Cabacés

Cabrera de Mar

Calella

Canonja, la

Capafons

Cardedeu

Castellolí

Conca de Dalt

Corçà

Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Febró, la

Franqueses del Vallès

Gaià

Gimenells i el Pla de la Font

Granollers

Ivars d’Urgell

Ivars de Noguera

Juncosa

Llardecans

Lliçà d’Amunt

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Marçà

Massoteres

Mataró

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Os de Balaguer

Pla del Penedès, el

Pobla de Segur, la

Prades

Salàs de Pallars

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Martí Vell

Sant Pol de Mar

Sentmenat

Siurana d’Empordà

Sort

Tallada d’Empordà

Tivissa

Tordera

Torrefarrera

Tortellà

Ullà

Vallgorguina

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Ventalló

Vilademuls

Vilamalla

Vilanova de Prades

Vilassar de Mar

Vilopriu

Vinyols i els Arcs

2.2 Alhaisempi happopitoisuus

Muutos koskee tuote-eritelmän 2.1.3 kohtaa (Fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet) ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa (Viinin/viinien kuvaus).

Viinihapon kokonaismäärää on pienennetty, koska viininvalmistamoissa on viime vuosina ollut yhä vaikeampaa saavuttaa vahvistettu kynnys. Tuotteet eivät monestikaan ole läpäisseet analyyttisiä tarkastuksia, vaikka ne ovat saaneet aistinvaraisissa testeissä korkean pistemäärän. Tämän vuoksi päätettiin, että vähimmäishappopitoisuus alennettaisiin EU:n säännöissä vahvistettuun arvoon.

Tämän seurauksena vähimmäishappopitoisuus on alennettu 3,5:een g/l viinihappona ilmaistuna asianomaisissa kolmessa tuoteluokassa, väristä riippumatta.

2.3 Viinien ja helmeilevien viinituotteiden alkoholipitoisuusrajojen muutokset

Todellisen alkoholipitoisuuden enimmäisrajan poistaminen on käänteisesti sidoksissa edelliseen kohtaan. Kun ilmasto lämpenee ja muuttuu kuivemmaksi vuosi vuodelta, kokonaishappopitoisuus pienenee ja viinien – erityisesti punaviinien – alkoholipitoisuus lisääntyy.

Ensi silmäyksellä saattaa näyttää ristiriitaiselta poistaa yhden arvon yläraja ja alentaa toisen arvon raja-arvoa, mutta pyydetyt muutokset koskevat eri tuotetyyppejä, tosin samassa luokassa.

Jotta viinien laatu olisi riittävä viinien vanhentamiseen, on nykyisin olennaisen tärkeää, että kuorten ja siementen fenolikypsyys on hyvä. On tunnettu tosiasia, että fenolikypsyys saavutetaan usein myöhemmin kuin sokerikypsyys (ts. hedelmälihan sokeri-happosuhde). Ilmastonmuutoksen – jota nykyisin pidetään tiedeyhteisössä kiistattomana – seurauksena sokerikypsyyden ja fenolikypsyyden välillä on yhä useammin kasvava ero. Tämä johtaa siihen, että hedelmälihan sokeripitoisuus on korkea sadonkorjuuvaiheessa, minkä seurauksena viinin alkoholipitoisuus on korkeampi.

Nuorissa ja helmeilevissä viineissä on vähitellen ruvettu suosimaan alhaisempia alkoholipitoisuuksia. Koska nuorten viinien tuotannossa ei vaadita rypäleiden pitkää liotusta kuorineen, vaillinainen fenolikypsyys ei ole yhtä ratkaiseva kuin vanhentamiseen tarkoitetuissa viineissä.

Tämän vuoksi

— Maininta todellisesta kokonaisalkoholipitoisuudesta (15 til-%) on poistettu (muutetaan tuote-eritelmän 2.1.1 kohtaa, mutta yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa).

— Sovelletaan EU:n lainsäädännössä säädettyä alkoholin tilavuusmääräistä enimmäismäärää (muutetaan tuote-eritelmän 2.1 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa).

— Todellinen vähimmäisalkoholipitoisuus alennetaan 4,5 til-%:iin, kun kyseessä ovat valko-, rosee- ja punaviinit, joista on oikeus käyttää määritettä ”xispejant” (muutetaan tuote-eritelmän 2.1.1 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa).

— Helmeilevien viinien todellista vähimmäisalkoholipitoisuutta ja kokonaisalkoholipitoisuutta alennetaan (muutetaan tuote-eritelmän 2.1.2 kohta ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa).

2.4 Merkinnän ”Xispejant” käyttöönotto

Muutos koskee tuote-eritelmän 8.3 kohtaa (Tuotteiden esittely ja merkinnät) ja yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (Olennaiset lisäedellytykset). Aistinvarainen kuvaus esitetään tuote-eritelmän 2.2.1 kohdassa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohdassa.

Määritettä ”xispejant” on tarkoitus käyttää joidenkin sellaisten nuorten viinien merkinnöissä, joiden alkoholipitoisuus on alhaisempi. Tavoitteena on houkutella uusia kuluttajia mieluiten 20–30-vuotiaiden ikäryhmästä (sillä varmastikin heidän hartioillaan lepää viininjuontiperinteiden jatkuminen).

Ilmaisulla on tarkoitus kuvata mietoa alkoholituotetta, jossa on jäännössokereita ja hieman luonnollisesti syntyvää hiilidioksidia (katalonian sana ”xispejant” tarkoittaa ”kirpeää”). Nämä viinit ovat siis helposti lähestyttäviä ja helposti juotavia, eli ihanteellisia aloittelijalle, jonka makumieltymykset muuttuvat myöhemmin monimutkaisemmiksi, minkä myötä kuluttaja siirtyy vaikeammin lähestyttäviin, monivivahteisempiin viineihin.

Katalonian yhteiskunnalla on historiallinen ja kulttuurinen yhteys viineihin, joissa on luonnollisesti syntyvää hiilidioksidia. Tätä osoittaa se, että tuote-eritelmässä on jo helmeilevä viini -luokka, ja se, että kuohuviinien tuotanto on Kataloniassa merkittävässä asemassa ja sen historia ulottuu aina 1800-luvun alkupuolelle.

2.5 Tynnyrien tilavuuden lisäys

Muutos vaikuttaa tuote-eritelmän 2 kohtaan (Tuotekuvaus) sellaisten viinien osalta, joissa on maininta ”Barrica” (”tynnyri”) tai ”Roble” (”tammi”). Se ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Tynnyrien tilavuus nostetaan nykyisestä 330 litrasta 600 litraan, eli siihen enimmäistilavuuteen, johon asti voimassa olevien Espanjan sääntöjen mukaan voidaan käyttää ilmaisuja ”Barrica” ja ”Roble” merkinnöissä ja esittelyssä kuvaamaan SAN-tuotteiden ”Cataluña”/”Catalunya” vanhentamista.

Tuote-eritelmässä nykyisin mainittu suurin tilavuus, 330 litraa, haittaa alkuperänimityksen ”Cataluña”/”Catalunya” viininvalmistamojen kilpailukykyä muihin alkuperämerkintöihin nähden. Viinin vanhentamisesta aiheutuu tynnyreiden nykyisellä enimmäistilavuudella enemmän kustannuksia litraa kohti kuin 600 litran tynnyreitä käytettäessä.

Lisäksi markkinoilla suuntaudutaan kohti viinejä, joissa puun vaikutus tuntuu vähäisempänä. Kun tynnyrin tilavuus kasvaa, tynnyrin sisäpinta-ala pienenee suhteessa varastoidun viinin tilavuuteen, mikä osaltaan vähentää puun aromien ja tanniinien vaikutusta viinilitraa kohden.

2.6 Istutustiheyttä koskevien sääntöjen poistaminen

Muutos koskee tuote-eritelmän 3 kohtaa (Erityiset viljely- ja viininvalmistusmenetelmät) ja yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa (Viininvalmistusmenetelmät).

Tähän asti istutustiheys on rajoitettu vähintään 1 800 köynnökseen ja enintään 4 500 köynnökseen hehtaaria kohti. Koska kuitenkin katsotaan, että tuote-eritelmässä ilmoitetut tuotantomäärät riittävät jo valvontatarkoituksissa, istutustiheyttä koskevat säännöt olisi poistettava.

2.7 Kokonaisalkoholin enimmäispitoisuus

Muutos koskee tuote-eritelmän 2.1 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa (Viinin/viinien kuvaus).

Kaikkien sellaisten arvojen, joita ei erikseen mainita, on oltava vahvistettujen lakisääteisten rajojen mukaisia. Eri viiniluokissa esitetyt kuvaukset ovat yleisiä väitteitä, ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä raja-arvoja sovelletaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Rekisteröity nimi

”Cataluña”

”Catalunya”

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

3. Väkevä viini

8. Helmeilevä viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Viini – Valkoviinit

Nämä viinit ovat uudenaikaisia ja innovatiivisia. Niiden väri vaihtelee vaaleankeltaisesta, jossa on vihertäviä vivahteita, intensiivisiin kullanvärisiin sävyihin. Viinien aromaattinen intensiteetti vaihtelee keskitasoisesta voimakkaaseen, ja viinit ovat enemmän tai vähemmän ryhdikkäitä riippuen köynnöksen tuotoksesta. Viinit ovat kohtalaisen happamia, ja niiden alkoholipitoisuus on hyvä. Näitä viinejä maistelee mielellään. Nuoremmissa viineissä on enemmän kukkaisia ja/tai hedelmäisiä vivahteita, kun taas vanhentaminen puutynnyreissä tuo kypsään viiniin tertiaarisia aromeita, joissa on mukana vaniljaa ja jopa paahdettuja vivahteita. Nuoret viinit ovat kevyitä ja raikkaita, kun taas kypsemmät viinit ovat meheviä ja tuovat mieleen tynnyrin, jossa niitä on vanhennettu.

Kokonaisalkoholin enimmäispitoisuus: sovelletaan EU:n lainsäädännön mukaisia enimmäisrajoja.

Rikkidioksidipitoisuus enintään: 200 mg/l, jos sokeripitoisuus on pienempi kuin 5 g/l, ja 250 mg/l, jos sokeripitoisuus on vähintään 5 g/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 13,3 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Viini – Roseeviinit

Nämä viinit ovat uudenaikaisia ja innovatiivisia. Niiden väri vaihtelee kirkkaanpunaisesta, jossa on helmiäisvärinen violetti hohde, keskitason oransseihin sävyihin ja sipulinkuorten väriin. Viinien aromaattinen intensiteetti vaihtelee keskitasoisesta voimakkaaseen, ja viinit ovat enemmän tai vähemmän ryhdikkäitä riippuen köynnöksen tuotoksesta. Viinien alkoholipitoisuus on hyvä. Näitä viinejä maistelee mielellään. Nämä viinit ovat kevyitä, raikkaita ja tasapainoisia.

Kokonaisalkoholin enimmäispitoisuus: sovelletaan EU:n lainsäädännön mukaisia enimmäisrajoja.

Rikkidioksidipitoisuus enintään: 200 mg/l, jos sokeripitoisuus on pienempi kuin 5 g/l, ja 250 mg/l, jos sokeripitoisuus on vähintään 5 g/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10,5 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 13,3 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Viini – Punaviinit

Vanhentamisesta riippuen viinien väri vaihtelee voimakkaan kirsikanpunaisesta hentoon rubiininpunaiseen, jossa on okran vivahteita. Viinien aromaattinen intensiteetti vaihtelee keskitasosta voimakkaaseen, ja rakenne vaihtelee riippuen köynnöksen tuotoksesta. Viinit ovat kohtalaisen happamia, ja niiden alkoholipitoisuus on hyvä. Näitä viinejä maistelee mielellään. Nuoret viinit ovat kevyitä ja maukkaita, kun taas käyminen ja/tai kypsytys puutynnyreissä johtaa hyvin pyöristettyihin ja pidempään viipyviin viineihin, jotka ovat lempeitä mutta hyvärakenteisia.

Kokonaisalkoholin enimmäispitoisuus: sovelletaan EU:n lainsäädännön mukaisia enimmäisrajoja.

Haihtuvien happojen pitoisuus saa olla enintään 1 mEq/l jokaista alkoholipitoisuuden astetta kohti, joka ylittää 11 %, ja vanhenemisvuotta kohti, mutta enintään 20 mEq/l.

Rikkidioksidipitoisuus enintään: 150 mg/l, jos sokeripitoisuus on pienempi kuin 5 g/l, ja 200 mg/l, jos sokeripitoisuus on vähintään 5 g/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 11,5 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 13,33 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Viini – Miedommat valko-, rosee- ja punaviinit (xispejant)

Ks. edellä olevat valko-, rosee- ja punaviinien kuvaukset.

Kokonaisalkoholin enimmäispitoisuus: sovelletaan EU:n lainsäädännön mukaisia enimmäisrajoja.

Rikkidioksidipitoisuus enintään: jos sokeripitoisuus on alle 5 g/l, valko- ja roseeviinien osalta 200 mg/l ja punaviinien osalta 150 mg/l; jos sokeripitoisuus on vähintään 5 g/l, valko- ja roseeviinien osalta 250 mg/l ja punaviinien osalta 200 mg/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 4,5 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 13,3 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Helmeilevä viini

Ominaisuuksien on oltava samat kuin ne, jotka on kuvattu edellä kyseisen värisen viinin osalta, mutta viineissä on kuplia. Viinit ovat tasapainoisia ja raikkaita, ja ne tuovat hieman kihelmöivän suutuntuman hiilidioksidin vuoksi.

Kokonaisalkoholin enimmäispitoisuus: sovelletaan EU:n lainsäädännön mukaisia enimmäisrajoja.

Rikkidioksidipitoisuus enintään: jos sokeripitoisuus on alle 5 g/l, valko- ja roseeviinien osalta 200 mg/l ja punaviinien osalta 150 mg/l; jos sokeripitoisuus on vähintään 5 g/l, valko- ja roseeviinien osalta 250 mg/l ja punaviinien osalta 200 mg/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 7 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 13,3 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

Väkevät viinit

Väkevien viinien väri vaihtelee läpikuultamattomista, intensiivisistä väreistä niihin kehittyneempiin sävyihin, joita on kuvattu valko- ja punaviinien osalta, ja jopa meripihkaan riippuen kypsyysasteesta. Näissä viineissä on hieman lämpöä ja enemmän hedelmäisiä aromeja kuin niissä, joita ei ole kypsytetty puutynnyreissä. Kypsempiä viinejä luonnehtivat aldehydi ja pähkinäiset maut. Viinit ovat lämpimiä, meheviä ja suussa pitkään säilyviä.

Kokonaisalkoholin enimmäispitoisuus: sovelletaan EU:n lainsäädännön mukaisia enimmäisrajoja.

Haihtuvien happojen pitoisuus saa olla enintään 1 mEq/l jokaista alkoholipitoisuuden astetta kohti, joka ylittää 11 %, ja vanhenemisvuotta kohti, mutta enintään 20 mEq/l.

Rikkidioksidipitoisuus enintään: 150 mg/l, jos sokeripitoisuus on pienempi kuin 5 g/l, ja 200 mg/l, jos sokeripitoisuus on vähintään 5 g/l.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Kokonaisalkoholipitoisuus vähintään (til-%) 15 Vähimmäishappopitoisuus 3,5 g/litra viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 13,3 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Asianomainen viininvalmistusmenetelmien rajoitus

Rypäleiden korjuussa on noudatettava erityistä huolellisuutta. Tämän suojatun alkuperänimityksen piiriin kuuluvia viinejä saa valmistaa ainoastaan terveistä rypäleistä, jotka ovat niin kypsiä, jotta voidaan tuottaa viinejä, joiden luontainen alkoholipitoisuus on vähintään 9,5 til-% vyöhykkeellä CII ja vähintään 10 til-% vyöhykkeellä CIII, kuten EU:n lainsäädännössä vaaditaan.

Rypälemehun tai viinin uuttamiseen ja kuorista erottamiseen käytetään asianmukaista painetta siten, että jokaisesta 100 kilogrammasta rypäleitä saadaan enintään 70 litraa viiniä.

b. Enimmäistuotokset

Valkoiset lajikkeet

12 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Valkoiset lajikkeet

84 hehtolitraa hehtaaria kohden

Punaiset lajikkeet

10 000 kg rypäleitä hehtaaria kohden

Punaiset lajikkeet

70 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu alue

Abrera

Agramunt: entinen liitetty piiri Montclar

Aguilar de Segarra

Agullana

Aiguamúrcia

Albagés, l’

Albi, l’

Albiol, l’

Albons

Aleixar, l’

Alfarràs

Alcarràs: kiinteistörekisterin polygonin 6 lohkot 9022, 9017 ja 9005 sekä kiinteistörekisterin polygonin 15 lohkot 3, 57, 9001, 9003, 9004, 9007 ja 9027

Albinyana

Alcover

Alella

Alforja

Algerri

Alió

Almacelles: kiinteistörekisterin polygonin 5 lohkot 25, 180, 193 ja 196

Almenar

Almoster

Alòs de Balaguer

Alpicat

Altafulla

Ametlla de Mar, l’

Almetlla de Segarra, l’

Arbeca

Arboç, l’

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Argentera, l’

Argentona

Arnes

Artés

Artesa de Segre

Ascó

Avinyó

Avinyonet de Penedès

Avinyonet de Puigventós

Badalona

Balaguer

Balsareny

Banyeres del Penedès

Barbera de la Conca

Barcelona: kiinteistörekisterin polygonin 1 lohko 1

Baronia de Rialb

Batea

Begues

Begur

Belianes

Bellaguarda

Bellcaire d’Empordà

Bellmunt del Priorat

Bellprat

Bellvei

Benissanet

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bisbal del Penedès, la

Bisbal de Falset, la

Biure

Blancafort

Boadella i les Escaules Bonastre

Borges Blanques, las: kiinteistörekisterin polygonin 9 lohkot 30 ja 96; kiinteistörekisterin polygonin 21 lohkot 114, 165 ja 167 sekä kiinteistörekisterin polygonin 22 lohkot 118, 119 ja 120

Borges del Camp, les

Bot

Botarell

Bovera

Bràfim

Bruc, el

Cabacés

Cabanes

Cabanyes, les

Cabassers

Cabra del Camp

Cabrera d’Igualada

Cabrera de Mar

Cabrils

Cadaqués

Calafell

Calders

Caldes de Montbui: kiinteistörekisterin polygonin 1 lohko 57 sekä kiinteistörekisterin polygonin 2 lohko 12

Calella

Callús

Calonge

Cambrils

Canonja, la

Canovelles

Cantallops

Canyelles

Capafons

Capellades

Capçanes

Capmany

Cardedeu

Cardona

Carme

Caseres

Castell-Platja d’Aro

Castell de Mur: liitetyt piirit Cellers ja Guardia de Tremp

Castellbisbal

Castellet i la Gornal

Castellfollit del Boix

Castellgalí

Castellnou de Bages

Castelló de Farfanya

Castellolí

Castellvell del Camp

Castellví de la Marca

Castellví de Rosanes

Catllar, el

Cervelló

Cervià de les Garrigues

Cistella

Ciutadilla

Colera

Collbató

Colldejou

Conca de Dalt

Conesa

Constantí

Copons

Corbera de Llobregat

Corçà

Corbera d’Ebre

Cornudella de Montsant

Creixell

Cruïlles; Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Cubells: kiinteistörekisterin polygonin 90 lohko 7

Cubelles

Cunit

Darnius

Duesaigües

Esparraguera

Espluga Calba, l’

Espluga de Francolí, l’

Espolla

Falset

Fatarella, la

Febró, la

Figuera, la

Figueres

Figuerola del Camp

Flix

Floresta, la

Fogars de Montclús

Fonollosa

Font-rubí

Foradada

Forallac

Forés

Franqueses del Vallès

Fulleda

Gaià

Gandesa

Garcia

Garidells, els

Garriguella

Gavet de la Conca sekä sen liitetyt piirit Sant Cristofol de la Vall, Sant Martí de Barcedana ja Sant Miquel de la Vall

Gelida

Gimenells i el Pla de la Font

Ginestar

Granada, la

Granollers

Granyanella

Granyena de Segarra

Gratallops

Guiamets, els

Guimerà

Horta de Sant Joan

Hostalets de Pierola, els

Igualada

Isona i Conca Dellà sekä sen liitetyt piirit Conques, Figuerola d’Orcau, Orcau- Basturs ja Sant Romà d’Abella

Ivars d’Urgell

Ivars de Noguera

Jonquera, la

Jorba

Juncosa

Juneda: kiinteistörekisterin polygonin 5 lohko 487, kiinteistörekisterin polygonin 12 lohkot 14, 15, 16, 33, 34 ja 37 sekä kiinteistörekisterin polygonin 13 lohkot 3, 4 ja 5

Llacuna, la

Llançà

Llardecans

Lleida: liitetyt piirit Raimat ja Sucs

Llers

Lliçà d’Amunt

Llimiana

Lloar, el

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Maldà

Manresa

Marçà

Margalef

Marsà

Martorell

Martorelles

Masarac

Masllorenç

Masnou, el

Masó, la

Maspujols

Masquefa

Masroig, el

Massoteres

Mataró

Mediona

Menàrguens

Milà, el

Miravet

Molar, el

Mollet de Peralada

Montgat

Monistrol de Calders

Montblanc

Montbrió del Camp

Montferri

Montmell, el

Montoliu de Segarra

Montornès de Segarra

Montornès del Vallès

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Móra d’Ebre

Móra la Nova

Morell

Morera de Montsant, la, ja sen liitetty piiri Scala-dei

Mura

Nalec

Navarcles

Navàs

Nou de Gaiá, la

Nulles

Òdena

Olèrdola

Olesa de Bonesvalls

Olivella

Omells de na Gaia, els

Omellons, els

Orpí

Òrrius

Os de Balaguer

Pacs del Penedès

Palafrugell

Palamós

Palau-sator

Palau-saverdera

Pallaresos, els

Palma d’Ebre, la

Pals

Pau

Pedret i Marzà

Penelles

Perafort

Peralada

Perelló, el

Piera

Pinell de Brai, el

Pira

Pla de la Font, el

Pla de Santa Maria, el

Pla del Penedès, el

Pla del Penedès

Pobla de Cérvoles, la

Pobla de Claramunt, la

Pobla de Mafumet, la

Pobla de Massaluca, la

Pobla de Montornès, la

Pobla de Segur

Poboleda

Pont d’Armentera, el

Pont de Molins,

Pont de Vilomara i Rocafort, el

Pontons

Porrera

Port de la Selva, el

Portbou

Pradell de la Teixeta, el

Prades

Prat del Compte

Preixana

Preixens

Premià de Dalt

Premià de Mar

Puigdàlber

Puigpelat

Querol

Rabós

Rajadell

Rasquera

Regencós

Renau

Reus

Riba-roja d’Ebre

Riera de Gaià, la

Riudecanyes

Riudecols

Riudoms

Riumors

Roca del Vallès, la

Roda de Barà

Rodonyà

Rocafort de Queralt

Roses

Rourell, el

Sabadell: ”Can Gambús”, kahden hehtaarin tila, jonka kiinteistörekisterinumero on 28003001 DG2020A

Salàs de Pallars

Sallent

Salomó

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Climent Sescebes

Sant Cugat de Sesgarrigues

Sant Esteve Sesrovires

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Fost de Campsentelles

Sant Fruitós de Bages

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jaume dels Domenys

Sant Joan de Vilatorrada

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Llorens d’Hortons

Sant Martí de Riucorb

Sant Martí de Tous

Sant Martí Sarroca

Sant Martí Vell

Sant Mateu de Bages

Sant Pere de Ribes

Sant Pere de Riudebitlles

Sant Pol de Mar

Sant Quintí de Mediona

Sant Sadurní d’Anoia

Sant Salvador de Guardiola

Santa Cristina d’Aro

Santa Margarida i els Monjos

Santa Maria de Miralles

Santa Maria d’Oló

Santa Oliva

Santa Fe del Penedès

Santa Maria de Martorelles

Santa Margarida de Montbui

Santpedor

Sarral

Secuita, la

Selva del Camp, la

Selva de Mar, la

Senan

Sentmenat

Sitges

Siurana d’Empordà

Solivella

Sort

Subirats

Súria

Talamanca

Talarn

Tallada d’Empordà

Tarragona

Tàrrega

Tarrés

Teià

Terrades

Tiana

Tivissa

Tordera

Torrebesses: kiinteistörekisterin polygonin 6 lohkot 247 ja 283

Torre de Claramunt, la

Torre de Fontaubella, la

Torre de l’Espanyol, la

Torredembarra

Torrefarrera

Torrelavit

Torrelles de Foix

Torrent

Torroella de Montgrí

Torroja del Priorat

Tortellà

Tremp (entinen kunta) ja sen liitetyt piirit Gurb, Palau de Noguera, Puigcercós, Suterranya ja Vilamitjana

Ullà

Ulldemolins

Vallbona de les Monges

Vallbona d’Anoia

Vallclara

Vallfogona de Riucorb

Vallgorguina

Vallirana

Vall-llobrega

Vallromanes

Valls

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Vallmoll

Vendrell, el

Ventalló

Verdú

Vespella

Vilademuls

Vila-rodona

Vilafant

Vilafranca del Penedès

Vilagrassa: kiinteistörekisterin polygonin 92 lohko 4

Vilajuïga

Vilalba dels Arcs

Vilallonga del Camp

Vilamalla

Vilamaniscle

Vilanant

Vilanova del Camí

Vilanova d’Escornalbou

Vilanova de Prades

Vilanova i la Geltrú

Vilanova del Vallès

Vila-seca

Vilassar de Dalt

Vilassar de Mar

Vilabella

Vilaverd

Vilella Alta, la

Vilella Baixa, la

Vilosell, el

Vilobí del Penedès

Vilopriu

Vimbodí

Vinaixa

Vinebre

Vinyols i els Ares

7. Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

PARELLADA – MONTONEC

PARELLADA – MONTONEGA

XAREL LO – PANSAL

XAREL LO – PANSA BLANCA

XAREL LO – CARTOIXA

GARNACHA TINTA – LLADONER

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Viinit

Selkeä välimerellinen vaikutus tuottaa pehmeitä ja tiiviitä viinejä, joiden happopitoisuus on suhteellisen alhainen ja alkoholipitoisuus korkea ja joiden aromit, erityisesti punaviinien aromit, paranevat iän myötä. Alueemme on hyvin auringonpaisteinen, mikä edistää viineillemme niin luonteenomaisten intensiivisten värien, erityisesti punaisten värien, kehittymistä.

Siltti ja hiue ovat vallitsevat maalajit, mikä antaa niin valkoisille kuin punaisille lajikkeille rakennetta ja runkoa ja tuo punaviineihin runsaasti väriä.

Katalonian laaja rypälelajikevalikoima osoittaa omalta osaltaan oivallisesti maailman avointa kohtaamista, kuten katalonialaisille on niin luonteenomaista. Se on myös osoitus alueen pitkästä viininviljelyhistoriasta. Pere Gilin sanoin vuodelta 1600: ”Viinejä valmistetaan kaikkialla Kataloniassa sekä merellisillä että välimerellisillä alueilla… Katalonian viinit ovat tyypillisesti vahvoja ja erittäin hyviä. Kataloniassa valmistetaan kaikenlaisia viinejä…” Jaume Ciurana (1980) kuvasi kaikille katalonialaisille viineille yhteistä nimittäjää, joka tuo viineihin yhteisen ominaispiirteen: viininvalmistajien omistautuminen työlleen sekä pyrkimys saada aikaan parannuksia ja saavuttaa tuloksia.

Helmeilevät viinit

Kalkkipitoinen maaperä tuottaa viinejä, jotka ovat eloisia, aromikkaita ja erittäin hienostuneita.

Sadonkorjuuajankohdan aikaistaminen mahdollistaa alhaisemman alkoholipitoisuuden ja suuremman happopitoisuuden. Koska viineissä on lisäksi luonnollisesti syntyvää hiilidioksidia, ne saavat niille ominaisen virkistävän suutuntuman.

Katalonian yhteiskunnalla on historiallinen ja kulttuurinen yhteys viineihin, joissa on luonnollisesti syntyvää hiilidioksidia. Tätä osoittaa se, että kuohuviinien tuotanto on Kataloniassa merkittävässä asemassa ja sen historia ulottuu aina 1800-luvun alkupuolelle.

Väkevät viinit

Selkeä välimerellinen vaikutus ja maaperän koostumus, jota on jo kuvattu luokassa ”viini”, tuottavat saman vaikutuksen SAN-nimityksen ”Cataluña”/”Catalunya” väkevissä viineissä. Viinien väristä, aromista ja rungosta muodostuu intensiivinen, ja happopitoisuus vaihtelee keskitasoisesta alhaiseen.

Kataloniassa väkeviä viinejä nautitaan usein digestiivinä. Perinteisessä katalonialaisessa jälkiruoassa ”postres de músic” (”muusikon jälkiruoka”) väkevä viini yhdistyy pähkinöihin (mantelit, hasselpähkinät, setrin pähkinät) ja kuivattuihin hedelmiin (rusinat, viikunat, aprikoosit).

9. Olennaiset lisäedellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallisessa lainsäädännössä

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Ilmaisua ”xispejant” voidaan käyttää sellaisten valko-, rosee- ja punaviinien merkinnöissä, joiden alkoholipitoisuus on alhaisempi, koska käyminen on keskeytetty tarkoituksellisesti.

Linkki eritelmään

http://goo.gl/Plwa75