Neuvoston päätöslauselma, annettu 27 päivänä marraskuuta 1995, tietoyhteiskunnan rakentamiseen liittyvistä teollisuusnäkökohdista Euroopan unionin kannalta



Virallinen lehti nro C 341 , 19/12/1995 s. 0005 - 0007



NEUVOSTON PÄÄTÖSLAUSELMA, annettu 27 päivänä marraskuuta 1995, tietoyhteiskunnan rakentamiseen liittyvistä teollisuusnäkökohdista Euroopan unionin kannalta (95/C 341/03) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, sekä katsoo, että joulukuussa 1993 Brysselissä kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle esitellyssä kilpailukykyä, kasvua ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa suositellaan yhteisen tietoyhteiskunnan rakentamiseen kannustavaa politiikkaa ja erityisesti Euroopan tieto- ja tietoliikennetekniikan tehokkuuden parantamista, kesäkuussa 1994 Korfulla kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamat päätelmät korkean tason ryhmän, jonka puheenjohtaja oli komission jäsen Bangemann, selvityksestä "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta" on otettava huomioon, kesäkuussa 1995 Cannesissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto painotti uusien kasvualojen (esimerkiksi multimedian) kehitysmahdollisuuksia sekä tietoyhteiskunnan edistämiseen liittyvien työpaikkojen luomista ja kehotti jatkamaan sellaisen säännöstön kehittämistä, joka on omiaan varmistamaan tietoyhteiskunnan kehittymisen ja jossa otetaan huomioon kultuurinen monimuotoisuus sekä uusien palveluiden tasavertaisen saatavuuden takaaminen, komission heinäkuussa 1994 esittämä tiedonanto "Kohti eurooppalaista tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma" sekä komission toukokuussa 1995 esittämä tiedonanto tietoyhteiskunnan sovellusten toteuttamiskeinoista on otettava huomioon, tietoliikennealan infrastruktuurin ja kaapelitelevisioverkkojen vapauttamista koskeva lokakuussa 1994 julkistettu vihreä kirja ja marraskuussa 1994 annettu neuvoston päätöslauselma on otettava huomioon, ja I 1. katsoo, että tietoyhteiskunnan asettamiin haasteisiin vastaaminen on Euroopan unionille poliittisesti ensiarvoisen tärkeää; sen tarkoitus on myötävaikuttaa työpaikkojen luomiseen, kansalaisten elämänlaadun parantamiseen, tuotantoteollisuuden kilpailukyvyn lisäämiseen sekä unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen, 2. katsoo, että tieto- ja tietoliikennetekniikoilla on huomattava merkitys talouselämän kilpailukyvylle ja koska tämä ala houkuttelee sijoittajia, se on taloudellisen kasvun merkittävä osatekijä, 3. katsoo, että on yritysten asia taata teollisuuden kilpailukyky ja parantaa sitä ja julkisen vallan asia edistää kilpailukykyisen toimintaympäristön kehittämistä ja luoda sille tarkoituksenmukaiset oikeudelliset ja säädöspuitteet, II 4. katsoo, että tietoyhteiskunnan kehityksen vaikutukset Euroopan teollisuuteen ovat kahdentyyppisiä: - se vaikuttaa yleisesti teollisuuden kilpailukykyyn, koska teollisuus käyttää tietoyhteiskunnan infrastruktuureja ja tietopalveluja, - se vaikuttaa suoraan eurooppalaiseen tietoteollisuuteen, joka toimii talouden toimijoiden, kaikentyyppisen ohjelma-aineston tuottajien ja tietopalvelujen tarjoajien toimittajana, ja loppukäyttäjiin, 5. korostaa, että ohjelmateollisuudella on suuri merkitys tietoyhteiskunnan tulevaisuudelle ja että tietopalvelualaa on kehitettävä laajalti, 6. tunnustaa, että uusien palvelujen saavuttaman suosion taso käyttäjien keskuudessa on yksi määräävistä tekijöistä tietoyhteiskunnan tehokkaassa kehittämisessä. Teollisuustuotteiden merkittävä kysyntä koskee sekä julkisia ja yksityisiä tietoliikenneverkkoja ja niihin liittyvien tietopalvelujen käyttöä että myös ohjelmatuotannon alaa, 7. katsoo, että tieto- ja tietoliikennetekniikoiden kehittäminen tietoyhteiskunnassa riippuu seuraavien alojen kehityksestä: - Uudet sovellukset On ensiarvoisen tärkeää yksilöidä sellaiset sovellukset, jotka saavat aikaan pitkälle kehitettyjen multimediapalvelujen keskittymisen, joka puolestaan lisää kysyntää, minkä seurauksena tarjonta lisääntyy suurtuotannosta johtuvan säästön ansiosta. Huolimatta siitä, että vastuun katsotaan kuuluvan ensisijaisesti yksityisille yrittäjille, monet näistä hankkeista suuntautuvat sosioekonomisille aloille, joilla valtion osallistuminen on huomattava (julkishallinto, terveydenhuolto, koulutus, ympäristö). - Yleiset televerkot Yleisten televerkkojen laitteistot ovat merkittävä osa välityksen ja tiedonsiirron alan sekä yhä monimutkaisempien valvonta- ja hallintajärjestelmien kysynnästä. - Yritysten tietoliikenne Suurimmat kasvuodotukset ovat näkyvissä yrityksissä, erityisesti suurissa teollisuuskonserneissa ja etenkin rahoitusalalla. Yritysverkkojen toisiinsa liittämistä koskevat tarpeet synnyttävät erityislaitteiden ja -ohjelmien merkittävää kysyntää. - Loppukäyttäjien laitteet Kotikäyttäjien laitteet ovat tärkeimpiä osatekijöitä sellaisen kysynnän luomiseksi, joka voisi varmistaa tietoyhteiskunnan uusien verkkojen ja palvelujen levittämisen elinkelpoisuuden. Näiden laitteiden kotikäyttö, eri alojen elinkeinonharjoittajien ja erityyppisten pienyritysten (tutkimus, jakelu jne.) harjoittama ammattikäyttö luo nopeasti kasvavaa kysyntää, 8. korostaa sitä, että on tärkeää saattaa suunnitellussa aikataulussa päätökseen Euroopan unionin aloittama tietoliikennealan kilpailun vapauttamisprosessi, 9. tunnustaa, että yleisesti ottaen Euroopan teollisuudella on erinomaiset teknologiset ja tuotannolliset asemat tietoliikennelaitteiden alalla, vahva perusta audiovisuaalisen teollisuuden alalla ja suuri kapasiteetti ohjelmien kehittämisessä, joskin sillä on joitakin heikkoja kohtia; 10. korostaa sitä, että tietoyhteiskunnan kehittämisen, ottaen erityisesti huomioon yritysten tuotantomenetelmien järjestelyssä tehdyt jatkuvat muutokset, tulisi myötävaikuttaa merkittävästi alueellisten eriarvoisuuksien poistamiseen ja Euroopan unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen, III JA KEHOTTAA KOMISSIOTA: 1) edistämään Euroopan unionin politiikoissa, strategioissa ja toiminnassa sekä erityisesti tutkimus- ja kehityspuiteohjelman toteuttamisessa tieto- ja tietoliikennetekniikoiden kehittämistä teollisuudessa kiinnittäen erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, 2) tutkimaan tietoyhteiskunnan vaikutuksia talouselämän eri alojen kilpailukykyyn pitäen lähtökohtana Euroopan teollisuuden nykytilaa ja tehden asianmukaisia aloitteita, jotka parantaisivat Euroopan teollisuuden kansainvälistä asemaa, 3) tarkastelemaan näitä aloitteita osana politiikkaa, joka liittyy Euroopan unionin alueella käynnissä olevaan tietoliikenteen kilpailun vapauttamisprosessiin. Näiden aloitteiden toteuttamista voidaan edistää yhteisön käytettävissä olevien keinojen sopivalla kohdistuksella ja tehokkaalla ja koordinoidulla käytöllä, 4) jatkamaan sellaisia hankkeita, jotka myötävaikuttavat ohjelmateollisuuden ja uusien tietopalvelujen alan kehittämiseen, ottaen huomioon niiden vaikutuksen teollisuuteen yleensä, 5) jatkamaan Euroopan unionin tasolla ja eri jäsenvaltioissa tietoyhteiskunnan rakentamiseksi käynnistettyjen erilaisten kokeiluhankkeiden ja muiden kokeilujen tutkimista ja edistämään tuloksista ja käytännön parannustoimista tiedottamista, 6) ottamaan huomioon tällä hetkellä noudatettavissa ja tulevissa tutkimus- ja kehityspuiteohjelmissa ensisijaiset hankkeet, jotka ovat edellä mainittujen analyysien tulosten mukaiset ja jotka edistävät parhaiten teollisuuden kehitystä, 7) tutkimaan edellä esitetyn politiikan rajoissa mahdollisuuksia, joita voidaan luoda unionin ja jäsenvaltioiden yhteisten toimien avulla ja joilla erityisesti edistettäisiin seuraavia näkökohtia: - kiinteämpää yhteistyötä eurooppalaisten yritysten välillä, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten välillä, - standardoimistoimien lisäämistä uusien palvelujen nopean käyttöönoton, tiedon saannin ja tietojen vaihdon helpottamiseksi, 8) jatkamaan sellaisten oikeudellisten ja säädöksiin liittyvien esteiden ja vaikutusten tutkimista, jotka liittyvät avoimen ja kilpailukykyisen ympäristön kehittämiseen, 9) esittelemään neuvostolle vuoden 1996 aikana tiedonannon, jossa esitetään se toiminta, jota unionissa on harkittava sellaisen kilpailukykyisen teollisuusalueen luomiseksi, jonka avulla pystyttäisiin vastaamaan tietoyhteiskunnan luomiin haasteisiin ja odotuksiin, sekä tiedottamaan neuvostolle säännöllisesti erityisesti tietoyhteiskunnan teollisuusnäkökohtiin liittyvien aloitteiden seurannasta.