2001/512/YOS: Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä kesäkuuta 2001, oikeusalalla toimiville tarkoitetun kannustus-, vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman toisen vaiheen perustamisesta (Grotius II — rikosoikeus)



Virallinen lehti nro L 186 , 07/07/2001 s. 0001 - 0003



Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä kesäkuuta 2001, oikeusalalla toimiville tarkoitetun kannustus-, vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman toisen vaiheen perustamisesta (Grotius II - rikosoikeus) (2001/512/YOS) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan ja 34 artiklan 2 kohdan c alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklassa asetetaan unionin tavoitteeksi antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella kehittämällä jäsenvaltioiden yhteistä toimintaa poliisiyhteistyössä ja oikeudellisessa yhteistyössä rikosasioissa. (2) Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä kehotetaan tehostamaan yhteistyötä rikollisuuden vastaisessa toiminnassa, jotta voitaisiin luoda todellinen Euroopan oikeusalue. (3) Grotius-ohjelma, joka on perustettu oikeusalalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelmasta 28 päivänä lokakuuta 1996 hyväksytyllä neuvoston yhteisellä toiminnalla 96/636/YOS(3), on edistänyt osaltaan yhteistyötä jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten välillä ja parantanut niiden oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta. (4) Ohjelman uusimisella, josta erityisesti säädetään edellä mainitussa yhteisessä toiminnassa, voitaisiin tätä yhteistyötä parantaa. (5) Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa kuuluu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 61 artiklan soveltamisalaan, ja näin ollen tuki tämän alan yhteistyötoimille edellyttää komission erillistä aloitetta Grotius-ohjelman yksityisoikeudellisen osan uusimiseksi. (6) On suotavaa varmistaa Grotius-ohjelmasta tuettujen yleisten ja rikosoikeuden alan hankkeiden jatkuvuus ja uusia ohjelma toiseksi kaksi vuotta kestäväksi kaudeksi. (7) Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneille maille on annettava paremmat mahdollisuudet tulla mukaan rikosoikeuden alan Grotius-ohjelmaan helpottamalla niiden osallistumista ohjelmasta tuettaviin hankkeisiin. (8) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä siinä vahvistettujen menettelyjen mukaisesti. (9) Tähän päätökseen sisältyy ohjelman koko keston ajaksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(4) 34 kohdassa tarkoitettu rahoitusohje, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Ohjelman perustaminen 1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisellä toiminnalla 96/636/YOS perustetun Grotius-yhteistyöohjelman, jäljempänä "ohjelma", toinen vaihe, jota sovelletaan yleisten ja rikosoikeudellisten asioiden alalla. 2. Ohjelma uusitaan kaudeksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2001 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002. 2 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelmalla edistetään yleistä tavoitetta antaa kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Ohjelman tarkoituksena on näissä puitteissa edistää oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta ja helpottaa jäsenvaltioiden oikeudellista yhteistyötä yleisissä ja rikosoikeudellisissa asioissa. 2. Ohjelman erityistavoitteet ovat: a) valmistella hankkeita rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla; b) tukea hyväksyttyjen välineiden täytäntöönpanoa; c) edistää kaikkien jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevien yleisten kysymysten keskinäistä tuntemusta; d) toteuttaa paikallisia kertaluonteisia hankkeita käytännön yhteistyön parantamiseksi; e) edistää tiettyjen organisaatioiden ja ammattien verkottumista. 3. Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneet maat, jäljempänä "hakijamaat", voivat osallistua hankkeisiin, jotta ne voivat perehtyä Euroopan unionin tämän alan säännöstöön ja valmistautua jäsenyyteen. Hankkeisiin voi osallistua myös muita kolmansia maita, jos tämä edistää hankkeiden tavoitteiden saavuttamista. 3 artikla Ohjelmaan osallistuminen 1. Ohjelmasta myönnetään yhteisrahoitusta hankkeille, joita voivat ehdottaa julkiset tai yksityiset laitokset ja järjestöt, myös ammatilliset järjestöt, tutkimuslaitokset sekä oikeusalalla toimiville perus- tai jatkokoulutusta antavat oppilaitokset. 2. Tässä päätöksessä "oikeusalalla toimivilla" tarkoitetaan tuomareita, syyttäjiä, asianajajia, oikeushallinnon virkamiehiä, rikostutkinnasta vastaavia virkamiehiä, ulosottomiehiä, asiantuntijoita, tuomioistuinten tulkkeja, muita oikeudenhoitoon liittyvien ammattien harjoittajia sekä tutkijoita. 3. Jotta hankkeelle voidaan myöntää yhteisrahoitusta, siinä on oltava mukana vähintään kolme jäsenvaltiota tai kaksi jäsenvaltiota ja yksi hakijamaa, ja sillä on oltava 2 artiklassa mainitut tavoitteet. 4. Ohjelmasta voidaan rahoittaa myös: a) jäsenvaltioiden järjestämiä erityishankkeita, joista on erityistä hyötyä ohjelman painopisteiden tai hakijamaiden kanssa tehtävän yhteistyön kannalta; b) jäsenvaltioiden järjestämiä täydentäviä toimenpiteitä, kuten seminaareja, asiantuntijoiden kokouksia tai muita toimia, joiden tarkoituksena on ohjelman toteuttamisen yhteydessä saatujen tietojen levittäminen. 4 artikla Ohjelmasta tuettavat toimet Ohjelman avulla voidaan toteuttaa seuraavanlaisia toimia kaikilla oikeudellisen yhteistyön aloilla, yksityisoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä lukuun ottamatta: a) koulutus; b) vaihto- ja työharjoittelujaksot; c) selvitykset ja tutkimukset; d) kokoukset ja seminaarit; e) ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä saatujen tulosten levittäminen. 5 artikla Ohjelman rahoitus 1. Rahoitusohje tämän ohjelman täytäntöönpanoa varten vuosina 2001-2002 on 4 miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa. 3. Hanke, jolle on myönnetty yhteisrahoitusta tästä ohjelmasta, ei voi saada rahoitusta mistään muusta Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavasta ohjelmasta. 4. Rahoituspäätösten perusteella laaditaan rahoitussopimukset komission ja hankkeiden järjestäjien välillä. Komissio valvoo rahoituspäätöksiä ja -sopimuksia, ja tilintarkastustuomioistuin suorittaa niitä koskevat tarkastukset. 5. Yhteisön talousarviosta myönnettävän rahoituksen osuus voi olla enintään 70 prosenttia hankkeen kustannuksista. 6. Edellä 3 artiklan 4 kohdassa mainitut erityishankkeet ja täydentävät toimenpiteet voidaan kuitenkin rahoittaa kokonaan siten, että 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisten erityishankkeiden osuus voi olla enintään kymmenen prosenttia ja 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisten täydentävien toimenpiteiden osuus enintään viisi prosenttia ohjelman vuotuisista kokonaismäärärahoista. 6 artikla Ohjelman täytäntöönpano 1. Komissio vastaa ohjelman hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. 2. Komissio hallinnoi ohjelmaa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti. 3. Ohjelman täytäntöönpanoa varten komissio a) laatii vuotuisen työohjelman, jossa esitetään erityistavoitteet, aiheenmukaiset painopisteet sekä tarvittaessa luettelo erityishankkeista ja täydentävistä toimenpiteistä, b) arvioi ja valitsee hankkeet, jotka 3 artiklassa tarkoitetut hankkeiden järjestäjät ovat esittäneet. 4. Komissio antaa ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavia toimenpiteitä koskevat ehdotukset 7 artiklassa tarkoitetun komitean käsiteltäväksi riittävän ajoissa, jotta jäsenvaltiot voivat arvioida niitä. Järjestäjien esittämät ehdotukset tutkitaan 8 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Vuotuinen työohjelma, erityishankkeet ja täydentävät toimenpiteet tutkitaan 9 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. 5. Komissio arvioi ja valitsee järjestäjien esittämät hankkeet, edellyttäen että ne ovat sopusoinnussa tämän alan politiikkojen kanssa, seuraavien perusteiden mukaan: a) yhdenmukaisuus ohjelman tavoitteiden kanssa; b) hankkeen eurooppalainen ulottuvuus ja hakijamaiden osallistumisen laajuus; c) yhteensopivuus niiden toimien kanssa, jotka on jo toteutettu tai jotka on tarkoitus toteuttaa yleisissä ja rikosoikeudellisissa asioissa tehtävän Euroopan unionin oikeudellisen yhteistyön alan poliittisten painopisteiden mukaisesti; d) hankkeen sekä aiemmin toteutettujen, parhaillaan toteutettavien tai tulevien yhteistyöhankkeiden täydentävyys; e) hankkeen järjestäjän kyky panna hanke täytäntöön; f) hankkeen suunnittelun, organisoinnin, esittelyn ja odotettujen tulosten laatu; g) ohjelman perusteella haettavan rahoituksen määrä ja sen suhde odotettuihin tuloksiin; h) odotettujen tulosten vaikutus ohjelman tavoitteisiin. Näiden perusteiden tärkeysjärjestys esitetään vuotuisessa työohjelmassa. 7 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa Grotius II - rikosoikeus-komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä puheenjohtajan ehdotuksesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistun työjärjestyksen mallin pohjalta. Komissio voi kutsua hakijamaiden edustajia komitean kokousten jälkeen pidettäviin tiedotuskokouksiin. 8 artikla Neuvoa-antava menettely 1. Jos tähän artiklaan viitataan, komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 3. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 4. Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 9 artikla Hallintomenettely 1. Jos tähän artiklaan viitataan, komissiota avustaa hallintokomitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 3. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Tässä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään kolmen kuukauden määräajalla ilmoituksen tekopäivästä. 4. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin 3 kohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa. 10 artikla Arviointi 1. Komissio arvioi vuosittain ohjelman täytäntöönpanemiseksi edellisenä vuonna toteutetut toimet. Arvioinnin tulokset toimitetaan komitealle. 2. Komissio antaa ohjelman täytäntöönpanosta vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Ensimmäinen kertomus esitetään ennen 31 päivää heinäkuuta 2002. 11 artikla Voimaantulo Tätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se julkaistaan virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2002. Tehty Luxemburgissa 28 päivänä kesäkuuta 2001. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja B. Rosengren (1) EYVL C 96 E, 27.3.2001, s. 336. (2) Lausunto annettu 5. huhtikuuta 2001 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (3) EYVL L 287, 8.11.1996, s. 3. (4) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.