Neuvoston asetus (EY) N:o 1824/2001, annettu 12 päivänä syyskuuta 2001, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien sekä tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten uudelleen täytettävien taskusytyttimien tuonnissa



Virallinen lehti nro L 248 , 18/09/2001 s. 0001 - 0013



Neuvoston asetus (EY) N:o 1824/2001, annettu 12 päivänä syyskuuta 2001, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien sekä tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten uudelleen täytettävien taskusytyttimien tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 ja 6 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. AIEMMAT MENETTELYT JA VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET (1) Neuvosto otti vuonna 1991 asetuksella (ETY) N:o 3433/91(2) käyttöön muun muassa 16,9 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien, jäljempänä "kertatäyttöiset sytyttimet", tuonnissa. (2) Vuonna 1995 annettiin neuvoston asetus (EY) N:o 1006/95(3), jolla alkuperäinen arvotulli korvattiin paljoustullilla, jonka suuruus on 0,065 ecua sytytintä kohti. (3) Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 192/1999(4) edellä mainitut toimenpiteet koskemaan a) Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuontia ja b) tiettyjen sellaisten Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien taikka Taiwanista tuotujen tai Taiwanista peräisin olevien uudelleen täytettävien sytyttimien tuontia, joiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -arvo kappaleelta on vähemmän kuin 0,15 euroa. B. TÄMÄ TUTKIMUS 1. Tarkastelua koskeva pyyntö (4) Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1006/95 käyttöön otettujen ja soveltamisalaltaan neuvoston asetuksella (EY) N:o 192/1999 laajennettujen polkumyyntitullien, jäljempänä "nykyiset toimenpiteet", voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen(5) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä "perusasetus", 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella näitä toimenpiteitä uudelleen. (5) Pyynnön esitti 3 päivänä helmikuuta 2000 European Lighters Manufacturers Federation, jäljempänä "ELMF" tai "pyynnön esittäjä", edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan yhteisön kertatäyttöisten sytyttimien tuotannosta, jäljempänä "pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat". 2. Tarkastelun vireillepanoa koskeva ilmoitus (6) Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen(6) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla. 3. Tutkimusajanjakso (7) Polkumyynnin ja vahingon jatkumista ja/tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 1999 ja 31 päivän maaliskuuta 2000 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu koski 1 päivän tammikuuta 1996 ja tutkimusajanjakson lopun välistä ajanjaksoa, jäljempänä "tarkastelujakso". 4. Tutkimuksen osapuolet (8) Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti yhteisön tuotannonalalle, kiinalaisille viejille ja tuottajille sekä niiden edustajille, Kiinan kansantasavallan viranomaisille sekä niille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan. Komissio lähetti kyselylomakkeet edellä mainituille osapuolille ja tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille. Lisäksi otettiin yhteyttä vertailumaan tuottajaan, jolle lähetettiin myös kyselylomake. Osapuolet, joita asia suoraan koski, saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. (9) Pyynnön esittäneet yhteisön tuottajat vastasivat kyselyyn. Lisätietoja saatiin yhdeltä yhteisön tuottajalta, joka ei kuulunut pyynnön esittäneisiin yhteisön tuottajiin mutta ei myöskään vastustanut menettelyn aloittamista. (10) Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät vastanneet komission kyselyyn eivätkä toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa. (11) Niistä seitsemästäkymmenestäkahdesta etuyhteydettömästä tuojasta ja käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, vain kolmetoista vastasi kyselyyn väittäen, että ne eivät olleet tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinan kansantasavallasta tai että ne olivat lopettaneet sen tuonnin. Kaksi tuojaa näistä kolmestatoista vastasi kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin. 5. Saatujen tietojen tarkistaminen (12) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita pidettiin tarpeellisina tutkittaessa, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja onko toimenpiteiden soveltamisen jatkaminen yhteisön edun vastaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Yhteisön tuottajat: Bic SA, Clichy Cedex, Ranska, Flamagas SA, Barcelona, Espanja, Tokai Europe GmbH, Mönchengladbach, Saksa, Swedish Match Lighter BV, Assen, Alankomaat. b) Vertailumaan tuottaja: Swedish Match Philippines, Inc., Manila, Filippiinit. c) Etuyhteydettömät yhteisön tuojat: Daalgo, SL, Valencia, Espanja. C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (13) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisissä tutkimuksissa eli kaasukäyttöiset kertatäyttöiset taskusytyttimet, jotka kuuluvat CN-koodiin 9613 10 00 (Taric-koodi 9613 10 00*19 )(7). (14) Kuten aiemmissa tutkimuksissa jo todettiin, pyynnön esittäneiden yhteisön tuottajien tuottamat ja myymät kertatäyttöiset sytyttimet ja Kiinan kansantasavallasta tuodut kertatäyttöiset sytyttimet ovat kaikissa suhteissa samanlaisia tai niillä on ainakin samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet, eikä niiden käyttötarkoituksissa ole eroja. Sama pätee vertailumaana käytetyllä Filippiineillä tuotettuihin ja myytyihin kertatäyttöisiin sytyttimiin. Tämän vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. D. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Alustavat huomiot (15) Jäljempänä esitettyjä polkumyyntiä koskevia päätelmiä tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa ja että päätelmät perustuvat sen vuoksi käytettävissä olleisiin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli Eurostat-tilastoihin ja Kiinan kansantasavallan vientikauppaa koskeviin tietoihin. Tarkasteltavana olevan tuonnin markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen aikana merkittävä, noin 11 prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeisenä aikana tämä markkinaosuus pieneni 9 prosenttiin vuonna 1995 ja supistui sitten edelleen merkittävästi ollen noin 1,3 prosenttia tutkimusajanjaksona. 2. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys a) Vertailumaa (16) Nykyisten toimenpiteiden mukaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien kertatäyttöisten sytyttimien kaikkeen tuontiin sovelletaan yhtä koko maata koskevaa tullia. Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti komissio käytti samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Normaaliarvo määritettiin näin ollen markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata eli vertailumaata koskevien tietojen perusteella. (17) Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin vertailumaana Thaimaata. Myöhemmässä tarkastelussa vertailumaana käytettiin Filippiinejä, koska thaimaalaiset tuottajat kieltäytyivät yhteistyöstä ja koska todettiin, että Filippiinit oli sopiva ja järkevä valinta vertailumaaksi kotimarkkinoidensa koon ja avoimuuden sekä osien ja komponenttien saatavuuden perusteella. Tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin siksi, että Filippiinejä käytettäisiin jälleen vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi. Koska edellisen tarkastelun päätelmien katsottiin olevan edelleen päteviä, yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia vertailumaan valinnasta ja filippiiniläinen tuottaja, johon otettiin yhteyttä, suostui täysimääräiseen yhteistyöhön, katsottiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, että Filippiinit on sopiva ja järkevä valinta vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi tarkasteltavana olevalle tuotteelle Kiinan kansantasavallan osalta. b) Normaaliarvo (18) Ensin todettiin, että filippiiniläinen tuottaja myi tuotetta riittävässä määrin kotimarkkinoilla, joten sen myyntiä pidettiin edustavana perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (19) Tämän jälkeen tutkittiin perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, voitiinko yhteistyössä toimineen filippiiniläistuottajan myynnin kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tutkimusajanjakson koko kotimarkkinamyyntiin perustuvan painotetun keskimääräisen myyntihinnan todettiin olevan suurempi kuin tuotannon painotettu keskimääräinen yksikkökustannus, ja yksikkökustannuksia alhaisemmilla hinnoilla tapahtuneiden yksittäisten myyntitoimien määrän todettiin olevan vähemmän kuin 20 prosenttia normaaliarvon määrityksessä käytetystä myynnistä; tästä syystä kaikkea kotimarkkinamyyntiä pidettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. (20) Tämän vuoksi normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteistyössä toimineen filippiiniläistuottajan riippumattomien kotimaisten asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettaviksi tulevien hintojen perusteella eli määrittämällä kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu mallikohtainen keskiarvo riippumatta siitä, oliko kaikki myynti kannattavaa vai ei. c) Vientihinta (21) Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kieltäytyivät yhteistyöstä, yhteisöön suuntautuvaa vientiä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Vientihinta määritettiin siten asiakirjoin todistettujen myyntitarjousten perusteella, koska niissä esiintyvä hintataso vastasi Kiinan kansantasavallan vientikauppaa koskevia tietoja. d) Vertailu (22) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa huomioon kuljetus- ja luottokustannusten eroavuudet, joiden osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailtavuuteen. e) Polkumyyntimarginaali (23) Filippiinien vapaasti tehtaalla -tason painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin Kiinan kansantasavallan vapaasti tehtaalla -tason painotettuun keskimääräiseen vientihintaan samassa kaupan portaassa perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti. Vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän merkittävässä määrin. Todettu polkumyyntimarginaali oli huomattavasti korkeampi kuin aiemmissa tutkimuksissa todettu 80,3 prosenttia. (24) Tutkimus ei antanut aihetta päätellä, että polkumyynti loppuisi tai vähenisi, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tästä syystä pääteltiin, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä. Koska kuitenkin tuonti Kiinan kansantasavallasta oli vähäistä tutkimusajanjakson aikana, katsottiin asianmukaiseksi tutkia myös, toistuisiko polkumyynti viennin lisääntyessä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumotaan. 3. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys (25) Polkumyynnin toistumistodennäköisyyttä merkittävien tuontimäärien yhteydessä tutkittaessa arvioitiin seuraavia tekijöitä: polkumyynnin esiintyminen ja toimenpiteiden kiertämisen tausta, tuotannon ja kapasiteetin käyttöasteen kehitys Kiinan kansantasavallassa sekä kiinalaisten sytyttimien viennin kehitys maailmanlaajuisesti. a) Polkumyynnin esiintyminen ja toimenpiteiden kiertämisen tausta (26) Edellisissä tutkimuksissa todettu polkumyyntimarginaali oli korkea. Tämän tarkastelun yhteydessä suoritettu tutkimus osoittaa, että polkumyynti ei ole loppunut vaan on jopa merkittävästi suurempaa kuin aiempien tutkimusten aikana. (27) Lisäksi tiedetään, että voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä on kierretty. Tämä tapahtui kuljettamalla tuotteet Taiwanin kautta ja tekemällä tuotteeseen muutoksia, joiden ainoana tarkoituksena oli välttyä maksamasta polkumyyntitullia. Tämän seurauksena toimenpiteet laajennettiin vuonna 1999 koskemaan Taiwanista tuotavia sytyttimiä ja tiettyjä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia uudelleen täytettäviä sytyttimiä, kuten johdanto-osan 3 kappaleessa selostetaan. (28) Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tulokset ja Kiinan kansantasavallasta yhteisöön suuntautuvan tuonnin suhteellisen pieni tämänhetkinen määrä näyttäisivät osoittavan, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät pystyneet kilpailemaan yhteisön markkinoilla ilman polkumyyntiä, vaikka olivatkin edelleen erittäin kiinnostuneita yhteisön markkinoista. b) Tuotannon ja kapasiteetin käyttöasteen kehitys Kiinan kansantasavallassa (29) Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä komission kanssa, joten tiedot sytyttimien tuotannosta ja kulutuksesta Kiinan kansantasavallassa ovat peräisin yksinomaan pyynnön esittäjältä, joka toimitti tietoja sekä tarkastelua koskevassa pyynnössään että tutkimuksen aikana. Vaikka näitä tietoja ei voitu tarkistaa riippumattomien lähteiden avulla, ei esiin tullut myöskään mitään syytä, jonka vuoksi ne olisi pitänyt hylätä. (30) Kiinan kansantasavallassa on arvioitu tuotettavan yksinomaan sytytinkivellisiä sytyttimiä 2,5 miljardia kappaletta, mikä on yli kaksi kertaa enemmän kuin maan kotimarkkinoiden kulutus, jonka on arvoitu olevan 1,1-1,4 miljardia kappaletta; tähän lukuun sisältyvät myös pietsosähköiset sytyttimet, jotka eivät kuulu tarkasteltavina oleviin tuotteisiin. Nämä luvut ovat kuitenkin selvästi aliarvioituja, jos niitä verrataan Kiinan kansantasavallan vientitilastoihin (ks. johdanto-osan 33 kappale). (31) Internet-sivuilla www.globalsources.com olevien tietojen mukaan Kiinan kansantasavallassa on 786 savukkeensytyttimien toimittajaa, joista 140 on erikoistunut kertatäyttöisiin sytyttimiin ja 161 uudelleen täytettäviin sytyttimiin. Oman ilmoituksensa mukaan suurimman sytyttimien valmistajan kuukausikapasiteetti on 45 miljoonaa sytytintä. Kolme kahdenkymmenen suurimman tunnetun yrityksen joukosta satunnaisesti valittua yritystä väittää puolestaan tuottavansa tai pystyvänsä tuottamaan miljardi sytytintä vuodessa, mikä on hieman vähemmän kuin uudelleen täytettävien ja kertatäyttöisten sytyttimien kokonaiskulutus yhteisössä. (32) Kiinan kansantasavallan valtava tuotantokapasiteetti ja sen kotimarkkinoiden koko sallii kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien siirtyä huomattavan joustavasti sekä markkinoilta toisille että tuotetyypistä toiseen. Tuottajat pystyvät siten nopeasti lisäämään tuotantoaan ja ohjaamaan myyntiään mille tahansa vientimarkkinoille, myös yhteisön markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan. c) Kiinan kansantasavallasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin kehitys 1. Yleissuuntauksena viennin lisääntyminen (33) Kiinan kansantasavallan vientikauppaa koskevien tietojen perusteella voidaan todeta, että kiinalaisten kertatäyttöisten sytyttimien vienti eri puolille maailmaa lisääntyi 1,9 miljardista kappaleesta 2,7 miljardiin kappaleeseen ja uudelleen täytettävien sytyttimien vienti 0,2 miljardista kappaleesta 0,7 miljardiin kappaleeseen vuosina 1996-2000. (34) Lisäksi voitiin todeta, että hinnat olivat laskeneet merkittävästi vuodesta 1996 vuoteen 2000: kertatäyttöisten sytyttimien hinta oli laskenut 0,06 dollarista 0,03 dollariin ja uudelleen täytettävien sytyttimien hinta 0,31 dollarista 0,14 dollariin. 2. Kiinan kansantasavallan viennin mahdollinen uudelleen suuntaaminen kolmansissa maissa käyttöön otettujen rajoitusten vuoksi (35) Käytettävissä olevien tietojen mukaan Kanada ja Yhdysvallat ovat ottaneet käyttöön kiinalaisia sytyttimiä koskevia tuontirajoituksia turvallisuussyistä. Yhdysvaltojen markkinoille voi tuoda vain lapsiturvallisia sytyttimiä ja Kanada puolestaan on kieltänyt vuoden 1999 lopussa aasialaisten sytyttimien tuonnin turvallisuussyistä. Tämä osoittaa, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on paineita löytää vaihtoehtoisia vientimarkkinoita. 3. Kiinan kansantasavallan vienti muille edustaville vientimarkkinoille (36) On tärkeää huomata, että kun neuvosto oli vuonna 1995 ottanut käyttöön polkumyyntitullit, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät helposti tunkeutumaan muille suurille vientimarkkinoille kuten Indonesian markkinoille ja, vaikkakin vähäisemmässä määrin, myös Venäjän ja Japanin markkinoille soveltamalla samantasoisia alhaisia vientihintoja kuin yhteisössäkin. 4. Päätelmät (37) Tutkimus on selvästi osoittanut, että vaikka Kiinan kansantasavallasta tuotiin yhteisöön suhteellisen vähän kertatäyttöisiä sytyttimiä tutkimusajanjakson aikana, todetun polkumyynnin taso oli jopa korkeampi kuin aiemmissa tutkimuksissa. (38) Tutkimus osoitti myös, että kiinalaisten kertatäyttöisten sytyttimien vienti yhteisöön kasvaisi mitä todennäköisimmin merkittäväksi, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. Tämä päätelmä perustuu Kiinan kansantasavallan huomattavaan käyttämättömään kapasiteettiin ja todettuun toimenpiteiden kiertämisen tasoon. Se osoittaa, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat edelleen erittäin kiinnostuneita yhteisön markkinoista. (39) Lisäksi pääteltiin, että kyseinen merkittävästi kasvanut vienti yhteisöön tapahtuisi todennäköisesti polkumyyntihintaan. Tästä osoituksena on se, että Kiinan kansantasavallasta muille tärkeille vientimarkkinoille vietyjen tuotteiden hintojen todettiin olevan alhaisia. On epätodennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat aloittaa uudelleen merkittävien tuotemäärien viennin yhteisöön soveltamatta samanlaisia alhaisia vientihintoja, etenkään kun yhteisöön suuntautuva vienti, joka tosin on määrällisesti edelleen vähäistä, tapahtuu jo nyt polkumyyntihintaan. (40) Tiivistäen voidaan todeta, että jos toimenpiteet kumotaan, tuonti Kiinan kansantasavallasta yhteisöön alkaa uudelleen merkittävässä määrin ja huomattavan alhaiseen polkumyyntihintaan. E. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ (41) Pyynnön esittäneiden yhteisön tuottajien tuotanto muodostaa noin 95 prosenttia kertatäyttöisten sytyttimien tuotannosta yhteisössä, mistä syystä kyseisten tuottajien katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Yhden yhteisön tuottajan ei katsottu kuuluvan yhteisön tuotannonalaan, koska se ei toiminut täysin yhteistyössä vaan toimitti ainoastaan tiettyjä tietoja, joita tarvittiin yhteisön kertatäyttöisten sytyttimien kulutuksen määrittämiseksi. F. YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANTEEN ANALYYSI 1. Yleisiä huomioita (42) Vuosittaista kehitystä koskevien tietojen vertailtavuuden varmistamiseksi kaikki tutkitut 15 kuukauden pituista tutkimusajanjaksoa koskevat muuttujat on muunnettu vuositasolle kertomalla todennetut luvut 12/15:llä. 2. Kulutus yhteisön markkinoilla (43) Tarkasteltavana olevan tuotteen todettavissa oleva kulutus yhteisössä määritettiin seuraavien tekijöiden perusteella: - yhteisön tuotannonalan myymien, sen omaa tuotantoa olevien kertatäyttöisten sytyttimien määrä, - pyynnön esittäneisiin yhteisön tuottajiin kuulumattoman tuottajan myymät määrät, - Kiinan kansantasavallasta yhteisöön tuotujen kertatäyttöisten sytyttimien määrä Eurostat-tietojen perusteella, - kaikista muista kolmansista maista yhteisöön tuotujen kertatäyttöisten sytyttimien määrä Eurostat-tietojen perusteella. (44) Näin laskettuna kertatäyttöisten sytyttimien kulutus yhteisön markkinoilla väheni noin 873 miljoonasta kappaleesta vuonna 1996 noin 770 miljoonaan kappaleeseen tutkimusajanjaksona (jäljempänä taulukoissa "TA"). Kulutus väheni ensin 14,3 prosenttia vuodesta 1996 vuoteen 1998 ja kasvoi sitten vuonna 1999 ja tutkimusajanjaksona. Yhteisön kulutus supistui tarkastelujakson aikana yhteensä 11,8 prosenttia. Yhteisön kulutus >TAULUKON PAIKKA> Lähteet: Yhteisön tuotannonalan ja yhden muun yhteisön tuottajan vastaukset kyselyyn, Eurostatin tietoihin perustuvat ekstrapoloidut luvut. (45) Nämä luvut ovat kuitenkin aliarvioituja, koska niihin eivät sisälly tietyt uudelleen täytettävät sytyttimet, joiden kulutus oli noin 153 miljoonaa kappaletta vuonna 1997 ja 104 miljoonaa kappaletta tutkimusajanjaksona. 3. Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuonnin kehitys a) Tuontimäärät ja markkinaosuudet (46) Koska paljoustulli 0,065 ecua kappaleelta otettiin käyttöön vuonna 1995, tuontiluvut ilmoitetaan myös kyseisen vuoden osalta ja kehityssuunta lasketaan sen pohjalta. Tuonti väheni lähes 80 miljoonasta kappaleesta alle 10 miljoonaan kappaleeseen vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä. Myös tuonnin markkinaosuus pieneni vastaavasti. Vuoden 1995 kulutus, joka oli arviolta 882 miljoonaa kappaletta, erosi vain vähän vuoden 1996 kulutuksesta. Tuonti Kiinasta >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Eurostat b) Tuontihintojen kehitys (47) Vaikka Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien kertatäyttöisten sytyttimien tuonnissa otettiin käyttöön polkumyyntitulli, parhaat käytettävissä olevat tiedot, jotka on saatu Eurostatilta, kiinalaisista tilastoista ja kiinalaisten toimijoiden asiakirjoin todistetuista myyntitarjouksista, osoittavat, että kyseisen tuonnin hinnat olivat edelleen alempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Tutkimusajanjaksoa koskevien tulosten mukaan hintaero oli samassa kaupan portaassa noin 48 prosenttia, vaikka myös polkumyyntitulli otettiin huomioon. 4. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne a) Yleisiä huomioita (48) Ensi näkemältä toimenpiteet näyttävät vaikuttaneen myönteisesti tiettyjen talouden tunnuslukujen kehitykseen. Yhteisön tuotannonalan tilannetta arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon myös todettu toimenpiteiden kiertäminen, joka johti polkumyyntitullin soveltamisalan laajentamiseen vuonna 1999. b) Tuotanto (49) Kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tuottamien kertatäyttöisten sytyttimien määrä laski 1038 miljoonasta kappaleesta 912 miljoonaan kappaleeseen eli noin 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Samanaikaisesti yhteisön tuotannonala valmistautui halpatuonnin aiheuttamaan kilpailuun toteuttamalla merkittäviä uudelleenjärjestelyjä. Tuotantoa mukautettiin suurtuotannon etujen saavuttamiseksi ja kilpailukykyä parannettiin ottamalla huomioon kysynnän kehitys kuten pietsosähköisten sytyttimien kulutuksen ja tuonnin kasvu. Kaksi tuotantolaitosta, jotka sijaitsivat Kreikassa ja Ranskassa, suljettiin tarkastelujakson aikana. Tuotanto >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. c) Kapasiteetti ja sen käyttöaste (50) Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä 1221 miljoonasta kappaleesta 1195 miljoonaan kappaleeseen eli 2,1 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste aleni 85 prosentista 76 prosenttiin. Kapasiteetti >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. d) Myynti yhteisössä (51) Yhteisön tuotannonalan yhteisössä myymien sytyttimien määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 4,9 prosenttia eli noin 555 miljoonasta kappaleesta vuonna 1996 noin 582 miljoonaan kappaleeseen tutkimusajanjaksona. Myynti EY:ssä yhteensä >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. e) Markkinaosuus (52) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi noin 64 prosentista noin 76 prosenttiin. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn ja Eurostat. f) Yhteisössä sovelletut myyntihinnat (53) Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevasta tuotteesta veloittama keskihinta laski 8 prosenttia tarkastelujakson aikana eli 0,237 ecusta/kappale vuonna 1996 0,217 euroon/kappale tutkimusajanjaksona. Nämä keskihinnat, jotka olivat laskeneet vuosina 1997 ja 1998, nousivat hieman ja vakiintuivat vuonna 1999 ja tutkimusajanjaksona. Keskimääräinen myyntihinta >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. g) Kannattavuus (54) Yhteisön tuotannonalan painotettu keskimääräinen voitto prosentteina nettomyynnistä ilmaistuna laski vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 11,1 prosentista 6,9 prosenttiin kertatäyttöisten sytyttimien tuotannon osalta. Olisi huomattava, että kannattavuus vaihtelee huomattavasti yhteisön tuotannonalaan kuuluvien yritysten välillä. Lisäksi yksi suuri yritys väitti, että sen tuottamien sytytinkivellisten sytyttimien ja sähköisten sytyttimien kannattavuuslukuja ei voida erottaa toisistaan ja että jälkimmäisten tuotanto on kannattavampaa. Tämä huomioon ottaen jäljempänä esitetyt kannattavuusluvut saattavat olla liian korkeita. Toinen yhteisön tuotannonalan yritys katsoi, että sen kannattavuuden selvä heikkeneminen vuosina 1998 ja 1999 johtui sen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin merkittävästä taantumisesta, jonka vuoksi tuotanto oli vähentynyt ja kokonaistuotantokustannukset nousseet. Yhteenvetona voidaan todeta, että yhteisön tuotannonala ei saavuttanut sitä 15 prosentin voittotasoa, jota pidettiin sopivana alkuperäistä tullia koskevassa asetuksessa (ETY) N:o 3433/91 (johdanto-osan 16 kappale) ja asetuksessa (EY) N:o 1006/95 (johdanto-osan 63 kappale), tai sitä 10 prosentin voittotasoa, jota pidettiin sopivana Thaimaasta, Filippiineiltä ja Meksikosta peräisin olevien kertatäyttöisten sytyttimien tuontia koskevassa asetuksessa (EY) N:o 423/97(8) (johdanto-osan 81 kappale). (55) Yhteisön tuotannonalan kannattavuus yhteisön markkinoilla kehittyi tarkasteltavana olevan tuotteen osalta seuraavasti: Voitto >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. h) Työllisyys (56) Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä työllisyys yhteisön tuotannonalan yrityksissä heikkeni 13 prosenttia eli 1716 työntekijästä 1496 työntekijään vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä. Työntekijämäärän väheneminen johtuu pohjimmiltaan yhteisön tuotannonalan pyrkimyksistä parantaa kilpailukykyään. Tässä yhteydessä suljettiin, kuten edellä jo mainittiin, kaksi tuotantolaitosta, lisättiin valmistus- ja kokoonpanoprosessien automatisointia ja keskitettiin myyntitoimintaa. Yhteisön tuotannonalan työllisyystilanne kehittyi seuraavasti: Henkilöstö (kertakäyttöiset sytyttimet) >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. i) Tuottavuus (57) Tuotantohenkilöstön vuodessa tuottamien sytyttimien määrän perusteella mitattuna tuottavuus kasvoi hieman eli noin 2 prosenttia nousten vuoden 1996 noin 707000 kappaleesta noin 718000 kappaleeseen tutkimusajanjaksona. j) Varastot (58) Yhteisön tuotannonalan kertatäyttöisten sytyttimien loppuvarastot pienenivät vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä 166 miljoonasta kappaleesta 160 miljoonaan kappaleeseen eli noin 4 prosenttia. Varastot kehittyivät seuraavasti: Loppuvarastot >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. k) Investoinnit (59) Yhteisön tuotannonalan kokonaisinvestoinnit kertatäyttöisten sytyttimien tuotantoon vähenivät noin 15 miljoonasta ecusta noin 12 miljoonaan euroon vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä. Yhteisön tuotannonalan investointien määrä kuvastaa sen yrityksiä tehostaa tuotantoaan. Investoinnit kehittyivät seuraavasti: Investoinnit >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. l) Sijoitetun pääoman tuotto (60) Yhteisön tuotannonalan sijoittaman pääoman tuotto heikkeni 41 prosentista 14 prosenttiin vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen kehitys oli seuraava: Sijoitetun pääoman tuotto >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. m) Kassavirta (61) Yhteisön tuotannonalan kassavirtatilanne kehittyi suotuisasti tarkastelujakson aikana, vaikka kassavirta alkoikin pienentyä tutkimusajanjaksona. Sen kehitys oli seuraava: Kassavirta >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. n) Palkat (62) Yhteisön tuotannonalan maksamat palkat nousivat vuotta ja henkilöä kohti laskettuna 33069 ecusta 34828 euroon vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä eli noin 5 prosenttia. Palkat >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. o) Pääoman saanti (63) Yhteisön tuotannonalalla ei ollut tarkastelujakson aikana vaikeuksia saada varoja joko niiden yhtymien kautta, joihin osa tuotannonalan yrityksistä kuuluu, tai lyhytaikaisten pankkilainojen avulla. p) Polkumyyntimarginaalin suuruus (64) Tutkimusajanjakson tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruudesta ja sen vaikutuksesta yhteisön tuotannonalaan on todettava, että Kiinan kansantasavallan osalta määritetty marginaali on huomattavasti suurempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettu marginaali. Yhteisön tuotannonalan tilanne parani jossain määrin toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mutta ei ole vielä täysin palautunut entiselleen. Niinpä tässä tutkimuksessa todetun polkumyyntimarginaalin vaikutus olisi merkittävä, jos toimenpiteet kumottaisiin. 5. Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta (65) Yhteisön tuotannonalan kolmansiin maihin viemien kertatäyttöisten sytyttimien määrä oli tutkimusajanjaksona 359 miljoonaa kappaletta, kun se vuonna 1996 oli 495 miljoonaa kappaletta. Viennin kokonaisvähennystä (noin 27 prosenttia) tarkastelujaksolla arvioitaessa on otettava huomioon Kiinan kansantasavallan vienti yhteisön ulkopuolisille markkinoille vuonna 1995 voimaan tulleiden polkumyyntitoimenpiteiden jälkeen sekä tiettyjen tuojamaiden vakava taloudellinen taantuma. (66) Kehitys oli tarkastelujakson aikana tarkasti ottaen seuraava: Yhteisön tuotannonalan vienti >TAULUKON PAIKKA> Lähde: Yhteisön tuotannonalan vastaukset kyselyyn. 6. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrät ja hinnat (67) Kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien kertatäyttöisten sytyttimien kokonaistuontimäärä pieneni tarkastelujakson aikana noin 292 miljoonasta kappaleesta vuonna 1996 (33,5 prosentin markkinaosuus) 165 miljoonaan kappaleeseen tutkimusajanjaksona (21,4 prosentin markkinaosuus). Taiwan, joka oli merkittävä viejä vuonna 1997, vei yhteisöön vain vähäisiä määriä tutkimusajanjakson aikana asetuksen (EY) N:o 192/1999 antamisen seurauksena. Tämän jälkeen tärkeimpiä viejiä ovat olleet Indonesia, Malesia ja Vietnam. Tuonti näistä kolmesta maasta lisääntyi noin 17 miljoonasta kappaleesta 109 miljoonaan kappaleeseen vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä ja niiden markkinaosuus kasvoi 2,0 prosentista 14,2 prosenttiin. Näistä kolmesta maasta peräisin olevien sytyttimien keskituontihinnat laskivat tarkastelujakson aikana ja olivat tutkimusajanjaksona keskimäärin vain 0,067 euroa kappaleelta. Ne olivat näin ollen huomattavasti yhteisön tuotannonalan hintoja alempia mutta kuitenkin korkeampia kuin Kiinan kansantasavallasta tuotavien sytyttimien käytettävissä olevien tietojen perusteella määritetyt hinnat. 7. Päätelmät (68) Yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut joidenkin talouden tunnuslukujen osalta sen jälkeen, kun alun perin käyttöön otettuja toimenpiteitä muutettiin vuonna 1995 ja laajennettiin vuonna 1999. (69) Tietyt yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta kuvaavat tekijät kuten myyntimäärät ja markkinaosuus sekä varastot ovat kehittyneet myönteiseen suuntaan tarkastelujakson aikana. Myyntimäärä kasvoi 4,9 prosenttia ja markkinaosuus 19 prosenttia; varastojen koko supistui samaan aikaan noin 4 prosenttia. Samalla yhteisön tuotannonalan kannattavuus heikkeni vuonna 1996 todetusta 11 prosentista noin 7 prosenttiin tutkimusajanjaksona, mikä on selvästi vähemmän kuin aiemmissa tutkimuksissa sopiviksi todetut 15 ja 10 prosentin voittomarginaalit. Tutkimuksessa kävi selväksi, että talouden tunnuslukujen yleensä ottaen myönteinen kehitys kannattavuutta lukuun ottamatta oli mahdollista sen vuoksi, että viime vuosina on otettu käyttöön aiempaa tehokkaampia polkumyyntitoimenpiteitä ja yhteisön tuotannonala on järjestänyt toimintaansa uudelleen. Samalla tutkimus kuitenkin osoitti, että kertatäyttöisten sytyttimien tuonnin aiheuttama ja erityisesti toimenpiteiden kiertämisestä johtuva kilpailu pakotti yhteisön tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan yli 8 prosenttia, mikä vaikutti kielteisesti kannattavuuteen. (70) Näyttää siltä, että halpatuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta polkumyyntitulleja, ja yhteisön tuotannonalan lisääntynyt myynti ovat vallanneet kiinalaisten viejien aiemmin hallussaan pitämän markkinaosuuden. Kiinalaisten viejien markkinaosuus pieneni noin 9 prosentista hieman yli 1 prosenttiin vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä. Samalla yhteisön tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan päästen noin 76 prosenttiin tutkimusajanjaksona, kun sen markkinaosuus vuonna 1996 oli alle 64 prosenttia. Tämän myönteisen kehityksen sai polkumyyntitoimenpiteiden ohella aikaan tuotannonalan perusteellinen uudelleenjärjestely: kaksi tehdasta suljettiin ja jäljelle jääneiden laitosten toimintaa tehostettiin, millä oli seurauksia etenkin henkilöstön kannalta, jonka määrää vähennettiin lähes 13 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kapasiteettia vähennettiin 2 prosentilla, mutta samalla myös tuotanto väheni 12 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste laski 10 prosenttia. (71) Tutkimus osoitti näin ollen, että vaikka yhteisön tuotannonalan tilanne on parantunut, se todennäköisesti heikkenee uudelleen, jos toimenpiteet kumotaan. G. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS (72) Toimenpiteiden voimassaolon päättymisen vaikutusten arvioimiseksi tarkasteltiin useita tekijöitä, joihin kuuluivat erityisesti seuraavat: käyttämätön kapasiteetti Kiinan kansantasavallassa, viejien käyttäytyminen yhteisön markkinoilla ja muilla vientimarkkinoilla, hinnat, joita viejät mahdollisesti soveltaisivat, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta sekä näiden tekijöiden todennäköiset vaikutukset yhteisön tuotannonalaan. (73) Käytettävissä olevat tiedot, joita jo tarkasteltiin johdanto-osan 30-34 kappaleessa, sekä aiempien vuosien tapahtumat osoittavat, että kulutuksen ja toisaalta kapasiteetin ja tuotannon välillä on Kiinan kansantasavallassa valtava epäsuhde. Yhteisön markkinoiden houkuttelevuus ja tiettyjen kolmansien maiden markkinoille pääsyä rajoittavat turvallisuussäännökset huomioon ottaen on erittäin mahdollista, että Kiinan kansantasavallasta yhteisöön alhaisin hinnoin tapahtuva vienti lisääntyy. Kiinalaisten viejien kolmansiin maihin vuonna 2000 soveltamat hinnat olivat keskimäärin jopa alempia kuin niiden yhteisön markkinoilla soveltamat hinnat. Lisäksi Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen merkitsisi myös Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin oleviin uudelleen täytettäviin sytyttimiin sovellettavien, toimenpiteiden kiertämistä estävien toimenpiteiden raukeamista. Näiden toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvien sytyttimien tuonti (Eurostatin mukaan vuonna 1998 lähes 200 miljoonaa kappaletta 0,065 ecun kappalehintaan) on vähentynyt, mutta oli vuonna 2000 edelleen laajamittaista eli lähes 52 miljoonaa kappaletta. (74) Tiivistäen voidaan todeta, että jos toimenpiteiden soveltaminen lakkaa, on todennäköistä, että vahinkoa aiheutuu uudelleen, ja polkumyyntitilanne huomioon ottaen on myös todennäköistä, että vahingollinen polkumyynti toistuu. H. YHTEISÖN ETU 1. Johdanto (75) Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan yhteisön edun vastaista. Yhteisön etua määritettäessä on arvioitava kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat kuten yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut. (76) Aiemmissa tutkimuksissa katsottiin, että polkumyynnillä tuotuja kertatäyttöisiä sytyttimiä koskevien toimenpiteiden käyttöönotto ja toimenpiteiden muuttaminen ja laajentaminen ei ollut yhteisön edun vastaista. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa voidaan lisäksi tarkastella tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteitä on jo sovellettu, ja näin arvioida näiden toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä, kohtuuttomia vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin. (77) Voidakseen arvioida toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen todennäköisiä vaikutuksia komissio pyysi tietoja kaikilta edellä mainituilta asianomaisilta osapuolilta. Kyselylomakkeet lähetettiin yhteisön tuotannonalan lisäksi 72 tuojalle. Aiemmin mainittujen kahden käyttökelpoisen vastauksen lisäksi saatiin vain vähän muita huomautuksia. Ne kaikki otettiin huomioon tutkittaessa, oliko vahingollisen polkumyynnin todennäköistä toistumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, ettei olisi yhteisön edun mukaista pitää nykyisiä toimenpiteitä voimassa. 2. Yhteisön tuotannonalan etu (78) Jos toimenpiteet kumottaisiin, polkumyynnillä tuotujen halpojen tuotteiden määrä yhteisön markkinoilla lisääntyisi voimakkaasti ja yhteisön tuotannonalan tilanne alkaisi heiketä uudelleen. (79) Yhteisön tuotannonala on rakenteensa puolesta elinkelpoinen; se on järjestänyt toimintansa perusteellisesti uudelleen ja investoinut viime vuosina merkittäviä summia kilpailukykynsä parantamiseen. Voidaan kuitenkin päätellä, että jos polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa, tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenee. 3. Tuojien ja kauppiaiden etu (80) Tuojilta ja kauppiailta saatujen vastausten vähäisyys osoittaa, että ne eivät juurikaan ole kiinnostuneita tästä tarkastelusta, mikä johtuu erityisesti siitä, että yhteisön ulkopuolella on tarjolla vaihtoehtoisia hankintalähteitä. (81) Komissiolle ilmoittautuneet tuojat katsoivat, että nykyisten toimenpiteiden voimassaoloa ei pitäisi jatkaa. Ne olivat erityisesti huolissaan siitä, että kertatäyttöisten tuontisytyttimien pääsy yhteisön markkinoille voisi estyä kokonaan, mikä vähentäisi vapaata kilpailua yhteisössä ja johtaisi kohtuuttomiin hintoihin saaden näin käyttäjät, jotka jakavat sytyttimien kaltaisia tavaroita pääasiallisia tuotteitaan tai palvelujaan ostaville loppukuluttajille, siirtymään muihin halvempiin mainoslahjoihin sytyttimien sijasta. Yksi tuoja totesi, että polkumyyntitullien käyttöönotto sai sen lopettamaan tuontisytyttimien kaupan. Tarkastelujakson tuontimäärät huomioon ottaen näyttäisi siltä, että kyseisen tuojan päätös johtuu muista syistä kuin polkumyyntitulleista vapaiden sytyttimien puutteellisesta tarjonnasta. (82) Vaikka Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten sytyttimien tuonti onkin vähentynyt, muista viejämaista peräisin oleva tuonti sekä se, että yhteisössä on tietojen mukaan viisi tuottajaa, on taannut kilpailun säilymisen yhteisön markkinoilla. Näin ollen voidaan vahvistaa, että tuojat ja kauppiaat ovat voineet helposti hankkia tarkasteltavana olevaa tuotetta myös muista lähteistä kuin yhteisön tuotannonalalta tai tarkasteltavina olevista maista. Lisäksi nämä toimijat ovat yhä kasvavassa määrin siirtyneet pietsosähköisiin sytyttimiin. Nykyisten toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella olisi toisin sanoen todennäköisesti vain vähän vaikutusta niiden tilanteeseen. (83) Käytettävissä olevien tietojen mukaan polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei ole heikentänyt yhteistyössä toimineiden tuojien kannattavuutta eikä kielteisiä vaikutuksia todennäköisesti esiinny tulevaisuudessakaan, jos nykyiset toimenpiteet pidetään voimassa. 4. Kuluttajien edut (84) Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia, yhteisön etuun perustuvia syitä, jotka estäisivät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen. 5. Yhteisön markkinoiden kilpailutilanteeseen liittyvät seuraukset (85) Koska yhteisön tuottajien, tarkasteltavana olevan tuonnin ja kolmansista maista peräisin olevan tuonnin välinen kilpailu yhteisön markkinoilla on säilynyt kovana, voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuta haitallisesti tarkasteltavana olevan tuotteen tulevaan kilpailutilanteeseen yhteisön markkinoilla. 6. Yhteisön etua koskeva päätelmä (86) Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole olemassa sellaisia pakottavia, yhteisön etuun perustuvia syitä, jotka estäisivät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen. I. POLKUMYYNTITOIMENPITEET (87) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty. Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien taikka Taiwanista tuotujen tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien ja tiettyjen uudelleen täytettävien sytyttimien tuontiin sovellettavat, asetuksella (ETY) N:o 3433/91 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet, joita on muutettu asetuksella (EY) N:o 1006/95 ja joiden soveltamisalaa on laajennettu asetuksella (EY) N:o 192/1999, olisi säilytettävä voimassa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien CN-koodiin 9613 10 00 (Taric-koodi 9613 10 00*19 ) kuuluvien sytytinkivellisten kaasukäyttöisten kertatäyttöisten taskusytyttimien tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on 0,065 euroa. 2 artikla Pidetään voimassa polkumyyntitullit, jotka asetuksella (EY) N:o 192/1999 laajennettiin koskemaan tiettyjen CN-koodiin ex 9613 20 90 (Taric-koodit 9613 20 90*21 ja 9613 20 90*29 ) kuuluvien Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien taikka Taiwanista tuotavien tai Taiwanista peräisin olevien sytytinkivellisten uudelleen täytettävien taskusytyttimien tuontia sekä CN-koodiin 9613 10 00 (Taric-koodi 9613 10 00*11 ) kuuluvien Taiwanista tuotavien tai CN-koodiin 9613 10 00 (Taric-koodi 9613 10 00*19 ) kuuluvien Taiwanista peräisin olevien kertatäyttöisten sytyttimien tuontia. 3 artikla Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä syyskuuta 2001. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja L. Michel (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2238/2000 (EYVL L 257, 11.10.2000, s. 2). (2) EYVL L 326, 28.11.1991, s. 1. (3) EYVL L 101, 4.5.1995, s. 38. (4) EYVL L 22, 29.1.1999, s. 1. (5) EYVL C 318, 5.11.1999, s. 3. (6) EYVL C 127, 5.5.2000, s. 15. (7) Tämä Taric-koodi lisättiin 1 päivänä heinäkuuta 2000 alkuperäiseen koodiin 9613 10 00*11. Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, toimenpiteet laajennettiin koskemaan Taiwanista peräisin olevia tai sieltä tuotavia kertatäyttöisiä sytyttimiä (Taric-koodit 9613 10 00*19 ja *11) ja tiettyjä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia ja Taiwanista peräisin olevia tai sieltä tuotavia uudelleen täytettäviä sytyttimiä, jotka kuuluvat CN-koodiin ex 9613 20 90 (Taric-koodi 9613 20 90*21 ). (8) EYVL L 65, 6.3.1997, s. 1.