Neuvoston direktiivi 86/663/ETY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1986, itseliikkuvia teollisuustrukkeja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä



Virallinen lehti nro L 384 , 31/12/1986 s. 0012 - 0051

Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 16 s. 0048

Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 16 s. 0048



NEUVOSTON DIREKTIIVI, annettu 22 päivänä joulukuuta 1986, itseliikkuvia teollisuustrukkeja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (86/663/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3), sekä katsoo, että itseliikkuvien teollisuustrukkien suunnittelua ja rakennetta koskevat turvallisuusmääräykset ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa ja siten estävät näiden laitteiden kauppaa; sen vuoksi on tarpeen lähentää näitä määräyksiä, nostolaitteisiin ja mekaanisiin käsittelylaitteisiin liittyviä yleisiä määräyksiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 17 päivänä syyskuuta 1984 annetussa neuvoston direktiivissä 84/528/ETY(4) säädetään useista yhteisistä menettelyistä kuten ETY-tyyppihyväksynnästä, ETY-tyyppitarkastuksesta ja omavastuisesta ETY-tarkastuksesta näiden nostolaitteiden ja mekaanisten käsittelylaitteiden markkinoille saattamista varten; itseliikkuvien teollisuustrukkien osalta olisi säädettävä omavastuisesta ETY-tarkastuksesta, kuten yleisesti tehdään jäsenvaltioissa, tämä direktiivi on direktiivin 84/528/ETY 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi, liitteeseen I sisältyvät tekniset määräykset eivät vaikuta yhteisön tai kansallisiin toimenpiteisiin, jotka koskevat näiden teollisuustrukkien muita turvallisuusnäkökohtia, kuten kuljettajan turvajärjestelmää, sähköturvallisuutta, liikenneturvallisuutta ja turvallisuutta työskenneltäessä alueilla, joilla esiintyy räjähdyksiä, pakokaasupäästöjä ja melua, paremman turvallisuuden edistämiseksi on suotavaa antaa hallintalaitteisiin ja polttonestesäiliöön liittyviä säännöksiä; siirtymäaika on perusteltu, jotta valmistajat voivat mukauttaa tuotantonsa näihin uusiin säännöksiin, tekniikan kehityksen vuoksi on tarpeen, että säännökset voidaan mukauttaa nopeasti; direktiivin 84/528/ETY 22 artiklassa säädettyä menettelyä olisi sen vuoksi noudatettava tämän direktiivin mukauttamisessa, tietyt liitteen I määräykset olisi jätettävä direktiivin 84/528/ETY 23 artiklassa säädetyn poikkeuslausekkeen soveltamisen ulkopuolelle, ja tarkastus- ja testausmenetelmien aikaansaaminen on tekninen täytäntöönpanotoimenpide ja sen vuoksi komission olisi tehtävä se edellä tarkoitettua menettelyä noudattaen, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla 1. Tätä direktiiviä sovelletaan itseliikkuviin teollisuustrukkeihin, joiden nostokyky on enintään 10 000 kiloa, ja traktoreihin, joiden vetokyky on vähemmän kuin 20 000 newtonia. 2. Tässä direktiivissä `itseliikkuvalla teollisuustrukilla` tarkoitetaan kaikkia pyörillä varustettuja ajoneuvoja, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, jotka on suunniteltu kuljettamaan, hinaamaan, työntämään, nostamaan, pinoamaan tai järjestämään kerroksiin kaikenlaisia kuormia ja joita ohjaa kuljettaja, joka joko taluttaa trukkia tai liikkuu erityisesti suunnitellulla ohjaustasolla, joka on joko kiinnitetty runkoon tai joka on nostettavissa. 2 artikla 1. Tätä direktiiviä ei sovelleta: a) kippivaunuihin (dumppereihin) tai rakennustyömailla käytettäviin moottorikäyttöisiin kärryihin; b) muihin kuin liitteessä I olevassa 1.2 kohdassa tarkoitettuihin traktoreihin, perävaunulla varustettuihin tai perävaunuttomiin kuorma-autoihin, maa- ja metsätaloustraktoreihin, rakennuskoneisiin ja maanalaisissa kaivostöissä käytettäviin trukkeihin; c) maidonjakeluautoihin ja samanlaisiin jakeluajoneuvoihin; d) ainoastaan ohjaimien sisällä liikkuviin pinoamislaitteisiin, joita kutsutaan pinoamisnostureiksi; e) trukkeihin, joissa on kohoava kuljettajan paikka ja joiden luokitettu kuorman nostokyky on enintään 5 000 kiloa; f) trukkeihin, jotka on erityisesti suunniteltu kuljettamaan suurempien kuin 5 000 kilon painoisia kohotettuja kuormia; g) lukkinostureihin; h) kauko-ohjattaviin traktoreihin ja trukkeihin, joissa ei ole kuljettajaa; i) korkealla tapahtuvaan huoltoon tarkoitettuihin laitteisiin; j) ulkoisella sähköenergialla toimiviin trukkeihin; k) liikkuviin nostureihin; l) liikkuviin nostolavoihin; m) teleskooppivarsilla varustettuihin trukkeihin. 2. Tämä direktiivi ei vaikuta yhteisön tai kansallisiin toimenpiteisiin, jotka koskevat ympäristöä ja muita sellaisia teollisuustrukkien turvallisuusnäkökohtia, jotka eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, kuten: - erityisissä jänniteraja-arvoissa käytettäviä sähkölaitteita, - tieliikennettä, - pakokaasupäästöjä, - räjähdysalttiissa ympäristössä toiminnan vaaroja, - työpaikan ja ympäristön melua, - kuljettajan turvallisuutta. 3 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tässä direktiivissä tarkoitettuja itseliikkuvia teollisuustrukkeja ei voida saattaa markkinoille tai laskea liikkeeseen, elleivät ne ole tämän direktiivin säännösten mukaisia. 4 artikla Valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan on omalla vastuullaan varmennettava teollisuustrukin tämän direktiivin mukaisuus vaatimustenmukaisuustodistuksella, jonka malli on liitteessä II, ja kiinnittämällä trukkiin vaatimustenmukaisuusmerkki liitteessä III määrättyjen edellytysten mukaisesti. 5 artikla 1. Valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan on annettava vaatimustenmukaisuustodistus ja kiinnitettävä 4 artiklassa vahvistettu vaatimustenmukaisuusmerkki, jos valmistaja kykenee osoittamaan, että - hänellä on tarvittavat keinot liitteessä I tarkoitettujen testien suorittamiseen ja tarvittaessa, - hän on huolehtinut siitä, että liitteessä I tarkoitetut testit, joita valmistaja ei itse suorita, suorittaa yksi tai useampi jäsenvaltion tuohon tarkoitukseen hyväksymä tarkastuslaitos. 2. Valmistajan tai valmistajan yhteisöön sijoittautuneen edustajan on pidettävä jäsenvaltion toimivaltaisten tarkastuslaitosten saatavilla kaikki asiakirjat, jotka osoittavat, että liitteessä I vahvistetut testit on suoritettu ja että teknisiä vaatimuksia on noudatettu. 3. Jäsenvaltion on toimitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle: - luettelo hyväksytyistä tarkastuslaitoksista, jotka on valtuutettu suorittamaan tässä artiklassa tarkoitettuja testejä, - kaikista myöhemmistä tämän luettelon muutoksista. 6 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 5 artiklan säännöksiä noudatetaan. 7 artikla Jäsenvaltiot voivat pistokokein tarkastaa, että 1 artiklassa tarkoitetut laitteet ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia. Tällaisissa tarkastuksissa ei kuitenkaan pidä käyttää tässä direktiivissä vahvistettuja tiukempia testejä ja vaatimuksia. 8 artikla Jos 7 artiklassa tarkoitetuissa tarkastuksissa ilmenee, että itseliikkuva teollisuustrukki ei ole tämän direktiivin vaatimusten mukainen, jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla - kielletään sen saattaminen markkinoille, - kielletään sen käyttö, - määrätään se vedettäväksi pois markkinoilta. Jos se, että vaatimukset eivät täyty, on seurausta trukin suunnitteluvirheestä tai turvallisuuteen vaikuttavasta trukkien sarjatuotantoviasta, jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle havaituista virheistä ja/tai vioista sekä toteutetuista toimenpiteistä. Toteutetut toimenpiteet on peruutettava, jos trukin todetaan olevan direktiivin vaatimusten mukainen. 9 artikla Jäsenvaltio ei saa tässä direktiivissä tarkoitettuihin vaatimuksiin liittyvistä syistä kieltää, estää tai rajoittaa teollisuustrukkien saattamista markkinoille, liikkeelle laskemista tai käyttämistä käyttötarkoituksen mukaiseen käyttöön, jos ne ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia. 10 artikla Tarvittavat muutokset liitteen I mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, lukuun ottamatta liitteen 9.12.1.1 ja 9.12.1.2 kohtaa, annetaan direktiivin 84/528/ETY 22 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Testi- ja tarkastusmenetelmät on myös annettava ja mukautettava tekniikan kehitykseen tätä menettelyä noudattaen. Direktiivin 84/528/ETY 23 artiklassa säädettyä menettelyä sovelletaan liitteeseen I. 11 artikla Tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen säätää perustamissopimusta noudattaen sellaisista vaatimuksista, jotka ne katsovat tarpeellisiksi sen varmistamiseksi, että työntekijät voivat käyttää kyseisiä laitteita turvallisesti, jos tämä ei tarkoita sitä, että laitetta muutetaan vastoin direktiivissä säädettyjä eritelmiä. 12 artikla 1. Jäsenvaltioiden on annettava, julkaistava ja saatettava voimaan tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 1 päivään tammikuuta 1989 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisena komissiolle. 13 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1986. Neuvoston puolesta G. SHAW Puheenjohtaja (1) EYVL N:o C 165, 2.7.1979, s. 1 (2) EYVL N:o C 197, 4.8.1980, s. 67 (3) EYVL N:o C 182, 21.7.1980, s. 22 (4) EYVL N:o L 300, 19.11.1984, s. 72 LIITE I ITSELIIKKUVIA TEOLLISUUSTRUKKEJA KOSKEVAT TEKNISET VAATIMUKSET 1. TRUKKIEN LUOKITTELU TOIMINTATAVAN MUKAAN 1.1 Lavatrukki Trukki, joka kuljettaa kuormansa kohoamattomalla lavalla tai laitteella. 1.2 Teollisuustraktori Maan pinnalla kulkeva teollisuustrukki, joka on varustettu kytkennöillä ja joka on erityisesti suunniteltu vetämään maan pinnalla liikkuvia kulkuneuvoja. 1.3 Työntötraktori Traktori, joka on varustettu etu- ja/tai takapuskulevyllä, ja joka voi myös työntää maan pinnalla tai ratakiskoilla liikkuvia kulkuneuvoja. 1.4 Nostotrukki Teollisuustrukki, joka pystyy nostamaan, laskemaan ja kuljettamaan kuormia. 1.4.1 Pinoava nostotrukki Trukki, joka on varustettu lavalla, haarukalla tai muulla kuormankäsittelylaitteella ja joka pystyy nostamaan pallitetun tai pallittamattoman kuorman sellaiseen korkeuteen, joka riittää pinoamiseen tai järjestämiseen kerroksiin. 1.4.1.1 Vastapainotrukki: pinoava nostotrukki, joka on varustettu haarukalla, jolle pallitettu tai pallittamaton kuorma voidaan panna ulkonevaan asentoon etupyöriin nähden ja pitää tasapainossa trukin massan avulla. 1.4.1.2 Kurotustrukki, jossa sisään vedettävä masto tai haarukkateline: pinoava nostotrukki, jossa on tukipuomit, joille kuorma voidaan panna ulkonevaan asentoon työntämällä mastoa tai haarukkatelinettä ulospäin. 1.4.1.3 Lukkitrukki: pinoava nostotrukki, jossa on tukipuomit, joka on varustettu tukipuomien välissä sijaitsevalla haarukalla, ja jossa kuorman painopiste on aina tasapainomonikulmion alueella. 1.4.1.4 Pinoava kuormalavatrukki: pinoava nostotrukki, jossa haarukan varret ulottuvat runkorakenteen yli. 1.4.1.5 Korkealle nostava lavatrukki: pinoava nostotrukki, jonka nostolava ulottuu runkorakenteen yli. 1.4.1.6 Trukki, jossa kuljettaja on korkealla: pinoava nostotrukki, jossa on kuljettajan paikka, jota voidaan nostaa kuormaa kantavan laitteen (lava tai haarukka) mukana kuormien kerroksiin pinoamista varten. 1.4.1.7 Sivukuormaajatrukki: haarukkatrukki, jonka sisään vedettävä masto sijaitsee akselien välissä ja on suorassa kulmassa trukin pituusakseliin nähden, mikä mahdollistaa sen, että se voi ottaa ja nostaa kuorman vastapainoasennossa suhteessa trukin toiseen puoleen ja sijoittaa sen integroidulle kuormalavalle. 1.4.1.8 Maastohaarukkatrukki: kone, joka on erityisesti suunniteltu kuormaamaan, nostamaan, kuljettamaan ja pinoamaan kuormia epätasaisella maalla (suuret pyörät, suuri maavara, erityinen ajoyksikkö), ja jossa on kiinteällä tai kallistuvalla mastolla pystysuoraan liukuva kuormauslaite. 1.4.1.9 Sivupinoustrukki: pinoava nostotrukki, joka pystyy pinoamaan ja purkamaan kuormia toisella tai kummallakin puolella kulkusuuntaan nähden. 1.4.1.10 Sivu- ja etupinoustrukki: nostotrukki, joka pystyy pinoamaan ja purkamaan kuormia kulkusuunnan suuntaisesti ja sen toisella tai kummallakin puolella. 1.4.2 Matalalle nostava nostotrukki, joka ei pinoa Itseliikkuva trukki, jossa on lava, haarukka tai muu kuormankäsittelylaite, ja joka pystyy nostamaan kuormansa korkeudelle, joka juuri riittää sen kuljetukseen. 1.4.2.1 Kuormalavatrukki: nostotrukki, joka ei pinoa, ja joka on varustettu haarukalla kuormalavojen käsittelyä varten. 1.4.2.2 Lattialavatrukki: nostotrukki, joka ei pinoa, ja jossa on lava tai muu kuormien kuljetusväline. 1.4.2.3 Lukkinosturit: nostotrukki, jossa runko ja nostoyksikkö on sijoitettu kuorman molemmin puolin sen nostamista ja siirtämistä varten. 1.4.3 Korkealle ja keskitasolle nostavat keräilytrukit Trukki, jossa on kohotettava kuljettajan lava ja laite, jolle kertynyt kuorma mahtuu (tavallisesti haarukan varret, joille mahtuu kuormalava tai lasti) varastotavaran keräämisen (ja joskus vaihtamisen) helpottamiseksi. Keskitasolle nosto käsittää trukit, jotka kykenevät kohottamaan kuljettajan lavan enintään 2,5 m korkeuteen. 1.4.4 Lukkinosturit: nostotrukki, jossa runko ja nostoyksikkö on sijoitettu kuorman molemmin puolin sen nostamista, siirtämistä ja pinoamista varten. 2. TRUKKIEN LUOKITTELU HALLINTATAVAN MUKAAN(1) 3. TRUKKIEN LUOKITTELU NOSTOKORKEUDEN MUKAAN(2) 4. TRUKKIEN LUOKITTELU LIIKKUMISTAVAN MUKAAN(3) 5. TRUKKIEN LUOKITTELU VOIMANLÄHTEEN MUKAAN(4) 6. TRUKKIEN LUOKITTELU PYÖRÄTYYPIN MUKAAN(5) 7. TRUKKIEN PÄÄOSIA KOSKEVA TERMINOLOGIA(6)8. TRUKKIEN JA IRROTETTAVIEN LAITTEIDEN NOSTOKYKY 8.1 Korkealle nostavat trukit 8.1.1 Korkealle nostavien trukkien luokitettu nostokyky Itseliikkuvien korkealle nostavien teollisuustrukkien luokitettu nostokyky on valmistajan sallima kilogrammamääräinen kuorma, jonka trukki kykenee siirtämään tai nostamaan tavanomaisessa toiminnassa erityisissä olosuhteissa (ks. lisäys A). 8.1.2 Korkealle nostavien trukkien todellinen nostokyky Itseliikkuvien korkealle nostavien teollisuustrukkien todellinen nostokyky on valmistajan (tavallisesti tasapainotestien perusteella) sallima kilogrammamääräinen (trukin laitteista ja nostokorkeudesta riippuva) enimmäiskuorma, jonka trukki kykenee siirtämään tai nostamaan tavanomaisessa toiminnassa erityisissä olosuhteissa (ks. lisäys A). 8.2 Kiinteälavaiset ja matalalle nostavat trukit 8.2.1 Kiinteälavaisten ja matalalle nostavien trukkien luokitettu nostokyky Kiinteälavaisten tai matalalle nostavien trukkien luokitettu nostokyky on valmistajan sallima, tasaisesti kuormaa kantaville lavoille tai laitteille jakautunut kilogrammamääräinen kuorma, jonka trukki kykenee siirtämään tavanomaisessa toiminnassa erityisissä olosuhteissa. 8.3 Teollisuustraktorit 8.3.1 Teollisuustraktorien luokitettu nostokyky Polttomoottorikäyttöisen teollisuustraktorin luokitettu nostokyky on valmistajan newtoneina ilmoittama vaakatasoinen vetokyky, jonka teollisuustraktori tuottaa määritellyllä kytkentätasolla liikkuessaan tasaisella, kuivalla ja vaakasuoralla betonipinnalla tasaisella nopeudella, joka on vähintään 10 % sen kuormittamattomasta suurimmasta nopeudesta. Sähkökäyttöisillä traktoreilla tai momentinmuuntimella varustetuilla traktoreilla nostokyky on tunnin toiminnan aikana kehitetty nostokyky. Teollisuustraktoreissa, joissa kuljettaja seisoo tai istuu, kuljettajan massan on oltava 90 kg (painojen sijoitus sen mukaan). Ilmarenkaita käytettäessä ne on täytettävä teollisuustraktorin valmistajan määrittämään paineeseen. 8.4 Irrotettavat laitteet 8.4.1 Irrotettavien laitteiden luokitettu nostokyky on valmistajan sallima kilogrammamääräinen enimmäiskuorma, jota laite kykenee käsittelemään tavanomaisessa toiminnassa erityisissä olosuhteissa. 9. YLEISET MÄÄRÄYKSET 9.1 Tietokilvet 9.1.1 Tunnistekilvet 9.1.1.1 Kaikissa teollisuustrukeissa on oltava näkyvällä paikalla kestävä tunnistekilpi, jossa on seuraavat tiedot: >TAULUKON PAIKKA> 9.1.1.2 Irrotettavien laitteiden tunnistekilvet Kaikissa irrotettavissa laitteissa on oltava erillinen tunnistekilpi, jossa on seuraavat tiedot: a) laitteen valmistajan (tai maahantuojan) nimi, b) tyyppi, c) tuotanto- tai sarjanumero ja valmistusvuosi, d) laitteen massa, e) laitteen painopisteen etäisyys sen ja trukin kiinnityspinnasta, f) luokitettu kuormanostokyky, g) hydraulikäyttöisissä laitteissa laitteen valmistajan suosittelema hydraulinen käyttöpaine, h) Varoitus: "Trukin ja laitteen yhdistelmän nostokykyä on noudatettava". 9.1.1.3 Erityisolosuhteissa toimivat trukit Jos trukki on suunniteltu toimimaan erityisolosuhteissa, siinä on oltava kestävällä tavalla tehty ja näkyvällä paikalla oleva kestävä kilpi, jossa on seuraavat tiedot: a) erityisten käyttöolosuhteiden kuvaus, b) trukin nostokyky kaikissa erityisissä käyttöolosuhteissa. 9.1.1.4 Vetoakut ja akkukotelot Akkukotelossa on oltava kestävällä tavalla tehty ja näkyvällä paikalla oleva kilpi, jossa on seuraavat tiedot: a) akun valmistajan nimi, b) tyyppi, c) sarjanumero, d) nimellisjännite, e) nostokyky ampeeritunteina viiden tunnin ajalta, f) käyttömassa (sekä painolasti, jos sitä käytetään korvaamaan akun massaa). Lisäksi on oltava mahdollista leimata irrotettavan kotelon massa lähelle nostolaitetta. 9.1.2 Nostokykykilvet Kussakin trukissa tai traktorissa on oltava kestävällä ja helposti luettavalla tavalla tehty ja näkyvällä paikalla oleva nostokykykilpi, jossa on jäljempänä määritellyt tiedot. Tämä nostokykykilpi voidaan haluttaessa yhdistää tunnistekilven kanssa. 9.1.2.1 Korkealle nostavat trukit Nostokykykilvessä on esitettävä lisäyksessä B esitetyt tiedot. 9.1.2.2 Kiinteälavaiset ja matalalle nostavat trukit Nostokykykilvessä on oltava 8.2.1 kohdassa määritelty kilogrammamääräinen perusluokitettu nostokyky. 9.1.2.3 Teollisuustraktorit Nostokykykilvessä on oltava 8.3.1 kohdassa määritelty newtonmääräinen vetokyky ja myös aika, jona tätä tehoa voidaan hyödyntää. 9.1.3 Muut tiedot Näiden tietojen sisällyttäminen kilpeen ei ole pakollista. 9.1.3.1 Trukkien nostolaitteet Nostokohdat on selvästi merkittävä trukkiin (ks. 9.8.4). 9.1.3.2 Ilmarenkaiden täyttöpaineet Määrätyt täyttöpaineet on selvästi ilmoitettava trukissa. 9.1.4 Jos tällaiset maininnat ovat sanallisessa muodossa, ne on kirjoitettava sen maan hyväksymällä kielellä / hyväksymillä kielillä, jossa trukkia käytetään. 9.2 Pysäyttäminen, tahattoman liikkumisen ja luvattoman käytön estäminen 9.2.1 Laitteessa on oltava seisontajarru, joka on jäljempänä 9.3.4.1 ja 9.3.4.2 kohdassa määriteltyjen vaatimusten mukainen. Keräilytrukkien erityisvaatimuksia käsitellään 10 jaksossa. 9.2.2 Trukki on varustettava erityisellä laitteella (esim. avain), joka estää sen luvattoman käytön. Saman valmistajan valmistamien talutettavien ja päältä ohjattavien trukkien virta-avaimet eivät saa olla vaihdettavissa. 9.3 Jarrut - teho 9.3.1 Käyttöjarrut Itseliikkuvat teollisuustrukit on varustettava jarruilla, jotka pystyvät: a) pitämään trukin ja sen suurimman sallitun kuorman valmistajan määrittelemässä suurimmassa käyttökulmassa; b) kehittämään tasaisella, kuivalla ja puhtaalla betonipinnalla kumpaankin suuntaan vähimmäisvetovastuksen (F), joka: - kaikissa trukeissa (paitsi traktoreissa) ilmoitetaan prosenttiosuutena trukin ja sen luokitetun kuorman bruttomassasta, - traktoreissa ilmoitetaan prosenttiosuutena traktorin bruttomassasta ilman perävaunua. F:n vähimmäisarvo on seuraavissa taulukoissa suhteutettu luokitettua kuormaa kuljettavan trukin tai perävaunuttoman traktorin saavutettavissa olevaan suurimpaan nopeuteen (V1 km/h). Jos trukin todellinen jarrutuskyky on automaattisesti suhteessa nopeuteen, vähimmäisvetovastus F voi vaihdella nopeuden vaihtelun mukaan (ks. piirros A). Seuraavien taulukoiden F:n pienimmän arvon on oltava saavutettavissa 9.3.2 kohdassa määritellyllä sopivalla käyttövoimalla. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> PIIRROS A >VIITTAUS FILMIIN> Kaltevuuskulmasta riippumatta käyttöjarrulla on oltava piirroksessa A määritetty vähimmäisjarrutuskyky 5 km/h:iin asti trukkiryhmissä A, B ja C ja 4 km/h:iin asti trukkiryhmässä D. 9.3.2 Käyttöjarrujen hallintalaitteet(7)a) Jarrupoljinta painettaessa toimivien jarrujen on oltava edellä olevan vetovastustaulukon mukaisia eikä niiden enimmäispoljinvoima ei saa olla suurempi kuin 600 newtonia. b) Jarrujen, jotka toimivat, kun jarrupoljin vapautetaan, on oltava edellä olevan vetovastustaulukon mukaisia. Voima, jota tarvitaan jarrujen vapauttamiseen ja niiden vapaina pitämiseen liikkumisen aikana, ei saa olla suurempi kuin 300 newtonia. c) Käsivivulla toimivien jarrujen on oltava edellä olevan vetovastustaulukon mukaisia, kun käsivipuun kohdistetaan 150 newtonin enimmäisvoima. d) Seisaalta ohjattavissa trukeissa ja talutettavissa trukeissa on oltava automaattijarrut, joiden vähimmäisvetovastus valitaan edellä olevan taulukon mukaisesti. 9.3.3 Käyttöjarruiksi voidaan hyväksyä ainoastaan kitkajarrut, hydrostaattiset voimansiirrot ja sähköiset jarrujärjestelmät. 9.3.4 Seisontajarru 9.3.4.1 Kaikissa teollisuustrukeissa paitsi teollisuustraktoreissa on oltava seisontajarru, joka pystyy vähintään pitämään trukin ja sen suurimman sallitun kuorman ilman kuljettajan apua suurimmassa valmistajan määrittelemässä kallistuskulmassa. Jarrutuskyvyn on oltava kallistuman mukaan vähintään jäljempänä esitettyjen arvojen mukainen: a) trukit, joissa istutaan tai seistään, sähköiset tai ICE-trukit, paitsi tyypit b ja c: 15 %, b) kapeat trukit (kurotustrukit), lukkitrukit, pinoavat kuormalavatrukit, korkealle nostavat lavatrukit tai matalalle nostavat trukit: 10 %, c) edellä 1.4.1.6, 1.4.1.9, 1.4.1.10 ja 1.4.3 kohdassa tarkoitetut trukit: 5 %, d) talutettavat trukit: 10 %. 9.3.4.2 Kaikki teollisuustraktorit on varustettava seisontajarrulla, joka pitää traktorin ilman perävaunua ja ilman kuljettajan apua suurimmassa kallistuskulmassa, jonka se pystyy (kuormittamattomana) nousemaan, tai seuraavassa kulmassa, sen mukaan kumpi on pienempi. - traktorit, joissa istutaan tai seistään, sähköiset tai ICE-trukit: 15 %, - talutettavat traktorit: 10 %. 9.3.4.3 Jarrujen käyttöjärjestelmät Käyttö- ja seisontajarruja on voitava käyttää riippumattomien järjestelmien avulla, mutta ne voivat käyttää samaa pysäytyslaitetta (esim. jarrukengät). Tätä ei sovelleta trukkeihin, joissa on 9.3.2 kohdan b ja d alakohdassa määritelty automaattinen käyttö/seisontajarru. 9.4 Pyörät Kun jaettavia pyöriä käytetään ilmarenkaiden kanssa, trukki on varustettava laitteilla, jotka estävät käyttäjää jakamasta pyörän puoliskoja ennen kuin pyörä on irrotettu akselilta. 9.5 Hallintalaitteet 9.5.1 Kulkusuunnan hallintalaitteet ISO-standardin 3691 (toinen painos, 15.11.1980) mukaisesti jaksot: 8.1-8.2.3.3; 8.3.1 a, b ja c; 8.3.1.1-8.4.3.2 sekä seuraavat vaatimukset 8.4.1.1 kohdan osalta: i) Jarru-, kiihdytys- ja kytkinpolkimet sekä eteen ja taakse tapahtuvan liikkeen valintapoljin tai -polkimet, jos sellaiset on, on suunniteltava, valmistettava ja asennettava siten, että niitä voidaan käyttää ilman sekaantumisvaaraa. ii) Eri poljinten toiminnot on selvästi esitettävä käyttöohjeissa ja luettavassa ja särkymättömässä paikassa, joka on koko ajan kuljettajan näkyvillä tämän tavanomaisessa ajoasennossa. iii) Muiden hallintalaitteiden samanaikaisen käytön ei tule estää jarrutusta. iv) Poljinten on oltava: - sellaiset, että mekaaninen vastus vastaa voimia, jotka polkimiin kohdistuvat; - sellaiset, että ne ovat suojassa tahattomien liikkeiden mahdollisilta vaikutuksilta. v) Jäsenvaltioiden on tunnustettava, että trukit, jotka on valmistettu direktiivissä 83/189/ETY säädettyä menettelyä noudattaen laadittujen CENin yhdenmukaisten standardien, joista on julkaistu viitteet Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, mukaisesti, täyttävät edellä esitetyt vaatimukset. 8.4.1.2 Vaihdevipu Kuten ISO 3691, 8.4.1.2 kohta. 8.4.1.3 Suunnanvaihtovipu Kuten ISO 3691, 8.4.1.3 kohta. 8.4.1.4 Turvalaitteet ja jarrut - sähkökäyttöiset istuma-asennossa ajettavat teollisuustrukit. Poistetaan ISO-kappale ja korvataan edellä olevan otsikon alla oleva kohta tekstillä: Liikkumisen hallinnan on oltava järjestetty siten, että trukki liikkuu ainoastaan silloin, kun suunnan hallinta aktivoidaan, eikä se liiku hivuttautumisnopeutta suuremmalla nopeudella, ellei sekä nopeuden että suunnan hallintaa aktivoida. Jos trukissa ei ole vapaa-asentoa, se ei saa liikkua, ellei nopeuden hallintaa aktivoida. 8.4.1.5 Turvalaitteet ja jarrut - polttomoottorilla varustetut istuen ohjattavat trukit. Poistetaan ISO-kappale kokonaan. 8.4.2-8.4.3.2 kuten ISO 3691 nämä mukaan lukien. 9.5.1.1 Sähkötrukeissa erillisen hallintajärjestelmästä riippumattoman kytkimen on automaattisesti avattava liikkumispiiri, kun kuljettaja poistuu trukilta. 9.5.1.2 Automaattivaihteistolla varustetut trukit on varustettava laitteella, jonka on estettävä trukin käynnistyminen vaihteen ollessa kytkeytyneenä. 9.5.2 Kuormankäsittelylaitteet Kuten ISO-standardi 3691, 8.5 jakso. 9.5.3 Hallintalaitteen tunnukset Kuten ISO-standardi 3287. 9.6 Nopeuden rajoittaminen(8)9.6.1 Talutettavat trukit on suunniteltava siten, että ne eivät tasaisella pinnalla kuormittamattomina toimiessaan yllä yli 6 km/h:n nopeuksiin. Yksinopeuksiset talutettavat trukit on suunniteltava siten, että ne eivät tyhjinä ja tasaisella pinnalla voi saavuttaa yli 4 km/h:n nopeutta tai 0,5 m/s²:n enimmäiskiihtyvyyttä. Yksinopeuksisten trukkien on oltava ainoastaan matalalle nostavia. 9.6.2 Seisten ohjattavat trukit on suunniteltava siten, että ne eivät kuormitettuina tasaisella pinnalla toimiessaan yllä yli 16 km/h:n nopeuksiin. 9.7 Voimajärjestelmiä ja laitteita koskevat vaatimukset 9.7.1 Pako- ja jäähdytysjärjestelmät 9.7.1.1.1 Pakojärjestelmän on oltava suunniteltu ja asennettu käyttäjän mukavuus ja hyvinvointi huomioon ottaen. Erityisesti pakoputken poistopään on oltava sijoitettu siten, että siitä on mahdollisimman vähän haittaa henkilökunnalle. 9.7.1.1.2 Jäähdytysjärjestelmän ilman läpivirtaus on järjestettävä siten, että vältytään aiheuttamasta haittaa kuljettajalle. 9.7.1.2 Polttonestesäiliöt Jos polttonestesäiliö on moottoriosaston sisällä tai sen yhteydessä, ja lämpötila saattaa nousta erittäin korkealle, säiliö ja/tai täyttöjärjestelmä on eristettävä sähkö- ja pakojärjestelmistä sopivalla suojalla, kuten erillisellä osastolla tai välilevyillä. Säiliön sijainnin ja sen täyttölaitteiden on oltava sellaiset, että läikkynyt tai vuotanut polttoaine valuu maahan, eikä moottoritilaan tai ohjaamoon tai sähkö- tai pakojärjestelmän osille. 9.7.1.2.1 Polttonesteen läikkyminen ei saa olla mahdollista toimintaolosuhteissa. Polttonestesäiliön ja kaikkien liitäntöjen on sijoitettava siten, että säiliön ja sen liitäntöjen vahingoittumisen mahdollisuus on mahdollisimman vähäistä. 9.7.1.2.2 Polttonestesäiliön on oltava irrotettava. Polttonestesäiliön ja kaikkien liitäntöjen on sijoitettava siten, että säiliön ja sen liitäntöjen vahingoittumisen mahdollisuus on mahdollisimman vähäistä. Muiden nestemäisten polttoaineiden kuin nestekaasun (LPG) säiliöiden, jotka on valmistettu vähintään viisi millimetriä paksusta teräslevystä, ei tarvitse olla irrotettavia, jos ne on käsitelty tavalla, joka suojaa niitä ilman vaikutukselta. Säiliöiden tarkastusmenettelystä on ilmoitettava käyttö- ja huolto-ohjeissa. 9.7.1.3 Polttonestejärjestelmät on kiinnitettävä lujasti trukkiin, ja liitännät on järjestettävä siten, että tärinän vaikutus on mahdollisimman vähäistä. Säiliöt on riittävällä tavalla suojeltava mekaaniselta ylikuormitukselta esim. levyillä. 9.7.1.4 Säiliöt on kiinnitettävä trukkiin siten, että ne eivät altistu hankautumiselle tai tärinälle tai trukin käsittelemien tuotteiden aiheuttamalle korroosiolle. 9.7.2 Nestekaasua käyttäviä polttomoottorikäyttöisiä trukkeja koskevat lisävaatimukset 9.7.2.1 Säiliöt 9.7.2.1.1 Nestekaasusäiliöiden on oltava joko kiinteästi asennetut trukkiin tai nopeasti irrotettavissa. 9.7.2.1.3 Säiliöiden on oltava tukevasti kiinnitetyt trukkiin, ja tärinä ei saa vaikuttaa liittimiin. Putkiliitosten ja säiliön laitteiden on oltava riittävästi suojatut kaikelta mekaaniselta ylikuormitukselta esim. levyillä tai verkoilla. 9.7.2.1.4 Sekä kiinteiden että irrotettavien säiliöiden on oltava varustetut laitteella, joka estää suurten kaasu- tai nestemäärien päästöt etenkin putkirikon sattuessa. Tämä ei koske paineenalennusventtiileitä. Säiliön polttoaineenottoliitännän on oltava varustettu helposti ja nopeasti käyttövalmiina olevalla käsitoimisella venttiilillä. Tämän venttiilin asento ja toimintatapa on selvästi merkittävä trukin ulkopuolelle tai venttiilin lähelle. Polttonesteenoton on tapahduttava nestemuodossa, ellei säiliötä ja moottoria ole erityisesti varustettu suoralla höyrynpoistolla. 9.7.2.1.5 Kaikissa säiliöissä, jotka käyttäjän on täytettävä kiinteään enimmäisnestetasoon, on oltava seuraavat liitännät: a) Sopiva paineenalennusventtiili, joka on yhdistetty säiliön höyrytilaan. Jos tällaiset säiliöt on asennettu kulkuneuvon sisällä olevaan tilaan, paineenalennusventtiilin poistopää on johdettava ulkoilmaan. Kaasu on johdettava pois turvallisesti. Ks. myös 9.7.2.3.3 kohta. b) Kiinteä enimmäistason osoituslaite. Jos säiliöt on asennettu kulkuneuvon sisällä olevaan tilaan, kaikkien enimmäistason osoituslaitteiden, joiden toiminta perustuu kaasun päästämiseen ulkoilmaan, on päätyttävä kulkuneuvon ulkopuolella olevaan helposti näkyvään paikkaan. 1. Enimmäistason osoituslaite, jonka toiminta perustuu kaasun päästöön ulkoilmaan, on oltava suunniteltu siten, että päästöaukko ei ole halkaisijaltaan suurempi kuin 1,5 mm, ja että laitteen osia ei voida kokonaan poistaa tavanomaisissa mittaustoiminnoissa. 2. Kaikkien enimmäisnestetasolaitteiden on sovelluttava käytetylle nestekaasulle ja osoitettava enimmäistaso, jota ei saa olla suurempi kuin yhteisön paineastioita koskevissa määräyksissä asetettu taso, jos sellaisia määräyksiä on, tai niiden on oltava sen maan säännösten mukaiset, joissa laitteita käytetään, c) Jos nesteen pinnan osoitinta käytetään, se ei saa tuulettua ulkoilmaan. 9.7.2.1.6 Jos säiliöt asennetaan omaan osastoon, tämän osaston pohjassa on oltava pysyvät aukot. Näiden tuuletusaukkojen kokonaispinta-alan on oltava vähintään 200 cm², mikä mahdollistaa riittävän tuulettumisen ulkoilmaan ilman kuljettajalle aiheutuvaa vaaraa. 9.7.2.1.7 Jos säiliöt ovat irrotettavia, niiden kiinnikkeiden on mahdollistettava helppo käsittely ja asennuksen tarkastus säiliöiden vaihdon jälkeen. 9.7.2.1.8 Kun asennetaan irrotettavia säiliöitä, joihin kuuluu paineenalennusventtiili, ne on sijoitettava trukkiin siten, että paineenalennusventtiilin aukko on aina yhteydessä säiliön höyrytilan (yläosan) kanssa. Tämä voidaan saavuttaa kohdistustapilla, joka kohdistaa säiliön paikalleen silloin, kun säiliö on oikein asennettu. 9.7.2.1.9 Jos trukissa kuljetetaan vara- tai lisäsäiliötä, se on kiinnitettävä 9.7.2.1.3 ja 9.7.2.1.8 kohdassa vahvistetulla hyväksytyllä tavalla. 9.7.2.1.10 Säiliöt on sijoitettava siten, että ne eivät ole alttiina kuumuuden, erityisesti moottorin ja pakojärjestelmän kuumuuden, haitallisille vaikutuksille. On oltava mahdollista asentaa lämpösuojus, joka ei missään olosuhteissa saa estää tuuletusta. 9.7.2.2 Nestekaasuputket 9.7.2.2.1 Liitäntäputkien ja kaikkien niihin liittyvien osien on oltava helposti saatavilla, suojassa vahingoilta ja kulumiselta, sekä riittävän joustavia vastustamaan tärinää ja käytön aikana tapahtuvia muodonmuutoksia. a) Putkiston on oltava järjestetty siten, että vahingot tai vuodot ovat helposti havaittavissa. b) Sen on oltava asennettu siten, että moottorin kuumat osat eivät voi vahingoittaa sitä. Täysin jäykkiä putkia ei saa käyttää säiliön ja moottorin laitteiden yhdistämiseen. c) Korkeapaineputket (yli 1 baari) on tuettava vähintään 500 mm:n (joustavat) tai 600 mm:n (jäykät) välein. 9.7.2.2.2 Letkujen, putkien ja kaikkien liitosten, jotka toimivat yli 1 baarin paineessa, on sovelluttava 25 baarin työpaineeseen ja niiden on kestettävä halkeamatta 75 baarin testipaine. Letkujen, putkien ja kaikkien liitosten, jotka toimivat alle 1 baarin paineessa, on kestettävä halkeamatta testipaine, joka on viisi kertaa se enimmäispaine, johon ne käytössä todennäköisesti joutuvat. 9.7.2.2.3 Säiliöt ja niiden liitokset on asennettava siten, että ne eivät ulotu trukin ääriviivojen ulkopuolelle. Trukin liitännät on suojattava jäykällä suojalla. 9.7.2.2.4 Ylipainetta on vältettävä kaikissa nestekaasua sisältävissä kahden suljettavan sulkuventtiilin välisissä putkissa; tarvittaessa voidaan käyttää paineenalennusventtiiliä tai muuta sopivaa tapaa. 9.7.2.2.5 Alumiiniputkien käyttö nestekaasuputkistoissa ei ole sallittua. 9.7.2.2.6 Letkujen on oltava mahdollisimman lyhyitä. 9.7.2.2.7 Korkeapaineliittimet ja -liitokset (enemmän kuin 1 baaria) on tehtävä metallista, lukuun ottamatta painetiivistysaluslevyjä. 9.7.2.3 Laitteet 9.7.2.3.1 Kaasun saannin on automaattisesti katkettava moottorin pysähtyessä riippumatta siitä, onko sytytysjärjestelmä kytketty pois päältä vai ei. 9.7.2.3.2 Monipolttoainesovelluksissa järjestelmän on oltava suunniteltu siten, että vältytään siltä mahdollisuudelta, että nestekaasua pääsee muihin polttonestesäiliöihin, ja että kunkin polttoaineen syöttö katkaistaan ennen vaihtoehdon syötön aloittamista. 9.7.2.3.2.1 Jos trukki on varustettu kahdella tai useammalla polttonestesäiliöllä, ne on yhdistettävä monikanavaventtiilillä tai muulla sopivalla tavalla, jotta nestekaasua voidaan ottaa ainoastaan yhdestä säiliöstä kerrallaan. Kahden tai useamman säiliön (samanaikainen) käyttö ei saa olla mahdollista. 9.7.2.3.3 Paineenalennusventtiilit tai nestetason osoittimet on asennettava siten, että ne eivät voi purkautua trukin osille, jotka muodostavat kuljettajaan suuntautuvan syttymislähteen. 9.7.2.3.4 Jos osan korroosio haittaa sen asianmukaista toimintaa, se on varustettava korroosiolta suojaavalla pintakerroksella. 9.7.2.3.5 Kaikki polttoainejärjestelmän osat on kiinnitettävä tukevasti trukkiin ja liitännät on järjestettävä siten, että tärinän vaikutus on mahdollisimman vähäistä. 9.7.2.3.6 Alennusventtiilien on oltava helposti käsillä tarkastusta ja huoltoa varten. 9.7.3 Sähkötrukit 9.7.3.1 Akku 9.7.3.1.1 Metallisuojat on suunniteltava siten, että akun jännitteisten osien yläpuolelle jää vähintään 30 mm:n ilmatila. Vaihtoehtoisesti akun suojat tai jännitteiset osat on eristettävä, jolloin akun jännitteisten osien yläpuolelle on jätettävä vähintään 10 mm:n ilmatila. Eriste on kiinnitettävä tukevasti siten, että se ei hajoa tai siirry paikaltaan tavanomaisessa käytössä. 9.7.3.1.2 Suojan / suojien on oltava rakennettu siten, että tavanomaisessa käytössä akkuun (mukaan lukien kennot tai liittimet) ei kohdistu voimaa tai kosketusta, kun suojaan / suojiin kohdistetaan 980 newtonin voima mille tahansa 300 x 300 mm:n alueelle. Suojan / suojien on oltava kiinnitetty siten, että ne eivät siirry paikaltaan tavanomaisessa käytössä. 9.7.3.1.3 Akkukotelossa, akkuosastossa tai akun suojuksessa on oltava sopivat tuuletusaukot, jotta vaarallisia kaasukerääntymiä ei esiinny, kun laitetta käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti. 9.7.3.1.4 Kaikki trukkien akut ja akkukotelot on kiinnitettävä siten, että estetään tavanomaisen käytön aikana tapahtuva siirtyminen, joka aiheuttaa vaaran. Ajettavissa trukeissa on huolehdittava siitä, että akku pysyy kiinni, jos trukki kaatuu 90°, jotta vältytään kuljettajalle aiheutuvien vahinkojen vaaralta, joka voisi muutoin aiheutua akun siirtymisestä. 9.7.3.1.5 Mikään sytytysosa, joka voi saavuttaa 300 °C tai sitä suuremman lämpötilan, ei saa sijaita paikassa, jossa voi muodostua mahdollisesti räjähdysalttiita kaasun ja ilman seoksia. 9.7.3.1.6 Jännite Akun nimellisjännite ei saa olla suurempi kuin 96 volttia. 9.7.3.1.7 Jänniteraja-arvot Sähkölaitteet on suunniteltava siten, että kaikki toiminnot toimivat ja turvallisuus ei vaarannu, jos akun jännite laskee 30 % nimellisjännitteen alapuolelle (ks. huomautus), ts. tasolle 0,70 x nimellisjännite. Huomautus: Määritelmä - Nimellisjännite = enimmäismäärä sarjaan kytkettyjä kennoja kertaa kunkin kennon nimellisjännite, ts. tavanomaiset lyijyhappokennot 2,0 volttia ja tavanomaiset alkaalikennot 1,2 volttia. 9.7.3.2 Liittimet Vetoakkujen ja sähkökäyttöisten teollisuustrukkien laitteiden sekä latauslaitteiden kytkemiseen käytettyjen liitinten on oltava lisäyksen C vaatimusten mukainen. 9.7.3.3 Ei saa olla mahdollista virroittaa trukin liikkumispiirejä ulkoisten latausjohtojen ollessa kytkettynä. 9.7.3.4 Vastukset Vastukset on sijoitettava ja ne on järjestettävä siten, että vältytään trukin muiden osien ylikuumenemiselta ja vaurioilta. 9.7.3.5 Suojaus 9.7.3.5.1 Trukin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa eristämättömien jännitteisten osien on oltava suojattuina suoran kosketuksen estämiseksi. 9.7.3.5.2 Trukin runkoon ei saa olla sähkökosketusta, lukuun ottamatta seuraavia sallittuja tapauksia: a) rungon vianhavaitsemisjärjestelmä; b) valaistus- ja apulaitteet, jos niiden käyttöjännite ei ole suurempi kuin 24 volttia ja ne on sähköisesti eristetty päävirtalähteestä; c) latauksen aikainen maadoitus omia latureita käytettäessä. 9.7.3.5.3 Moottorin piirien on oltava oikosulkusuojattuja. Lisäpiirit on suojattava oikosuluilta ja vaarallisilta virran voimakkuuksilta. Useat rinnakkaiset lisäpiirit, joiden yhdistetty virran voimakkuus ei ole suurempi kuin 10 A, voidaan suojata yhdellä laitteella. 9.7.3.5.4 Sähköpiirit on suunniteltava ja tarvittaessa suojattava siten, että kaksi tai useampi rungon vika ei voi aiheuttaa hallitsematonta toimintaa. 9.7.3.5.5 Pulssikytkentäjärjestelmät on järjestettävä siten, että vältytään hallitsemattomilta liikkeiltä; kaikki hallitsemattomat sähköpiiriviasta aiheutuvat virran päälle jättävät tilanteet on lopetettava välittömästi. On oltava mahdollista tarkastaa tämän turvapiirin tai -järjestelmän toiminta. 9.7.3.6 Johtimet Kaikki johtimet joko eristettävä tehokkaasti ja tarvittaessa suojattava tai ne on sijoitettava ja suojattava siten, että vaaralta vältytään trukin ollessa tavanomaisissa toimintaolosuhteissaan. Johdinten poikkipinta-alan on oltava valittu siten, että trukin käytön aikana lämpötila ei ole suurempi kuin sitä, joka on määritelty käytetylle eristeluokalle. Seuraavia määräyksiä sovelletaan ulkoisiin kuparijohtimiin (pois luettuina lähelle toisiaan sijoitettujen sähköisten tai elektronisten osien väliset lyhyet johdot): a) kaikkien johdinten on oltava taipuisia; b) riittävästi tuettujen kuparikaapelisten johdinten ja johdotusten poikkipinta-alan on oltava vähintään 0,5 mm²; c) yksittäisten kuparijohdinten poikkipinta-alan on oltava vähintään 1,0 mm². 9.7.3.7 Hätäeristys Trukissa on oltava hätäeristyslaite tai -laitteet, joiden on oltava helposti kuljettajan ulottuvilla joka hetki tämän ollessa jossakin valmistajan suosittelemassa ajoasennossa. Eristyslaitteen on pystyttävä vaaratta eristämään vähintään yksi päävirtajohtojen napa, ja sen on kyettävä katkaisemaan tavanomainen enimmäisvirta (mukaan lukien moottorin käynnistysvirta) jollakin seuraavista tavoista: a) 9.7.3.2 kohdassa määritelty liitin; b) käsitoiminen eristin; c) hätäkatkaisin, joka on kytketty kahden erillisen liittimen puolapiiriin. 9.7.3.8 Sähkömagneettiset jarrut Jos trukissa on sähkömagneettiset jarrut, niiden kytkeytymisen on oltava mekaaninen ja vapautuksen sähköinen. 9.7.3.9 Dielektrinen testi Tehtaalta toimitettavien uusien ja kuivien laitteiden, joiden vetoakku on kytketty irti, jännitteisten osien ja rungon välisiin testeihin on käytettävä 25-100 Hz:n testivaihtojännitettä. Puolijohteet ja vastaavat elektroniset osat, jotka voivat vahingoittua testijännitteestä, voidaan ohittaa tai irrottaa. Laitteiden on selviydyttävä seuraavista testivaihtojännitteistä: >TAULUKON PAIKKA> Jos toinen testi on tarpeen, testivaihtojännitettä on vähennettävä 80 %:iin edellä olevassa taulukossa määritellystä testijännitteestä. Jos vaihtoehtoisesti suoritetaan dielektrinen voimakkuustesti, jossa testauksen aika on yksi sekunti, testivaihtojännite on lisättävä 1,1-kertaiseksi edellä esitettyihin arvoihin nähden. Jos testijännitteenä käytetään yhden sekunnin testiaikana tasajännitettä, testi on suoritettava 1,6 kertaa edellä esitetyllä testivaihtojännitteellä. 9.7.3.10 Eristeiden vastustesti Teollisuustrukkien eristeiden sähkövastuksen on oltava riittävä. Teollisuustrukki ja vetoakku on rutiinitestinä tarkastettava erikseen. Testijännitteen on oltava suurempi kuin nimellisjännite ja pienempi kuin 500 volttia. Akkua lukuun ottamatta kaikkien teollisuustrukin sähköosien jännitteisten osien ja rungon välistä eristysvastusta pidetään riittävänä, jos se on vähintään 1 000 ohmia kertaa akun nimellisjännite. Elektrolyytillä varustetun ladatun vetoakun eristysvastusta pidetään riittävänä, jos se on vähintään 1 000 ohmia jännitteisten osien ja trukin rungon välillä. 9.7.3.11 Sähköisten ja elektronisten piirien turvalaitteet Seuraavissa jaksoissa mainittujen turvalaitteiden sähköiset ja elektroniset turvapiirit: >TAULUKON PAIKKA> on suunniteltava ja asennettava siten, että vian sattuessa turvallisuustoiminto säilyy. Mekaanisesti toimivat katkaisijat on rakennettava siten, että ne automaattisesti eristävät piirin, ja niiden toimintaan vaikuttavien välilaitteiden määrän on oltava mahdollisimman pieni. Huomautus: Jos ei ole mahdollista täyttää edellä esitettyjä vaatimuksia yksinkertaisella sähköisellä tai elektronisella piirillä, sähköiset tai elektroniset piirit voidaan kaksinkertaistaa niiden oikean toiminnan tarkastamiseksi. Vian on pysäytettävä liike, ja käynnistymisen ei saa olla mahdollista ennen piirin korjaamista. 9.8 Nostoon, kallistukseen ja muihin liikkeisiin käytettävät järjestelmät ja osat 9.8.1 Nosto- ja kallistusmekanismi(9) 9.8.1.1 Mastomekanismin ketjut Ainoastaan latta- ja rullamekaaniset ketjut ovat sallittuja. Kun nostomekanismiin kuuluu ketju tai ketjuja, trukin valmistajan on valittava ketjut, jotka suhteessa ketjun valmistajan varmentamaan vähimmäismurtokuormitukseen antavat kertoimen K(10), joka on vähintään >NUM>5 >DEN>1 suhteessa staattiseen kuormaan, joka kohdistuisi yksittäiseen ketjuun tai vastaavasti kuormitettuihin ketjuihin, kun suurin sallittu kuorma on kuljetusasennossaan, kun oletetaan, että maston rakenteessa ei ole kitkaa. Hihnapyörien tai ketjurattaiden halkaisijoiden on oltava vähintään kolme kertaa ketjujen jako. 9.8.1.2 Vaijerit Kun nostomekanismiin kuuluu yksi tai useampi vaijeri, trukin valmistajan on valittava vaijerit, jotka suhteessa vaijerin valmistajan varmentamaan vähimmäismurtokuormitukseen antavat kertoimen K(11), joka on vähintään >NUM>6 >DEN>1 suhteessa staattiseen kuormaan, joka kohdistuisi yksittäiseen vaijeriin tai vastaavasti kuormitettuihin vaijereihin, kun suurin sallittu kuorma on kuljetusasennossaan, kun oletetaan, että maston rakenteessa ei ole kitkaa. Vaijerin ohjausrullien uran pohjasta mitatun vähimmäishalkaisijan on oltava vähintään 11 kertaa vaijerin halkaisija. 9.8.1.3 Hydraulinen nostojärjestelmä Hydraulijärjestelmän vuodosta aiheutuva enimmäiskuorman laskeutuminen ei ensimmäisten 10 minuutin aikana ei saa olla suurempi kuin 100 mm, kun hydraulijärjestelmän öljy on tavanomaisessa toimintalämpötilassa. Tarkoitetut vuodot ovat niitä, joita ilmenee trukin tavanomaissa käyttöolosuhteissa; epätavallisista käyttöolosuhteista tai virheellisestä rakenteesta aiheutuvia ulkoisia vuotoja ei oteta huomioon. 9.8.1.4 Nostojärjestelmän liikkeen pituuden rajoitus Nostoasennelmassa on oltava pysäyttimet, jotka estävät yliliikkeen. Lisäksi siinä on oltava este, joka estää haarukkanosturia ja mastorakenteen liikkuvia elementtejä vahingossa irtoamasta maston yläpäästä. Kaikkien liikkumavaraltaan rajoitettujen liikkeiden on oltava varustettu pysäyttimillä, jotka estävät yliliikkumisen. 9.8.1.5 Laskunopeuden rajoitus Nostopiiriin on kuuluttava valvontalaite, joka muun hydraulipiirin kuin hydraulisen nostosylinterin pettäessä rajoittaa luokitetulla kuormalla kuormitetun nostomekanismin laskunopeutta. Nopeus ei missään tapauksessa ei saa olla suurempi kuin 0,6 m/s. 9.8.1.6 Hydrauliset kippausjärjestelmät Koko hydraulisen kippausjärjestelmän (sylinteri, jakaja jne.) vuotonopeuden on mahdollistettava maston keskimääräinen eteenpäinkallistumisnopeus, joka on ensimmäisten 10 minuutin aikana ainoastaan alle viisi astetta maston pystyasennosta, kun trukki kannattelee luokitettua kuormaa 2,50 metrin korkeudessa, tai jos kyseessä on alle 2,50 metrin trukki, enimmäiskorkeudessa. Vuotojen mahdollistama keskimääräinen kallistumisnopeus ei saa olla suurempi kuin puolta astetta minuutissa, kun kyseessä on trukki, jonka enimmäiskallistuma on alle viisi astetta. 9.8.1.7 Trukin rakenteen ja laitteiden lujuus Trukin ja sen laitteiden rakenteen on oltava riittävän luja ja pystyttävä pitämään kuormat 1,33 Q1 ja 1,33 Q2 asianmukaisissa enimmäiskorkeuksissa 15 minuutin ajan. Q1 = enimmäiskuorma kuorman keskipisteen vakioetäisyydellä ja tavanomaisessa nostokorkeudessa (luokitettu nostokyky, lisäys A, 2, 3 ja 4 kohta). Q2 = enimmäiskuorma enimmäisnostokorkeudessa nostokykykilven ohjeiden mukaisesti (todellinen nostokyky, lisäys A, 5 kohta). Jos trukkia testataan, kuormat voidaan sijoittaa haarukoille niiden vastaaviin enimmäiskorkeuksiin tavalla, joka on riippumaton testattavana olevasta trukista. Trukki olisi sijoitettava suhteellisen vaakasuoralle pinnalle. Maston olisi oltava suhteellisen pystyssä asennossa. Maston pystyasentoa voidaan säätää testin aikana. Turvallisuussyistä trukki voidaan tukea tavalla, joka ei vaikuta testiin. Renkaat voidaan poistaa. Testin päättyessä ei saa esiintyä pysyviä muodonmuutoksia tai vikoja. 9.8.2 Hydraulijärjestelmät 9.8.2.1 Hydraulipiirit Letkujen, putkien ja kaikkien liitinten on kestettävä puhkeamatta paine, joka on vähintään kolme kertaa hydraulipiirin luokitettu toimintapaine, jolle ne voisivat todellisuudessa altistua. 9.8.2.2 Paineenalennusventtiilit Kaikissa hydraulijärjestelmissä on oltava luotettava laite, joka estää järjestelmän painetta ylittämästä ennalta asetettua turvallista tasoa (paineenalennusventtiili). Laitteen on oltava suunniteltu ja asennettu siten, että vältytään tapaturmaiselta irtoamiselta tai säätämiseltä, ja että paineasetusten muuttaminen vaatii työkalun tai avaimen käyttöä. 9.8.2.3 Energian toimituksen ollessa virheellinen tai sen keskeytyessä hydrauliasennuksen suunnittelun on oltava sellainen, että järjestelmän hydraulinen paine ei vahingossa saa pumppua toimimaan hydraulimoottorina. 9.8.2.4 Hydraulijärjestelmä on suunniteltava ja asennettava siten, että sen toiminta ja luotettavuus ei heikkene tai sen osat vahingoitu ulkoisen rasituksen, tärinän tai trukin tai sen osien liikkeiden jne. seurauksena. 9.8.2.5 Hydraulijärjestelmän on oltava suunniteltu siten, että kiertävää öljyä suodatetaan jatkuvasti ja automaattisesti. 9.8.3 Haarukat ja nostolaite 9.8.3.1 Haarukat - Tekniset ominaisuudet ja testaus kansainvälisen ISO-standardin 2330 1. painos v. 1976, mukaan huolimatta siitä, että siinä tarkoitetaan ainoastaan koukkutyyppisiä varsia. 9.8.3.2 Haarukkavarret - sivuttaisliike Haarukkavarressa ja nostolaitteessa on oltava laite, joka estää tahattoman sivuttaisliikkeen. Siinä on oltava pysäyttimet, jotka estävät sivuttaisen irtautumisen ääripäissä. 9.8.3.3 Haarukoiden jatkeet Haarukoiden jatkeet on suunniteltava siten, että ne eivät vahingossa irtaudu haarukkavarsista. 9.8.3.4 Jos nostolaitteen pohjassa on haarukkavarren irrotusrako, se ei saisi olla nostolaitteen päällä olevaa aukkoa vastapäätä, ellei siinä ole laitetta, jolla estetään haarukkavarren tahaton irtautuminen. 9.8.4 Kiinnityslaitteet Koukkulaitteet, jos sellaiset on, on suunniteltava siten, että vahingossa tapahtuvan irtautumisen vaaralta vältytään. 9.9 Kuljettajan sijainti 9.9.1 Mitat Kuljettajan istuin tai seisomapaikka on rakennettava siten, että kuljettajalla on trukkia kuljettaessaan tilaa vetäytyä trukin ääriviivojen sisäpuolelle. Mitat eivät saa olla pienemmät kuin seuraavat mitat (millimetreinä): >VIITTAUS FILMIIN> (1) Lantiosta olkapäihin. (2) Lantiokorkeus on poikkeuksellisesti enimmäismitta. 9.9.2 Trukkiin nousu Ajettavat trukit on suunniteltava siten, että niihin astuminen ja niistä poistuminen on helppoa, eikä siihen liity kohtuutonta liukastumis- tai kaatumisvaaraa. Lattiapinnan on oltava liukastumisenestävä. Trukissa on oltava riittävä määrä askelmia tai astinlautoja, joissa on liukastumisenestävä pinta tai päällyste. Askelman tai astinlaudan korkeus seuraavasta sen alapuolisesta tai maasta ei missään tapauksessa saa olla enemmän kuin 550 mm. Trukissa on tarvittaessa oltava turvakahvat. 9.9.3 Kuljettajan istuimen on oltava pehmustettu ja se voi olla jousitettu, jotta kuljettajaan kohdistuva tärinä olisi mahdollisimman vähäistä. 9.9.4 Lämpötila Kuljettajan istuimen ja kaikkien trukin osien, jotka ovat kuljettajan ulottuvilla kun hän on tavanomaisessa toimintapaikassa tai kun hän nousee paikalleen tai poistuu sieltä, on oltava eristetty moottorin tai muiden laitteiden aiheuttamilta korkeilta lämpötiloilta. 9.10 Turvalaitteet 9.10.1 Kuljettajan yläsuojus Kaikki ajettavat teollisuustrukit, joiden nostokorkeus on suurempi kuin 1,80 m, on varustettava yläsuojuksella kuljettajan suojaamiseksi. Se voi olla irrotettava. Jos talutettavan trukin tai sellaisen talutettavan trukin, jossa kuljettaja voi ajaa, nostokorkeus on suurempi kuin 1,80 m, on oltava mahdollista asentaa trukin kuormannostolaitteeseen kuorman takatuen jatke. Teollisuustrukkien osalta, joissa on kohotettava kuljettajan paikka, ks. 10 jakso. Yläsuojusten on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia: 9.10.1.1 Suunnitteluominaisuudet 9.10.1.1.1 Yleistä Yläsuojusten on ulotuttava kuljettajan yläpuolelle kaikissa trukin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. Kun yläsuojus on kiinnitetty mastoon, tätä vaatimusta sovelletaan kaikkiin maston asentoihin. Vapaa-asennoissaan olevat hallintavivut, suojaamattomat polkimet ja ohjauspyörä voivat ulottua maston suunnassa enintään 150 mm yläsuojuksen pystysuunnassa vaakatasolle heijastuvien ääriviivojen ulkopuolelle. Käsijarrun irti-asentoa ei oteta huomioon. Kuljettajan säärien ja jalkojen suojausta pidetään riittävänä, jos yläsuojuksen pystysuunnassa vaakatasolle heijastuvien ääriviivojen etuosan ja suojan muodostavan trukin rungon eturakenteen takaosan välinen etäisyys ei ole suurempi kuin 150 mm. 9.10.1.1.2 Kippausmekanismin pettäminen ei suoraan tai välillisesti saa saattaa kuljettajaa vaaraan yläsuojuksen takia. 9.10.1.2 Mitat 9.10.1.2.1 Yläsuojuksen on oltava suunniteltu ja valmistettu siten, että se haittaa näkyvyyttä mahdollisimman vähän. 9.10.1.2.2 Yläsuojuksen yläosan aukot eivät saa olla suuremmat kuin 150 mm leveys- tai pituussuunnassa. Yläsuojuksen on oltava rakennettu siten, että se voidaan varustaa lisälaitteella, joka erityistapauksissa mahdollistaa kuljettajan lisäsuojauksen putoavia esineitä vastaan. 9.10.1.2.3 Istuttavissa trukeissa ääriasentoon alas painetun kuljettajan istuimen ja tavanomaisessa toiminta-asennossa olevan kuljettajan pään lähellä olevan suojan alapuolen välillä on oltava vähintään 1 000 mm pystysuoraa tilaa. 9.10.1.2.4 Seisaalta ohjattavissa trukeissa kuljettajan seisomatason ja tavanomaisessa toiminta-asennossa olevan kuljettajan pään lähellä olevan yläsuojan alapuolen välillä on oltava vähintään 1 880 mm pystysuoraa tilaa. 9.10.1.2.5 Kuljettajan yläsuojan on haitattava kuljettajaa mahdollisimman vähän tämän noustessa trukkiin tai siitä pois. 9.10.1.3 Yläsuojien testaus 9.10.1.3.1 Yleistä Kun testataan kuljettajan suojausta putoavilta esineiltä (mutta ei putoavan nostokykykuorman vaikutukselta), seuraavat testit on suoritettava prototyyppisuojuksella, joka on asennettu trukkityyppiin, jota varten se on suunniteltu. Suojuksen asennus testirunkoon on myös sallittua, jos kiinnitys on sama kuin trukissa, johon se on suunniteltu. 9.10.1.3.2 Staattinen testi Yläsuojuksen on pystyttävä kannattelemaan 1 minuutin ajan staattista jäykkää testikuormaa, joka on jakautunut tasaisesti päärungon yläosan alueelle seuraavan taulukon ja piirroksen mukaisesti: >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS FILMIIN> 9.10.1.3.3 Dynaaminen testi Yläsuojuksen on kestettävä kovapuisen, vähintään 45 kg painavan kuution isku. Testikuutio sijoitetaan putoamaan vapaata pudotusta tasainen pinta suunnilleen yhdensuuntaisesti yläsuojuksen yläosan kanssa. Se ei saa pudota kulmalleen tai reunalleen. Kuutio pudotetaan 1,5 m:n korkeudelta 10 kertaa, niin että se iskeytyy suojukseen satunnaisissa pisteissä, jotka sijaitsevat halkaisijaltaan 600 mm olevassa ympyrässä, jonka keskipiste on pystysuorassa kuljettajan istuimen tai paikan keskikohdan yläpuolella. 9.10.1.3.4 Staattiset ja dynaamiset testitulokset Molempien testien jälkeen suojassa ei saa olla murtumia, irtautuvia osia tai pysyvää pystysuuntaista muodonmuutosta, joka ylittää 20 mm suojuksen alapinnalta mitattuna halkaisijaltaan 600 m olevassa ympyrässä, jonka keskipiste on pystysuorassa kuljettajan istuimen tai paikan keskikohdan yläpuolella. 9.10.1.3.5 Lisälaitteet Dynaamisten testien aikana muodonmuutokset, jotka saattavat aiheutua lisälaitteille, kuten teräsverkolle, kankaalle, karkaistulle lasille jne., jätetään huomiotta. 9.10.2 Kuorman takatuen jatke Korkealle nostavat trukit on suunniteltava siten, että ne voidaan varustaa kuorman takatuen jatkeella. 9.10.3 Taso 9.10.3.1 Päästä ohjattavien trukkien kuljettajan seisomatason on ulotuttava kuljettajan paikan ulkopuolelle ja oltava suunniteltu siten, että se kestää puristusvoiman, joka vastaa kuormatun trukin massaa ja joka kohdistetaan trukin pituusakselin suuntaisesti, kun tason uloin kohta on tasaista pystysuoraa pintaa vasten. Huomaa: Tässä jaksossa kuljettajan taso sisältää kaikki ympäröivät vahvikkeet tai trukin osat, jotka tarjoavat suojaa tason murskautumista vastaan. 9.10.3.2 Trukin ulkopuolelle ulottuvan kuljettajan seisomatason on oltava varustettu tason sivuilla tai edessä olevilla suojilla. 9.10.3.3 Jalankulkijan ohjaamiin trukkeihin asennettujen kuljettajan seisomatasojen, jotka sijaitsevat akselien tai trukin rungon määrittämän alueen ulkopuolella, on taituttava tai nivellyttävä automaattisesti, kun kuljettaja poistuu tasoilta, ja ne on varustettava laitteella, joka estää tämän tason tahattoman taittumisen tai niveltymisen kuljettajan seisoessa sillä. 9.10.3.4 Kiinteät kuljettajan seisomatasot, jotka sijaitsevat yli 1 200 mm:n korkeudella lattiasta, on varustettava kaiteilla tai muilla yhtä riittävillä suojalaitteilla, jotka käsittävät yläkaiteet, keskikaiteet ja varvaslaidat, ja jotka ulottuvat vähintään 1 000 mm:n tai enintään 1 100 mm:n korkeuteen yläkaiteen yläpinnasta tasoon mitattuna, kun varvaslaidan vähimmäiskorkeus on 100 mm. Kaiteiden olisi kestettävä niihin missä tahansa vaakasuunnassa kohdistuva 900 newtonin voima(12). Irrotettavat tai saranoidut kaiteet on rakennettava siten, että kaiteen oikea asento saavutetaan helposti, ja että kiinnitetty asento on selvästi erotettavissa. Kun käytetään saranoituja kaiteita, niiden tulee avautua ainoastaan ylöspäin, sisäänpäin tai sivuttain. 9.10.4 Pyöränsuojukset 9.10.4.1 Trukeissa, joiden pyörät ulottuvat trukin ääriviivojen ulkopuolelle, on oltava laitteet, jotka varmistavat tavanomaisessa toiminta-asennossa olevan kuljettajan suojaamisen pyörien lennättämiltä esineiltä (esim. muta, sora, kivet, pultit). Ohjattavissa pyörissä suojalaitteen on peitettävä pyörät ainoastaan trukin kulkiessa suoraan. 9.10.5 Kuljettajan suojelu - talutettavat trukit Talutettavien trukkien ohjauskahvassa on oltava laite, jolla kulkusuunta vaihtuu tai trukki pysähtyy, jos ohjauskahva toiminta-asennossaan koskettaa kiinteää esinettä (esim. kuljettaja). 9.10.6 Varoituslaitteet Kaikki trukit on varustettava selvästi kuuluvalla varoituslaitteella. 9.10.7 Murskautumis-, hankautumis- ja kiinnijäämiskohdat Tavanomaisessa toiminta-asennossa olevan kuljettajan ulottuvilla olevien liikkuvien osien on oltava joko riittävästi suojattuja tai ne on erotettava jäljempänä määritellyin vähimmäisetäisyyksin: Paikat, joihin kuljettajan sormet voivat jäädä: 25 mm; Paikat, joihin kuljettajan kädet tai jalat voivat jäädä: 50 mm; Paikat, joihin kuljettajan käsivarret tai sääret voivat jäädä: 100 mm. 9.11 Näkyvyys Trukinkuljettajilla on oltava riittävä näkyvyys, jotta he voivat suorittaa kaikki liikkeet turvallisesti. 9.12 Ympäristöolosuhteet 9.12.1 Melu Trukin melupäästöt on mitattava seuraavien eritelmien mukaisesti: 9.12.1.1 Ympäristömelu Suurin sallittu ympäristön melutaso on 90 dB(A). 9.12.1.2 Melutaso kuljettajan paikalla Suurin sallittu ekvivalenttinen melutaso (Leq) kuljettajan paikalla on 90 dB(A). 9.12.2 Ohjaamo 9.12.2.1 Jos trukissa on yläsuojuksen sijasta ohjaamo, sen on oltava 9.10.1 kohdan vaatimusten mukainen. 9.12.2.2 Jos täysin suljetussa ohjaamossa on lämmitin, lämmittimen ilmanoton on oltava kytketty raitisilmanottoon; osittainen ilman kierrätys on kuitenkin sallittu. Lämmittimen on oltava tukevasti kiinnitetty; kuuman ilman on voitava kiertää riittävästi ohjaamossa, ja on asennettava laite, joka estää kuljettajaa polttamasta itseään. 9.12.2.3 Ohjaamon riittävästä tuuletuksesta on huolehdittava. 9.12.2.4 Jos ikkuna-aukoissa käytetään lasia, sen on oltava turvalasityyppistä. Tuulilasin ja takaikkunan on oltava varustettu riittävän suurilla pyyhkimillä. 9.13 Kuormaan tarttuvat laitteet 9.13.1 Laitteiden (esim. pidikkeet, sivusiirtäjät) on oltava suunniteltu ja valmistettu siten, ettei se voi tahattomasti irrota tai liikkua sivuittain. Laitteen ja sen osien liikkeiden on oltava ääripäissään mekaanisesti rajoitettu. 9.13.2 Lukkolaitteet on suunniteltava siten, että pidinpaine säilyy automaattisesti sulkuventtiileillä tai muulla tehokkaalla järjestelmällä, kun trukin hallintamekanismit ovat vapaalla. Laitteen voimanlähdejärjestelmän vian ollessa kyseessä kuorma ei saa pudota tai liikkua tahattomasti. 9.13.3 Jos laitteella on oma erillinen hydraulijärjestelmänsä, sen on oltava 9.8.2 kohdan (hydraulijärjestelmät) määräysten mukainen. 9.13.4 Jos laitteella on hydraulijärjestelmä, joka on yhdistetty trukin hydraulijärjestelmään, näiden kahden järjestelmän on oltava yhteensopivia, ja yhdistetyn järjestelmän on oltava 9.8.2 kohdan (hydraulijärjestelmät) määräysten mukainen. 9.13.5 Laitteiden on oltava suunnitellut ja kiinnitetyt trukkiin siten, että kuljettaja näkee paikaltaan tien ja kuormaa nostavan osan. 9.13.6 Muiden kuin kuormaan tarttuvien laitteiden murskaavien, hankaavien ja kiinni jäävien osien on oltava 9.10.7 kohdan vaatimusten mukaiset. 9.13.7 Laitteen ja sen kuorman yhdistetty kuormamomentti ei saa olla suurempi kuin sen trukin, johon se on asennettu, mitattu kuormamomentti. Trukin valmistajan on varmistettava nostotrukin ja laitteen yhdistelmän vakaus yhdessä kuorman kanssa ohjeidensa mukaisesti. Kun määritetään trukin ja laitteen yhdistelmän jäännösnostokykyä, on otettava huomioon myös iskuvaikutus, joka ilmenee, kun nimelliskuormalla pysähdytään rajoitinta vasten (esim. sivutukien kanssa). 9.14 Ohjausiskunvaimennus Iskujen välittymistä istuen ja seisaallaan ohjattavien trukkien ohjauslaitteisiin on rajoitettava niin paljon kuin on kohtuudella mahdollista, jotta vältytään kuljettajan käden tai käsivarren loukkaantumiselta. 9.15 Valot Trukit, joita kuljettaja ajaa, on suunniteltava siten, että valmistaja tai tämän edustaja tai kuka tahansa valmistajan ohjeita käyttävä pätevä henkilö pystyy varustamaan ne sähköpiirillä, johon ajovalot, punaiset perävalot ja tarvittaessa suuntamerkinantolaitteet voidaan yhdistää. 9.16 Trukin tasapaino Trukin tasapaino on taattava kaikissa toiminta-asennoissa ja kaikkien nosto- ja kulkuliikkeiden aikana, kun trukkia käytetään sen käyttötarkoituksen mukaiseen käyttöön. Tätä vaatimusta voidaan pitää täytettynä, kun liitteiden määräykset asiaa koskevista testeistä täyttyvät. 10. LISÄVAATIMUKSET TRUKEILLE, JOIDEN KULJETTAJAN PAIKKA KOHOAA, JA TRUKEILLE, JOTKA ON ERITYISESTI SUUNNITELTU LIIKKUMAAN KOHOTETTUJEN KUORMIEN KANSSA Seuraavan tyyppisiin teollisuustrukkeihin ei sovelleta 10 jaksoa: a) trukit, jotka eivät nosta (kohoamaton kuljettajan taso ja kuormankuljetin); b) matalalle nostavat keräilytrukit, joissa kuormaa nostetaan ainoastaan kuljetuksen helpottamiseksi; c) keräilytrukit, joissa kuljettajan tasoa voidaan kohottaa ainoastaan 1,20 metriin asti. 10.1 Yleiset vaatimukset Trukit on suunniteltava siten, että kun niitä käytetään erityisolosuhteissa, niiden tasapaino tekee mahdolliseksi täysin turvallisen liikkumisen nostomekanismia tai kuorman siirtomekanismia ja/tai kuljettajaa kohotettaessa, laskettaessa tai siirrettäessä. Valmistaja voi päättää rajoittaa trukin toimintaa, jos tarvittavia automaattilaitteita on saatavilla. 10.1.1 Tiettyjä toimintoja koskevat turvajärjestelyt 10.1.1.1 Trukkeja, jotka kulkevat kuorman ja/tai kuljettajan ollessa koholla vapaasti pinouskäytävien ulkopuolella tai käytävillä, joilla ei ole ohjausjärjestelmää, on: a) automaattisesti estettävä kulkemasta yli 4 km/h, kun kuljettajan paikka tai nostomekanismi on enemmän kuin 500 mm alhaisimman asentonsa yläpuolella (ks. kuva 1); b) automaattisesti estettävä kulkemasta yli 4 km/h, kun kuljettajan paikka tai nostomekanismi on enemmän kuin 500 mm ja alle 2 500 mm alhaisimman asentonsa yläpuolella, ja rajoitettava ryömintänopeudelle (ei yli 2,5 km/h) näillä korkeuksilla, kun ohjausta käännetään yli 10° suoraan eteen -asennosta (ks. kuva 1); c) automaattisesti estettävä kulkemasta ryömintänopeutta suuremmalla nopeudella (ei yli 2,5 km/h), kun kuljettajan paikka tai nostomekanismi on yli 2 500 mm alhaisimman asentonsa yläpuolella (ks. kuva 1); d) yli 2 500 mm:n nostokorkeuksilla ryömintänopeutta lukuun ottamatta estettävä liikkumasta, kun kuormannostomekanismia käytetään. 10.1.1.2 Ohjausjärjestelmällä varustetuilla käytävillä on oltava laite, joka silloin kun trukki on käytössä, rajoittaa trukin pitkittäisakselin ja käytävän pitkittäisakselin välisen poikkeaman noin 2°:ksi. 10.1.1.3 Jos käytävillä toimivia trukkeja on kokonaan tai osittain estetty kaatumasta ulkoisten tukien avulla (esim. telineisiin kiinnitetyillä rajoitinkiskoilla kulkevilla trukkirullilla), käytävällä tapahtuvan toiminnan erityiset tasapainotestit olisi suoritettava ainoastaan niissä suunnissa, joissa trukkia ei ole suojattu kaatumista vastaan. Näistä tuista irtautuminen on estettävä trukin toimiessa kohotetussa asennossa. 10.1.1.4 Jos trukki toimii käytävillä 10.1.1.2 ja 10.1.1.3 kohdan mukaisesti, on noudatettava vähintään 100 mm:n suunniteltua turvaväliä kuljettajan tason uloimman kohdan ja telineen tai tavanomaisella tavalla pinotussa asennossa olevan kuorman välillä. 10.1.2 Hallintalaitteen turvajärjestelyt 10.1.2.1 Jos trukin tasapaino jollakin nostokorkeudella (tai korkeuksilla) riippuu nopeuden vähentämisestä ja/tai jarruttamisesta, noiden rajojen ulkopuolella tapahtuva toiminta on automaattisesti estettävä. Jos trukki tiettyjen nostokorkeuksien yläpuolella voi liikkua ainoastaan ryömintänopeudella (ei yli 2,5 km/h), tämän nopeuden yläpuolella tapahtuva toiminta on automaattisesti estettävä. Jos trukki on suunniteltu suorittamaan kolmitiepinousta, siinä on oltava laite, joka automaattisesti estää: a) liikkumisen yli 2,5 km/h:n nopeudella, kun kuorma on etuasennossa; b) kuorman vaakasuuntaisen liikkumisen laitteen liikkuessa. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos valmistaja takaa trukin tasapainon jollakin toisella tavalla. 10.1.2.2 Jos jokin trukin mekanismin osa voi tunkeutua sivusuunnassa telinetilaan, siinä on oltava laite tai laitteet, jotka estävät tällaiset liikkeet trukin liikkumisen, nostamisen tai laskemisen aikana, ja samoin estävät liikkumisen muutoin kuin ryömintänopeudella (ei yli 2,5 km/h), kun mekanismi on ulkona tai työntyy ulos. 10.1.2.3 Nostokorkeuksilla, joilla trukin liike on rajoitettu ryömintänopeudelle (ei yli 2,5 km/h), kiihdytys on automaattisesti rajoitettava tasolle, joka ei ole suurempi kuin valmistajan tuolle korkeudelle sallimaa enimmäishidastuvuutta. 10.1.2.4 Kaikkien hallintalaitteiden ja niiden mekanismien sekä liikkeet käynnistävien järjestelmien on painotuttava turva-asentoon (liikkeiden pysäytys), ja ne on varustettava vianestomekanismilla. Jos tällainen järjestely ei ole käytännössä mahdollinen, on asennettava varoitusjärjestelmä ilmoittamaan viasta. 10.1.3 Käyttöjarrut 10.1.3.1 Ohjausjärjestelmättömissä toiminnoissa pinouskäytävillä tai niiden ulkopuolella, kun kuljettajan paikka tai nostomekanismi ovat enintään 500 mm:n korkeudella alimmasta asennostaan, jarrujen vetovastuksen on täytettävä 9.3.1 kohdan A ryhmän vaatimukset, tai kulkunopeus on automaattisesti vähennettävä enintään 9 km/h:iin (ks. kuva 1). 10.1.3.2 Kun kuljettajan paikka tai nostomekanismi ovat yli 500 mm:n korkeudella alimmasta asennostaan sekä trukin ollessa ohjausjärjestelmällä varustetuilla käytävillä että liikkuessa vapaasti, sillä edellytyksellä että jarrutuskyky on automaattisesti suhteessa nopeuteen, 9.3.1 kohdan jarrujen vetovastus F voi samaan aikaan vaihdella nopeuden kanssa kaavan mukaan. 10.2 Lisävaatimukset trukeille, joissa on kohoava kuljettajan paikka 10.2.1 Nopeus Trukit, joissa on kohoava kuljettajan paikka, on suunniteltava siten, että ne eivät kuormattuna ja kantavana ylitä 16 km/h:n nopeutta (ks. kuva 1). 10.2.2 Jarrut 10.2.2.1 Käyttöjarruja ja seisontajarruja voidaan käyttää yhteisellä järjestelmällä. Kun tätä järjestelyä käytetään, järjestelmän vian on aiheutettava jarrujen kytkeytyminen. 10.2.2.2 Käyttöjarrut ja seisontajarrut voivat käyttää yhteisiä mekaanisia pysäytyslaitteita, esim. jarrukenkiä, nokkia ja nokkavipuja. 10.2.2.3 Jarrujen kytkeytymisen on tapahduttava hallintalaitteella, joka tavallisesti painottuu "jarru päällä" -asentoon. Käyttövoiman poistamisen on automaattisesti kytkettävä jarrut antamaan vetovastus, joka täyttää tasapainovaatimuksen (ks. 9.3.1, D ryhmä). Kun trukkeja käytetään vapaasti liikkuvina yli 9 km/h:n nopeudella (ks. 10.1.3.1.), ja kun tarvitaan lisäjarrutusta 9.3.1 kohdan A ryhmään, lisäjarrua voidaan käyttää tavanomaisesti, eikä sen tarvitse painottua "jarru päällä" -asentoon. Lisäjarrun on suunnittelultaan oltava sellainen, että se ei voi aktivoitua ennen kuin kuorma ja/tai kuljettajan paikka ovat alle 500 mm:n korkeudessa. 10.2.2.4 Jarrut voivat olla tehostetut, mutta on oltava mahdollista saavuttaa 9.3.4.1 kohdan c kohdassa määritelty vähimmäisjarrutus jarrutehostimen voimanlähteen puuttuessa. 10.2.3 Kuljettajan paikka 10.2.3.1 Yli 1,2 m:n korkeudessa toimimaan tarkoitettujen trukkien kuljettajan paikan on oltava varustettu suojakaiteilla 9.10.3.4 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. 10.2.3.2 Porttien, ovien jne. on pystyttävä aukeamaan ainoastaan sisään, ylös ja sivuttain, ja niiden olisi mieluiten oltava itsestään sulkeutuvia. Kun trukki on suunniteltu kohottamaan kuljettajan paikka yli 1,2 m:n korkeudelle, porteissa, ovissa jne. on oltava mekanismi, joka estää liikkumis- ja nostoliikkeet, kun portit, ovet jne. eivät ole asianmukaisesti paikallaan. 10.2.3.3 "Astuttavissa" trukeissa, joissa on kohoava kuljettajan paikka, ja joissa kuormalavaa jne. voidaan käyttää kävelyalustana, on oltava laitteet, joilla estetään kaikki kuljettajan tai tämän avustajan putoamisvaarat, jos kuormalava kaatuu tai liikkuu. Lisäksi "astuttavat" keräilytrukit, jotka kohottavat yli 1,2 m:n korkeuteen maasta, on varustettava laitteilla, jotka estävät kuljettajaa tai tämän avustajaa putoamasta tasolta, kun kuormalava ei ole paikallaan. 10.2.3.4 Kohoavalla kuljettajan paikalla varustetuissa "astuttavissa" trukeissa (10.2.3.3.), joissa kuljettajan paikkaa voidaan nostaa yli 1,2 m:n korkeuteen, 10.2.3.1 kohdassa määriteltyjen suojakaiteiden tulee ulottua ympäröimään koko alue, jolle kuljettajalla (ja avustajalla, jos suunnittelu tällaisen sallii) on pääsy. 10.2.3.5 Käsikaide riittää kuormannostolaitteen sisäänmenopaikassa. Kun kuljettajan paikan ympäristö on sellainen, että kuljettaja voi jäädä loukkuun, joko ovet on suunniteltava siten, että ne mahdollistavat avaamisen ulkopuolelta, tai trukki on varustettava vaihtoehtoisella sisääntulo/poistumiskeinolla, kuten kattoluukulla. 10.2.3.6 Kuljettajan paikan lattian on oltava suunnilleen vaakasuora, liukastumisen estävä ja, jos se on tarkoitettu ensisijassa ulkokäyttöön, suunniteltu estämään veden kerääntyminen. Sen on kestettävä 1 600 N/m²:n paine ja 100 kg:n paino, joka jakautuu minkä tahansa sen pinnan osan 0,16 m²:n suuruiselle alueelle. Kun lattia on lasitettu, sen on oltava yhtä kestävä kuin lattian tai oltava suojattu vähintään lattian suojaa vastaavan tason mukaisesti. Kun käytetään ristikkolattiaa, reikien tai aukkojen ei tule päästää halkaisijaltaan 20 mm olevaa palloa putoamaan lävitseen. Minkään aukon pinta-ala ei missään tapauksessa ei saa olla suurempi kuin 400 mm². 10.2.3.7 Kuljettajan paikan valmistuksessa käytetyt materiaalit eivät saa olla helposti syttyviä. 10.2.3.8 Kun kuljettajan tason sivut on lasitettu, 10.2.3.1 kohdassa määritellyn suojauksen on ulotuttava päällysteen poikki asianmukaisella tavalla. 10.2.4 Yläsuojus Kuljettajan paikan yläpuolelle on asennettava 9.10.1 kohdan vaatimukset täyttävä yläsuojus. Vaihtoehtoisesti 9.10.1.3.2 kohdan sisältämästä vaatimuksesta voidaan luopua, jos kohoava pysäytyslaite asennetaan siten, että se kaikissa tapauksissa suojelee kuljettajaa kuljettajan tason katon ja minkä tahansa esteen välisen kosketuksen vaikutuksilta. Hydraulisissa nostojärjestelmissä paineenrajoitinta voidaan käyttää tähän tarkoitukseen, jos yläsuojus on riittävän luja. 10.2.5 Turvalaitteet ja rakenteelliset yksityiskohdat 10.2.5.1 Trukkiin on asennettava laite tai laitteita, jolla tai joilla varmistetaan, että kuljettaja (ja hänen avustajansa - ks. toinen alakohta) ovat turvallisesti kuljettajan paikan rajojen sisällä ennen kuin kuljettaja pystyy aloittamaan minkään trukin tai lavan liikkeen, ja varmistetaan, että tämä (nämä) ei(vät) voi kohtuuttomasti ulottua kuljettajan paikan rajojen ulkopuolelle keskeyttämättä trukin liikkeitä, tai sen hallintalaitteet on järjestettävä siten, että nämä varmistuvat. Kun kohoavalla kuljettajan paikalla varustettuun trukkiin on asennettu monen hengen miehityksen turvalaitteet, siinä on oltava lukittava pääkytkin, joka sallii käyttömiehistön muutokset. Tämän kytkimen on oltava lukittavissa avaimella, joka poikkeaa kaikista muista trukissa käytetyistä. 10.2.5.2 Nostolaitteiden turvallisuus 10.2.5.2.1 Trukin on oltava varustettu siten, että kuljettajan paikka ei putoa alas edes nostojärjestelmän pettäessä. 10.2.5.2.2 Edellä 10.2.5.2.1 kohdan vaatimuksia pidetään täytettyinä, jos seuraaviin varotoimenpiteisiin ryhdytään: 10.2.5.2.2.1 Täysin mekaaniset nostolaitteet: - varustetaan laitteella, joka kannattelee kuljettajan paikkaa ja sen valmistajan määrittämää enimmäiskuormaa nostojärjestelmän pettäessä, ja - kuljettajan nostojärjestelmässä käytetyt vaijerit/ketjut ovat vähintään 10.2.5.3.1-10.2.5.3.5 kohdan vaatimusten mukaiset, nämä kohdat mukaan lukien. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin 31 päivään joulukuuta 1992 asti sallia, että niiden alueella saatetaan markkinoille kohoavalla kuljettajan paikalla varustettuja trukkeja, jotka täyttävät ainoastaan toisen edellä annetuista kahdesta erityisedellytyksestä. Kuljettaja ei saa voida vapauttaa tätä mekanismia, ellei laskuvauhtia rajoiteta 0,4 m/s:iin. 10.2.5.2.2.2 Täysin hydrauliset nostolaitteet: Varustetaan laitteella, joka estää laskeutumisen putken murtuessa tai letkun haljetessa. Tämän laitteen on oltava joko suoraan liitetty nostosylinteriin tai yhdistetty siihen. Kuljettaja ei saa voida vapauttaa tätä mekanismia, ellei laskuvauhtia rajoiteta 0,4 m/s:iin. 10.2.5.2.2.3 Yhdistetyt nostojärjestelmät: Kaikkien yhdistettyjen nostojärjestelmien on käytettävä 10.2.5.2.2.1 ja 10.2.5.2.2.2 kohdassa lueteltuja turvamekanismeja. 10.2.5.3 Kuljettajan nostojärjestelmissä käytetyt vaijerit tai ketjut. 10.2.5.3.1 Kun kuljettajan paikan kohottamiseen/kannatteluun käytetään vaijereita tai ketjuja, on käytettävä vähintään kahta samanlaista vaijeria tai ketjua. Kuorman on jakauduttava tasaisesti ketjujen tai vaijerien välille. Ketjut tai vaijerit on oltava mahdollista tarkastaa niiden koko pituudelta. 10.2.5.3.2 Ketjun tai vaijerin valmistajan varmentama ketju- tai vaijerisarjojen yhdistetty murtokuorma on ketjuilla vähintään 10 kertaa ja vaijereilla vähintään 12 kertaa staattinen käyttökuorma, jota kaikki ketjut tai vaijerit yhdessä kannattavat(13), kun katsotaan, että kunkin ketjun tai vaijerin on annettava K-kerroin, joka on vähintään >NUM>5 >DEN>1 tai >NUM>6 >DEN>1 , kuten 9.8.1.1 ja 9.8.1.2 kohdassa on säädetty. 10.2.5.3.3 Kunkin vaijerin/ketjun pään lujuuden on oltava vähintään 80 % vaijerin tai ketjun lujuudesta. 10.2.5.3.4 Jos kuljettajan kohotusmekanismissa käytetään vaijereita tai ketjuja, siinä on oltava yksi tai useampi löysän vaijerin tai ketjun havaitsemislaite. Tällaisen havainnon on automaattisesti estettävä kuljettajan paikan kohotusmekanismin alaspäin tapahtuva liike. Laitteella voidaan varmistaa, että: - kuormannostolaite tai kuljettajan paikka voidaan vapauttaa, - kuormannostolaitetta voidaan nostaa, - kuljettajan paikka tai kuormannostolaite voidaan laskea ala-asentoon, - kuljettajan paikkaa tai kuormannostolaitetta ei voida nostaa enempää ennen kuin vika on korjattu ja havaitsemislaite jälleen toimii. Kohotusmekanismin on oltava järjestetty siten, että vaijerien sotkeutuminen, kiertyminen ja siirtyminen tavanomaisesta toiminta-asennosta estyy. 10.2.5.3.5 On toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yhden tai useamman ketjun tai vaijerin murtuessa käyttöön jäävien ketju(je)n tai vaijeri(e)n sekä niiden kiinnitysten toiminta jatkuu ilman trukin perusosien muodonmuutosta. Yhden ketjun tai vaijerin murtumisen on aiheutettava meneillään olevan nosto- tai laskuliikkeen pysähtyminen. 10.2.5.4 Kun käytetään kahta hallintapaikkaa, yhtä kohoavalle osalle ja toista kiinteälle osalle, on tarpeen estää kiinteän osan hallinnan aktivoituminen ennen nostavan osan hallinnan käyttöä ja sen aikana. Jäljempänä 10.2.5.7 kohdassa eritellyt hätälaskuvaatimukset ovat edelleen voimassa. Kiinteän osan hallintalaitteen on sijoitettava erossa ala-asennossa olevan nosto-osan hallintalaitteen sijaintipaikasta. 10.2.5.5 Energialähde (tavallisesti akku) on voitava luotettavasti irrottaa trukin veto-, nosto- ja kuormansiirtojärjestelmistä laitteella, joka on helposti kuljettajan ulottuvilla kuljettajan ohjaamon/häkin/alustan sijainnista riippumatta. Järjestelmän on oltava suunniteltu siten, että voimanoton keskeytymisestä laskeutumisen aikana ei aiheudu vaaraa. 10.2.5.6 Trukit, jotka on suunniteltu kohottamaan kuljettajan paikka yli 2,5 m:n korkeuteen, on varustettava siten, että kuljettaja pääsee laskeutumaan maahan silloinkin kun kuljettajan paikka juuttuu yläasentoon. 10.2.5.7 Trukit, jotka on suunniteltu kohottamaan kuljettajan paikka yli 2,5 m:n korkeuteen, on varustettava hätälaskulaitteella, jota on voitava käyttää maanpinnan tasossa myös kaikkien energialähteiden puuttuessa. Laitteen paikka on valittava huolellisesti, jotta vältytään kaikilta sitä tuossa paikassa käyttävään henkilöön kohdistuvilta vaaroilta. 10.2.5.8 Nostomekanismit on varustettava liikkeenrajoittimilla. Yhden näistä laitteista on oltava pakollinen mekaaninen pysäytin, joka estää nostomekanismin irtoamisen sen liikkeen huipulla. Trukissa on myös oltava laite, joka estää kuljettajan paikan irtautumisen vahingossa nostolaitteesta sen koko liikeradan alueella. 10.2.5.9 Trukit, joissa on kuljettajan paikka, joka on suunniteltu kohoamaan yli 2,5 m:n korkeuteen, on varustettava vilkkuvilla varoitusvaloilla, jotka ovat näkyvissä maanpinnan tasosta, kun trukki laskeutuu ja liikkuu. 10.2.5.10 Ilmarenkailla varustetut trukit on varustettava laitteella tai laitteilla, jotka minimoivat kallistumisen ja estävät tasapainon vähenemisen renkaan pettäessä. 10.2.6 Tietokilvet 10.2.6.1 Nostokykykilvessä (9.1.2) on selvästi ilmoitettava nostokyky/korkeussuhteiden lisäksi korkeudet, joilla jarrujen vetovastusmuutokset tapahtuvat automaattisesti. Nostokykykilpi on kiinnitettävä pysyvällä tavalla, ja sen on oltava selvästi kuljettajan luettavissa tämän ollessa ajoasennossaan. 10.2.6.2 Edellä 9.1 kohdassa ja muualla asetettujen merkintävaatimusten lisäksi trukki on varustettava pysyvästi kiinnitetyllä merkillä, jossa ilmoitetaan selvästi kuljettajan tasolla sallittu henkilömäärä trukin ollessa käytössä. >VIITTAUS FILMIIN> 11. ASIAKIRJAT - TOIMINTA- JA HUOLTO-OHJEET Kunkin itseliikkuvan teollisuustrukin (tai käyttäjän luvalla kunkin trukkiryhmän) mukana on seurattava kirja(t), jo(i)ssa annetaan yksityiskohtaiset toiminta- ja huolto-ohjeet kielellä, jota kyseisessä maassa toimiva käyttäjä ymmärtää. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että ennen kuin trukki otetaan käyttöön niiden alueella, siinä on oltava niiden työlainsäädäntöä koskevia tietoja. (1) 16 km/h:n suurin nopeus ei koske kohoamattomalla paikalla istuvaa kuljettajaa. LISÄYS A NOSTOKYVYN MÄÄRITELMÄ 1. JOHDANTO Tässä lisäyksessä määritellään "luokitettu nostokyky", joka helpottaa valmistajan perusmallien vertailua. Tämä luokitettu nostokyky liittyy vakioituun nostokorkeuteen. Siinä määritellään myös "todellinen nostokyky", joka liittyy trukin nostokykyyn, kun siihen on asennettu sen käyttömasto. Tämä todellinen nostokyky saadaan asiaa koskevilla vakiotasapainotesteillä. 2. LUOKITETTU NOSTOKYKY Valmistajan ilmoittaman trukin luokitetun nostokyvyn on vastattava enimmäiskuormaa Q(14), joka se on suunniteltu kantamaan ja pinoamaan haarukkavarsilla tai nostolavalla ja pystysuoralla kaksoismastolla, jonka enimmäisnostokorkeus on yhtä kuin 3 kohdassa määritelty vakionostokorkeus "H", ja kun kuorman keskipisteen vakioetäisyys on 4 kohdassa määritelty "D" mitattuna vaaka- ja pystysuunnassa kuorman painopisteen "G" ja seuraavien välillä: a) haarukan kantatason etupinta; b) haarukan terän yläpinta (ks. kuva 1); tai vastaavat mitat nostolavalla varustetuissa trukeissa. Vaikka trukki ei käyttäisikään kaksoismastoa ja nostaisi vakionostokorkeuteen "H", luokitettu nostokyky on silti ilmoitettava niin kuin masto olisi saatavilla. KUVA 1 D = kuorman keskipisteen vakioetäisyys G = kuorman painopiste maston pystytolppien välisellä pituussuuntaisella symmetriapinnalla H = vakionostokorkeus Q = kuorma >VIITTAUS FILMIIN> 3. VAKIOIDUT NOSTOKORKEUDET Vakioitu nostokorkeus määrätään seuraavasti: H = 2,5 m pinoaville kuormalavatrukeille ja korkealle nostaville lavatrukeille, joiden haarukkavarsien väli tai lavan leveys on enintään 690 mm. H = 3,3 m kaikille muille trukkityypeille. 4. KUORMAN KESKIPISTEEN VAKIOETÄISYYS 4.1 Kansainvälistä yksikköjärjestelmää (SI) käyttäviin maihin toimitettavien sarjatuotantona valmistettavien vastapainotrukkien, joiden nostokyky on enintään 10 000 kg, kuorman keskipisteen vakioetäisyyden on oltava seuraava: >TAULUKON PAIKKA> - Kaikilla muilla trukeilla kuin sivusta lastaavilla haarukkatrukeilla määritykseen käytetty kuorman keskipisteen vakioetäisyys on 600 mm. - Sivusta lastaavat haarukkatrukit määritetään valmistajan määräämää kuorman keskipisteen etäisyyttä käyttäen. - On sallittua määrittää erikoistarkoituksiin käytettävät trukit tarkoitukseen liittyvää kuorman keskipisteen etäisyyttä käyttäen. 5. TODELLINEN NOSTOKYKY Trukin todellinen nostokyky saadaan kyseisistä tasapainotesteistä, ja se vaihtelee asennettujen mastojen tyyppien ja korkeuksien sekä määrityksessä käytettyjen erilaisten kuorman keskipisteiden etäisyyksien mukaan (ks. 4 kohta). Määritys tehdään vakiohaarukkavarsilla tai -tasolla. Irrotettavien laitteiden kanssa tehtäviä todellisen nostokyvyn lisämäärityksiä voidaan myös suorittaa, kun kyseinen tasapainoeritelmä sen sallii. LISÄYS B NOSTOKYKYKILVESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT 1. JOHDANTO Tämän lisäyksen tarkoituksena on helpottaa yhdenmukaisten tietojen antamista nostokykykilvissä. Nostokykytietojen laskemista käsitellään lisäyksessä A. 2. LUOKITETTU NOSTOKYKY Luokitettu nostokyky voidaan ilmoittaa tunnuskilvessä esim. "Luokitettu nostokyky = 6 000 kg". Luokitettu nostokyky voidaan esittää nostokykykilvessä, mutta sellaisella tavalla, että sitä ei voida sekoittaa todellisen nostokyvyn ilmoittaviin kohtiin, esim. "Malli N:o XYZ/6,0".3. TODELLINEN NOSTOKYKY Nostokykykilvessä esitettävän todellisen nostokyvyn, nostokorkeuden ja kuorman keskipisteen etäisyyden on oltava seuraavien vaatimusten mukaiset: 3.1 Todellinen nostokyky trukin enimmäisnostokorkeudella ja kuorman keskipisteen vakioetäisyydellä on aina esitettävä. Myös yhden tai useamman muun kuorman keskipisteen etäisyyden todellinen nostokyky on esitettävä, jos trukin suunnittelu tämän sallii(15). 3.2 Kun on sallittua nostaa 3.1 kohdan nostokykyjä suurempia todellisia nostokykyjä trukin enimmäisnostokorkeutta alhaisempiin nostokorkeuksiin, nämä on ilmoitettava niihin liittyvien nostokorkeuksien ja kuorman keskipisteen vakioetäisyyksien kanssa. Yhden tai useamman muun kuorman keskipisteen etäisyyden todellinen nostokyky on myös esitettävä, jos trukin suunnittelu tämän sallii(16). 3.3 Myös muita todellisia nostokykyjä ja kuorman keskipisteen etäisyyksiä voidaan esittää. 4. LAITTEET Kun trukin alkuperäisvarusteisiin kuuluu yksi tai useampi irrotettava kuormankäsittelylaite, trukissa on oltava enemmän nostokykytietoa kuin mitä 3 kohdassa vaaditaan. Kunkin asennetun laitteen todelliset nostokyvyt, nostokorkeudet ja kuorman keskipisteen etäisyydet on ilmoitettava seuraavasti: Vastaavissa nostokorkeuksissa ja vastaavilla kuorman keskipisteen etäisyyksillä sallitut nostokyvyt on aina esitettävä. Myös laitteet, joita määritykset koskevat, olisi selvästi merkittävä. 5. YKSIKÖT Määritysten ilmoittamiseen käytettävien yksikköjen on oltava: >TAULUKON PAIKKA> 6. MERKINTÄ Nostokykykilpeen merkityt yksityiskohdat voivat olla taulukossa tai kaaviossa. LISÄYS C LIITTIMIEN ERITELMÄT 1. ERITELMÄ 1.1 Mallien numerot Tämä eritelmää sovelletaan kolmeen malliin, jotka määritellään niiden nimellisvirran ampeerien mukaan: 80-160-320 ampeeria. 1.2 Määritelmät 1.2.1 Nimellisvirta Nimellisvirta on ampeereina ilmoitettu virta, jota liitin pystyy jatkuvasti välittämään ylittämättä 1.3.8 kohdassa ilmoitettua sallittua lämpötilan nousua. 1.2.2 Hätäkatkaisuvirta Enimmäiskuormituksen katkaisuvirta on 2.3.2 kohdassa määritelty virta, joka liittimen on voitava katkaisemaan poikkeusolosuhteissa tai vaaratilanteessa. 1.2.3 Jännitteet 1.2.3.1 Enimmäisjännite Liittimien on voitava toimia enintään 150 voltin enimmäistasajännitteellä; enimmäisjännite on merkittävä liittimen ulkopuolelle (ks. 1.3.11). 1.2.3.2 Toimintajännitteet Akun nimellisjännite ei saa olla suurempi kuin 96 volttia. 1.3 Valmistusta koskevat yksityiskohdat Kukin liitin koostuu kahdesta yhdistettävästä puoliskosta. Kumpikin puolisko on voitava liittää kiinnitystelineeseen. 1.3.1 Rungot Runkojen on oltava mekaanisesti riittävän kestäviä, ne eivät saa olla helposti syttyviä, imukykyisiä, ja niiden on kestettävä happoja, akkukaasuja ja laimeita emäksiä (esim. suola). Ne on voitava värjätä kaikilla tavanomaisilla väreillä. 1.3.2 Koskettimet Kukin liitinpuolisko sisältää kaksi pääkosketinta. Siinä voi olla myös kaksi lisäkosketinta. Kaikki nämä koskettimet on suojattava riittävästi korroosiolta. Kaikissa kolmessa liitinmallissa lisäkoskettimien, jos sellaiset on, on voitava johtaa 20 ampeerin virtaa. Ne eivät saa saada kosketusta ennen pääkoskettimien yhdistämistä. 1.3.3 Mekaaniset osat Mekaaniset osat on riittävästi suojattava korroosiolta. 1.3.4 Kääntymättömyys Rungoissa on oltava kiinteä laite, joka varmistaa, että kahta liitinpuoliskoa ei kytketä väärin, jotta vältytään kaikilta napaisuuden vaihdoksilta. 1.3.5 Eristys Koskettimet ja muut virtaa johtavat osat eivät yhdistettyinä tai irrotettuina saa joutua kosketuksiin liittimen rungon metallisten osien kanssa. Eristeen olisi kestetettävä lämpötiloja +90 °C-20 °C. Huomautus: Ottaen huomioon, että enimmäislämpötila ei saisi ylittää 90 °C:ta, sisäiset ja ulkoiset eristemateriaalit voidaan valita kansainvälisen sähköteknillisen komission suosituksen N:o 85 (1957) luokasta I tai korkeammasta luokasta. 1.3.6 Suojelun asteet 1.3.6.1 Kun kaksi liittimen puoliskoa kytketään, niiden yhtymäkohdan on tarjottava suoja, joka vastaa CENELEC HD 365 52 IP 23:a. 1.3.6.2 Akkuun pysyvästi liitetyt liitinpuoliskot on suojattava siltä, että ne vahingossa koskettavat henkilöitä jännitteisillä osia, ja siltä, että niihin joutuu keskikokoisia vieraita esineitä. Huomautus: Näiden erilaisten suojien on vastattava CENELEC HD 365 IP 23:a, nimittäin: IP 2* - Suoja sitä vastaan, että sormet koskettavat jännitteisiä osia. Suoja keskikokoisten vieraiden esineiden sisäänpääsyä vastaan. IP 3* - Sadevedellä, joka putoaa kulmassa, joka suhteessa pystysuoraan on pienempi tai yhtä suuri kuin 60° (noin yksi radiaani), ei saa olla haitallista vaikutusta. 1.3.7 Koodaus Kussakin liittimessä on oltava koodauslaite, joka estää urospuolisen liittimen kytkemisen naaraspuoliseen liittimeen, joka on tarkoitettu toimimaan toisella jännitteellä. 1.3.8 Lämpötilan raja-arvot Koskettimien, kaapelien liitinosien ja mekaanisten osien on kestettävä 90 °C:n enimmäislämpötila ja -20 °C:n vähimmäislämpötila. 1.3.9 Liitinpuoliskojen päätekappaleet Kaksi liitinpuoliskoa on kytkettävä akkuun ja trukin laitteisiin (tai latauspiireihin) kaapeleilla. Seuraavassa taulukossa esitetään kuparikaapelien nimellispoikkipinta-ala kolmelle liitinmallille. >TAULUKON PAIKKA> 1.3.10 Lukittavuus - irrotettavuus Kaikki kaksi liitinpuoliskoa on yhdistettyinä voitava lukita yhteen lukituslaitteella. Tämä laite on hätätilassa voitava avata nopeasti. Kaksi liitinpuoliskoa on voitava helposti irrottaa kaikissa asennoissa. Kahden liittimen erottamiseen tarvittava enimmäisvoima ei saa olla suurempi kuin 150 newtonia. Lukkolaitteesta voidaan luopua, kun kahden liitinpuoliskon erottamiseen tarvitaan 15 newtonin vähimmäisvoima. 1.3.11 Merkintä Kaikissa liittimissä on oltava seuraavat luettavat ja pysyvällä tavalla tehdyt merkit: - valmistajan nimi tai tavaramerkki, - enimmäistoimintajännite, ts. 150 V, - nimellisvirta ampeereina (esim. 160 A), - merkit "+" ja "-", jotka vastaavat koskettimia, jotka on liitettävä akun positiiviseen ja negatiiviseen napaan. 2. TESTAUSMENETTELYT Kaikki seuraavat testit on suoritettava kaikkien liitinmallien kolmella prototyypillä. Massatuotettujen liitinten on täytettävä nämä vaatimukset. Tämä on varmistettava asianmukaisella laadunvalvonnalla. Testit on suoritettava oikeissa olosuhteissa turvallisuuden varmistamiseksi. 2.1 Liittimen virtaa johtavien osien lämpötilan nousun testi Virtaa johtavien osien testaamiseksi ja kosketusvastuksesta aiheutuvan itsestään kuumenemisen huomioon ottamiseksi liitin kytketään kaapeleilla, joiden nimellispoikkipinta-ala vastaa 1.3.9 kohdassa esitettyä. Kaapelit liitetään jollakin liittimen valmistajan suosittelemalla tavalla. Niiden on oltava pituudeltaan vähintään kaksi metriä. Testaus suoritetaan nimellisjännitteellä ympäröivässä lämpötilassa, joka on 20 ± 2 °C. Testausta jatketaan, kunnes lämpötila on vakaa. Lämpötilan nousut mitataan lämpöpareilla tai muilla yhtä tarkoilla tavoilla. Tavallisten lämpömittarien käyttö on kielletty. Lämpötilan nousu ei saa olla suurempi kuin 65 °C. 2.2 Kestävyystesti Tavanomaisesti kytketyt virrattomat liitinpuoliskot irrotetaan ja kytketään jälleen. Tämä testi toistetaan 5 000 kertaa. Tämän testin jälkeen liittimen on pystyttävä läpäisemään 2.1 kohdassa kuvattu lämpötilatesti. 2.3 Irtikytkeytymistesti kuormitettuna 2.3.1 Irtikytkeytymistesti ylikuormitustilanteessa Kahden kytketyn liitinpuoliskon muodostama asennelma kytketään 96 voltin tasavirtalähteeseen piirillä, jonka induktanssi on 0,50 ± 0,05 millihenryä. Liitin johtaa virtaa seuraavasti: - malli 80 ampeeria: 200 ampeeria, - malli 160 ampeeria: 400 ampeeria, - malli 320 ampeeria: 800 ampeeria. Kun kaksi liitinpuoliskoa on asianmukaisesti yhdistetty, virta katkaistaan erottamalla kaksi puoliskoa nopeudella 0,8-1,0 m/s. Tämä testi suoritetaan peräkkäin viisi kertaa. Tämän testin jälkeen liitin tarkastetaan vahinkojen varalta, kytketään sitten uudelleen ja altistetaan 2.1 kohdan lämpötilatesteihin. Kytkeytymisen tai lämpötilatestien epäonnistuminen johtaa hylkäämiseen. 2.3.2 Irtikytkeytyminen hätätilanteessa Jos hätäeristys on 9.7.3.7 a kohdan menetelmän mukainen, suoritetaan seuraava testi: Kahden kytketyn liitinpuoliskon muodostama asennelma kytketään tasavirtalähteeseen induktiopiirillä, jonka impedanssi on sellainen, että piirin aikavakio on 15 millisekuntia ja katkaistava virta neljä kertaa nimellisvirta, kun se kytketään 96 voltin tulojännitteeseen. Liittimen tulee kestää kaikki kipinöinti, jota aiheutuu tämän hätätilanteen irtikytkeytymisen tuloksena. Kahden liitinpuoliskon ei tarvitse olla käyttökelpoisia tämän testin jälkeen. 2.4 Upotustestit Kytketyt liitinpuoliskot upotetaan ilman kaapeleita yhdeksi tunniksi rikkihappoliuokseen, jonka ominaispaino ympäröivässä lämpötilassa on 1,10 ± 0,05. Puhtaalla vedellä huuhtelun ja kuivauksen jälkeen kahden liitinpuoliskon tulisi yhdistyä asianmukaisesti ja läpäistä 2.1 kohdan lämpötilatesti. Tämä testi toistetaan samoissa olosuhteissa kaliumhydroksidilla, jonka ominaispaino on 1,10 ± 0,05. Liitinpuoliskot testataan sitten 2.5 ja 2.6 kohdan mukaisesti. Niiden olisi ennen sitä olla upotettuina vetyyn vähintään 48 tunnin ajan. Kaikki seuraavat testit suoritetaan kaikilla kolmella tyypillä ilmoitetussa järjestyksessä. 2.5 Dielektrinen testi Kunkin kaapelittoman liitinpuoliskon on kestettävä yhden minuutin ajan aaltovaihtovirtaa, jonka taajuus on 25-100 Hz ja jännite 2 000 V rms, ja joka kohdistetaan: - kahden pääkoskettimen välille, - mahdollisten lisäkoskettimien ja pääkoskettimien välille, - kaikkien yhteen kytkettyjen koskettimien ja liitinten metalliosien ja runkoon kiinnitettyjen metalliosien välille (jos tämä runko on tehty eristävästä materiaalista). 2.6 Pudotustesti Liitinpuolisko kytketään kahteen 1 500 mm:n kaapeliin, joiden poikkipinta-ala on suurin sallittu, ja joiden päät ovat 1 000 mm:n etäisyydellä maanpinnasta. Liitinpuolisko pudotetaan 2 000 mm:n korkeudelta betonilattialle. Tämä testi suoritetaan 25 kertaa. Näiden testien jälkeen missään liittimen osassa ei saa olla mitään merkkejä murtumista tai pysyvistä muodonmuutoksista. Liitinpuoliskon pitää kytkeytyä oikein toisen kanssa. (1) Kuten ISO standardissa 5033/1, 15 syyskuuta 1980. (2) Keräilytrukkeja on käsitelty 10 jaksossa. (3) Keräilytrukkeja käsitellään 10 jaksossa. (4) Keräilytrukkeja käsitellään 10 jaksossa. (5) K = uuden ketjun tai vaijerin vähimmäismurtokuormitus ∝ ketjujen tai vaijerien määrätrukin kuljetusteho + nostomekanismin kuollut paino (6) Ketjuja ja köysiä ei pidetä vastaavina suojakeinoina. (7) Ks. hihnapyörien tai ketjurattaiden halkaisijoiden osalta 9.8.1.1 ja 9.8.1.2 kohdat. (8) Kun trukkiin kuuluu tila kohotettavaa kuljettajaa varten, luokitetun kuorman "Q" lisäksi laskuihin on sisällytettävä 90 kg:n vara. (9) Kuorman keskipisteen lisäetäisyyden / lisäetäisyyksien on mieluiten oltava kuorman keskipisteen vakioetäisyyksiä, ja SI-yksikköjä käyttäviin maihin toimitettavien trukkien tapauksessa yhden näistä etäisyyksistä, jos se ei jo ole mukana, on oltava 600 mm. LIITE II VALMISTAJAN (TAI MAAHANTUOJAN) VAATIMUSTENMUKAISUUSTODISTUS ITSELIIKKUVISTA TEOLLISUUSTRUKEISTA Minä allekirjoittanut . (Suku- ja etunimi, asema, yritys) . . todistan, että jäljempänä tarkoitettu itseliikkuva teollisuustrukki on joka suhteessa erityisdirektiiveissä esitettyjen vaatimusten mukainen . (Direktiivin nimi ja numero) . . 1. Luokka: . 2. Valmistaja tai valmistajan yhteisöön sijoittautunut edustaja: . . 3. Tyyppi: . 4. Itseliikkuvan teollisuustrukin tyyppinumero/sarjanumero: . 5. Valmistusvuosi: . 6. Lisätietoja: . . . . . Päiväys: . . (Allekirjoitus) . (Asema) LIITE III VAATIMUSTENMUKAISUUSMERKKI >VIITTAUS FILMIIN> 1. Vaatimustenmukaisuusmerkin on oltava selvästi näkyvä ja pysyvä. Se on kiinnitettävä aivan kuvauskilven viereen tai sen päälle. 2. Merkin mitat on valittava siten, että merkissä olevat tiedot ovat selvästi luettavissa ja nähtävissä. Merkkiä ympäröivän kehän todellisen halkaisijan on oltava vähintään 15 mm.