ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Ensimmäisenä perusteena ovat suuret ja pysyväisluonteiset esteet markkinoille pääsylle. Sen osalta on selvitettävä, onko markkinoille pääsy todennäköistä ja jos on, milloin ja missä laajuudessa se tapahtuu, ja määritettävä ne tekijät, joilla on merkitystä sähköisen viestinnän markkinoille pääsyn onnistumiseksi. Staattisesta näkökulmasta tämän suosituksen kannalta on erityistä merkitystä kahdentyyppisillä markkinoille pääsyn esteillä: rakenteellisilla esteillä ja oikeudellisilla tai sääntelyesteillä.
(8)

Yhdistyneen kuningaskunnan covid-19-tapausten määrä on viime viikkojen aikana kasvanut nopeasti Kaakkois-Englannissa, minkä vuoksi epidemiologisia ja virologisia tutkimuksia on tehostettu. Viruksen genomin sekvenssitietojen analyysissä todettiin, että suuri osuus tapauksista johtui SARS-CoV-2-viruksen uudesta muunnoksesta, jossa on useita mutaatioita piikkiproteiinissa sekä mutaatioita muilla genomialueilla. Vaikka on tiedossa ja odotettavissa, että virukset muuttuvat jatkuvasti mutaatioiden kautta ja tämä johtaa uusien muunnosten syntymiseen, Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehtyjen alustavien analyysien mukaan tämä muunnos on huomattavasti tarttuvampi kuin aiemmin liikkeellä olleet muunnokset, ja sen tartuttavuus on arviolta jopa 70 prosenttia suurempi. Tällä hetkellä ei ole viitteitä siitä, että uuteen muunnokseen liittyisi taudin vakavuuden lisääntyminen.
(8)

Komission tiedonannosta "Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten" (9) käy ilmi, että ammattitaitoisen henkilöstön tai kokeneiden johtajien saatavuudesta on tullut suurin ongelma neljäsosassa EU:n mikro- ja pk-yrityksiä ja että ammattitaitoisten työntekijöiden puute on merkittävin uusien investointien este kaikkialla EU:ssa. Ammatillinen koulutus on erityisen tärkeää pk-yrityksille sen varmistamiseksi, että niiden työntekijöillä on tarvittavaa osaamista.
(7)

Komissio hyväksyi 15 päivänä huhtikuuta 2020in vitro -diagnostiikkaan tarkoitettuja covid-19-testejä ja niiden suorituskykyä koskevat ohjeet (8), joissa esitetään yleiskatsaus covid-19-testeihin ja niiden suorituskykyyn liittyviin näkökohtiin. Ohjeissa korostetaan, että direktiivin 98/79/EY mukaisesti valmistajan on ilmoitettava laitteen käyttötarkoitus ja että laite on suunniteltava ja valmistettava siten, että se soveltuu kyseiseen käyttötarkoitukseen, mukaan lukien suunniteltu käyttäjä ja kliiniset näkökohdat, kuten kohdepopulaatio. Valmistajan on myös ilmoitettava laitteen analyyttisen suorituskyvyn tasot, joiden on vastattava käyttötarkoitusta. Laitteen mukana seuraavissa tiedoissa on otettava huomioon mahdollisten käyttäjien koulutus ja tietämys.
(1)

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio esittivät marraskuussa 2017 julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jossa esitetään 20 periaatetta ja oikeutta, joilla tuetaan oikeudenmukaisia ja moitteettomasti toimivia työmarkkinoita ja hyvinvointijärjestelmiä. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetaan oikeus oikeudenmukaisiin työoloihin, ja todetaan, että naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu ja yhdenvertaiset mahdollisuudet on taattava kaikilla aloilla, sekä vahvistetaan oikeus sosiaalisen suojelun ja koulutuksen saatavuuteen. Siinä myös todetaan, että koeaikojen on oltava kestoltaan kohtuullisia ja että epätyypillisten työsopimusten väärinkäyttö on kiellettävä. Sen periaatteessa 4 (”Työllisyyden aktiivinen tukeminen”) todetaan, että ”[n]uorilla henkilöillä on oikeus täydennyskoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen, harjoitteluun tai tasokkaaseen työtarjoukseen neljän kuukauden kuluessa työttömäksi joutumisesta tai koulutuksen päättämisestä”.
(2)

Maailman terveysjärjestön (WHO) pääjohtaja julisti 30 päivänä tammikuuta 2020, että koronavirustauti 2019:ää (covid-19) aiheuttavan uuden koronaviruksen maailmanlaajuinen leviäminen on kansainvälinen kansanterveysuhka. WHO arvioi 11 päivänä maaliskuuta 2020, että covid-19 voidaan määritellä pandemiaksi.
(11)

Vaikka RT-PCR-testaustahti on nopeutunut kaikkialla EU:ssa ja erityisesti nuorempien henkilöiden keskuudessa on havaittu enemmän covid-19-tapauksia, joissa oireet ovat lieviä tai jotka ovat oireettomia, laboratorioilla on vaikeuksia varmistaa, että saatavilla on riittävästi resursseja ja kapasiteettia kysyntään vastaamiseksi. Tämä on johtanut pulaan RT-PCR-testimateriaaleista ja hitaampaan testien suoritusaikaan, mikä on rajoittanut torjuntatoimenpiteiden tehokasta toteuttamista ja kontaktien ripeää jäljittämistä. Näiden puutteiden korjaamiseksi komissio järjesti jo 19 päivänä maaliskuuta laboratoriolaitteiden yhteishankinnan, mihin sisältyi RT-PCR-testien testaussarjoja ja reagensseja. Yhteishankintaan osallistui 20 jäsenvaltiota.
(8)

Uuden lainsäädäntökehyksen uutuutena on se, että energiaköyhyydessä elävien kotitalouksien määrä on määritettävä. Uudelleenlaaditun sähködirektiivin 29 artiklassa viitataan jäsenvaltioiden velvollisuuteen arvioida energiaköyhyydessä olevien kotitalouksien määrä ja todetaan, että niiden on määritettävä ja julkaistava tämän arvioinnin perusteet. Jos tällaisia kotitalouksia on merkittävä määrä, jäsenvaltioiden on sisällytettävä kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiinsa ohjeellinen tavoite energiaköyhyyden vähentämiseksi, esitettävä aikataulu ja hahmoteltava asiaan liittyvät politiikat. Niiden on tämän jälkeen raportoitava komissiolle hallintoasetuksen mukaisesti edistymisestään energiaköyhyydessä olevien kotitalouksien määrän vähentämistä koskevan tavoitteen saavuttamisessa.
10.

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen olisi julkaistava jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella alueittain jaoteltu kartta EU:n jäsenvaltioista jäsenvaltioiden päätöksenteon tueksi. Kartan olisi sisällettävä myös tiedot Islannista, Liechtensteinista, Norjasta ja, heti kun tilanne sen sallii ( 4 ) , Sveitsin valaliitosta. Alueet olisi merkittävä kartassa värien avulla seuraavasti: a) vihreä, jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on alle 25 ja positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on alle 4 prosenttia; b) oranssi, jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on alle 50, mutta positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on vähintään 4 prosenttia, tai jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on 25–150, mutta positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on alle 4 prosenttia; c) punainen, jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä on vähintään 50 ja positiivisten testitulosten osuus kaikista covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehdyistä testeistä on vähintään 4 prosenttia tai jos ilmoitettujen covid-19-tapausten 14 vuorokauden kumulatiivinen määrä 100 000:ta henkilöä kohti on enemmän kuin 150; d) harmaa, jos saatavilla ei ole riittävästi tietoa a–c alakohdassa esitettyjen perusteiden arvioimiseksi tai jos testien määrä on enintään 300 covid-19-tartunnan havaitsemiseksi tehtyä testiä 100 000:ta henkilöä kohti. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen olisi myös julkaistava erilliset kartat kustakin kattavaan karttaan vaikuttavasta keskeisestä indikaattorista: ilmoitettujen tautitapausten 14 vuorokauden määrästä alueellisella tasolla sekä testien ja positiivisten testitulosten määrästä kansallisella tasolla edeltävän viikon aikana. Kun tiedot ovat saatavilla alueellisella tasolla, kaikkien karttojen olisi perustuttava näihin tietoihin.
(13)

Muuttoliikettä koskeva varautumis- ja kriisisuunnitelma on yhdenmukainen EU:n vakiintuneiden kriisinhallintamekanismien, etenkin unionin pelastuspalvelumekanismin ja siihen kuuluvan EU:n hätäavun koordinointikeskuksen (ERCC), neuvoston poliittisen kriisitoiminnan integroitujen järjestelyjen (IPCR), komission ARGUS-järjestelmän ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kriisinhallintamekanismin, kanssa ja täydentää niitä. Nämä mekanismit voidaan aktivoida samanaikaisesti tai sen jälkeen, kun muuttoliikettä koskeva varautumis- ja kriisisuunnitelma on aktivoitu kriisinhallintavaiheessaan. Muuttoliikettä koskevan varautumis- ja kriisisuunnitelman tavoitteena on tukea näiden yleisten kriisimekanismien välistä vuorovaikutusta ja yhteistyötä varmistamalla, että yleisille kriisimekanismeille tuotetaan ajantasaista tietoa kriisitilanteesta.
(22)

EU:n taloudellisen tuen lisäksi käytössä on erilaisia toimenpiteitä, joilla autetaan jäsenvaltioita uudelleensijoittamaan ihmisiä. EASO pyrkii auttamaan jäsenvaltioita täyttämään vastaanottolupauksensa. Istanbulissa sijaitsevalla uudelleensijoittamisen tukivälineellä, joka on ollut toiminnassa huhtikuusta 2019 (pilottivaihe), tuetaan jäsenvaltioiden toimia ihmisten uudelleensijoittamiseksi Turkista. Lisäksi EASOn koordinoima uudelleensijoittamista ja humanitaarista maahanpääsyä koskeva verkosto aloitti toimintansa tammikuussa 2020. Se edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tiedonvaihtoa erityisesti EU:hun liittyvistä aiheista. Verkosto on ollut jäsenvaltioiden kannalta tärkein foorumi, jolla on käsitelty koronaviruspandemian vaikutuksia tiedonvaihdon ja vertaisoppimisen avulla.
3)

Vaikka laiton muuttoliike on viimeisten kahden vuoden aikana vähentynyt ja merellä on menetetty vähemmän ihmishenkiä, muuttoliikkeelle on edelleen tyypillistä pienten, merikelvottomien alusten riskialtis käyttö Välimerellä. Muuttoliike pitää yllä järjestäytynyttä rikollisuutta ja aiheuttaa tarpeettomia kuolemantapauksia. Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön (IOM) mukaan Välimerellä on vuoden 2020 aikana toistaiseksi kuollut yhteensä yli 500 ihmistä, vuonna 2019 yli 1 880 ja vuodesta 2014 lähtien yhteensä yli 20 300. Reitti keskisen Välimeren halki Eurooppaan on maailman tappavin.
(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä (EU) 2018/1972 (5), joka jäsenvaltioiden on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöään viimeistään 21 päivänä joulukuuta 2020 ja jota niiden on sovellettava kyseisestä päivästä alkaen, edistetään verkkoyhteyksiä ja erittäin suuren kapasiteetin verkkojen saatavuutta ja yleistymistä kaikkien unionin kansalaisten ja yritysten keskuudessa. Tämän suosituksen tarkoituksena on osaltaan edistää tämän tavoitteen saavuttamista, ja siinä keskitytään näin ollen erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon.
(13)

Liettua on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa oikea-aikaisia budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin vaikutukset ovat erityisesti kohdistuneet. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteisiin kuuluvat veronmaksun lykkäykset, lisärahoitus lääkintätarvikkeiden ostamiseksi, tuet työpaikkojen säilyttämiseksi ja etuudet niille itsenäisille ammatinharjoittajille ja työntekijöille, joihin covid-19-pandemia on vaikuttanut. Koska komission analyysi joidenkin toimenpiteiden muodosta ja toteutuksesta osoittaa, että niiden käyttö voi jäädä suhteellisen vähäiseksi, komissio olettaa, että valtion toimenpiteillä on pienempi vaikutus julkiseen talouteen. Lisäksi Liettua on ilmoittanut muun muassa yritysten maksuvalmiutta tukevista, kriisin johdosta toteutettavista päätösperäisistä toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Vuoden 2020 vakausohjelmassa niiden arvioidaan olevan 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluu myös lainatakauksia (2,9 % suhteessa BKT:hen). Liettuan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on esittänyt 13 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan tiedonannossa. Toteuttamalla hätätoimenpiteet ja kasvua tukevat julkisen talouden toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.
(17)

Varhaiset terveysriskien vähentämiseen liittyvät covid-19-toimet ovat auttaneet hidastamaan viruksen leviämistä Tšekissä. Toimenpiteitä on toteutettu terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden tarjonnan lisäämiseksi ja tarvittavan infrastruktuurin varmistamiseksi, eli terveydenhuoltojärjestelmää on valmisteltu vastaamaan kysynnän kasvuun. Tšekin väestön terveystilanne on parantunut merkittävästi viime vuosina, ja se on lähentynyt EU:n keskiarvoa. Elinajanodotteessa on kuitenkin huomattavia alueellisia eroja, jotka osittain riippuvat sosioekonomisista ja käyttäytymiseen liittyvistä tekijöistä. Vaikka niiden henkilöiden osuus, jotka itse katsovat jäävänsä vaille tarvitsemaansa sairaanhoitoa, on kaiken kaikkiaan unionin alhaisimpia, terveydenhuollon resurssien ja henkilöstön jakautumisessa on edelleen alueellisia eroja, ja henkilöstöön on kohdistunut yhä suurempia paineita. Huomattava osa terveydenhuoltohenkilöstöstä on jäämässä eläkkeelle tulevina vuosina. Covid-19-pandemian vaikutusten lieventäminen edellyttää terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn ja kriisivalmiuden parantamista. Samalla on edistettävä yhtäläistä pääsyä perusterveydenhuollon ja integroidun hoidon piiriin, jotta vältettävissä olevia sairaalahoitojaksoja voitaisiin vähentää. Näin voidaan myös parantaa ennaltaehkäisyä ja helpottaa muita sairauksia. Sähköiset terveyspalvelut ovat edelleen vähäisiä, vaikka vuosiksi 2016–2020 on laadittu kansallinen sähköisten terveyspalvelujen strategia.
(5)

Euroopan komissio esitti 17 päivänä maaliskuuta 2021 kaksi asetusehdotusta (4), joilla on tarkoitus ottaa käyttöön digitaalinen vihreä todistus, jotta voitaisiin helpottaa kansalaisten turvallista vapaata liikkuvuutta EU:ssa covid-19-pandemian aikana. Digitaalisen vihreän todistuksen on tarkoitus toimia EU:n sisällä todisteena siitä, että henkilö on saanut covid-19-rokotteen tai negatiivisen covid-19-testituloksen tai että hän on parantunut covid-19-taudista. Jäsenvaltioiden vastuulla on edelleen tehdä päätös siitä, mistä kansanterveyttä koskevista rajoituksista matkailijat voidaan vapauttaa, mutta niiden olisi sovellettava tällaisia vapautuksia syrjimättömällä tavalla matkustajiin, joilla on digitaalinen vihreä todistus.
1.

Kansallisia sääntelyviranomaisia kannustetaan hyödyntämään tilaisuutta käydä komission yksiköiden kanssa epävirallisia keskusteluja tuleviin toimenpide-ehdotuksiin liittyvistä alustavista havainnoista tai kysymyksistä ilmoituksen tekemistä edeltävässä kokouksessa (myös puhelimitse tai videoneuvottelussa, jos se on tarkoituksenmukaisempaa). Tätä ilmoituksen tekemistä edeltävää yhteydenpitoa kannustetaan käymään ennen säännöstön 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kansallista kuulemista ja/tai sen jälkeen. Ilmoituksen tekemistä edeltävällä yhteydenpidolla on erityinen merkitys, kun on kyse markkina-analyysejä sisältävistä toimenpide-ehdotuksista, mutta niillä on merkitystä myös korjaavien toimien kannalta. Näissä tapauksissa ja erityisesti silloin, kun toimenpide-ehdotukseen tehdään merkittäviä muutoksia julkisen kuulemisen seurauksena, ilmoitusta edeltävää yhteydenpitoa kannustetaan jatkamaan ennen kuin toimenpiteistä ilmoitetaan virallisesti säännöstön 32 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Populismin ja rasismin lisääntyessä unionissa (6) on tarpeen keskittyä syrjinnän torjumiseen ja ehkäisemiseen, myös puuttumalla romanivastaisuuteen, joka on syrjinnän ja syrjäytymisen perimmäisiä syitä ja pahentaa niitä. Tämän vuoksi 18 päivänä syyskuuta 2020 päivätyssä EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelmassa 2020–2025 esitetään monia konkreettisia toimia rasismin torjumiseksi. Romanivastaisuus on epätavallisen yleinen (7) rasismin muoto, joka on alkujaan peräisin yhteiskunnan enemmistön tavasta suhtautua romaneihin ja kohdella heitä; se on osa historian kehityskulkua, joka on synnyttänyt ajatuksen ”meistä ja muista” (8), joka puolestaan pohjautuu toisinaan myös tahattomiin tai tiedostamattomiin stereotypioihin ja kielteisiin asenteisiin (9).

Euroopan parlamentti on vuodesta 2005 lähtien käyttänyt termiä ”romanivastaisuus” mietinnöissään sekä 28 päivänä huhtikuuta 2005, 15 päivänä huhtikuuta 2015, 25 päivänä lokakuuta 2017 ja 12 päivänä helmikuuta 2019 antamissaan päätöslauselmissa. Monet kansainväliset järjestöt ja kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat havainneet ilmiön, jota kutsutaan myös romaneihin kohdistuvaksi rasismiksi, romanifobiaksi tai mustalaisvastaisuudeksi. Neuvosto totesi 8 päivänä joulukuuta 2016 antamissaan päätelmissä, että on tarpeen torjua ”kaikkia romaneihin kohdistuvan rasismin, jota kutsutaan toisinaan mustalaisvastaisuudeksi, muotoja, koska se on romanien sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän perussyitä”. Holokaustin muistoa vaaliva kansainvälinen järjestö (IHRA) hyväksyi 8 päivänä lokakuuta 2020 romanivastaisuuden ja romaneihin kohdistuvan syrjinnän määritelmän (10), joka ei ole oikeudellisesti sitova.
(6)

Jätevesien seurantaa olisi pidettävä täydentävänä ja riippumattomana menetelmänä covid-19-viruksen seuranta- ja testausstrategioihin nähden. Kuten 28 päivänä lokakuuta 2020 annetussa komission suosituksessa covid-19-testausstrategioista ja nopeiden antigeenitestien käytöstä (4) korostetaan, tehokkaat testausstrategiat ja riittävä testauskapasiteetti ovat olennaisia tekijöitä covid-19-pandemiaan varautumisessa ja sen torjunnassa. Kuten myös 2 päivänä joulukuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa talven covid-19-varotoimista (5) ja 19 päivänä tammikuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa koronaviruksen yhtenäisestä torjunnasta (6) korostetaan, testaus on edelleen olennainen tekijä covid-19-pandemian seurannassa, hillitsemisessä ja lieventämisessä. Sen vuoksi kansallisia testausstrategioita on päivitettävä kiireellisesti, jotta voidaan ottaa huomioon uudet muunnokset, sillä ne ovat keskeisiä covid-19-viruksen valvontastrategioille. SARS-CoV-2-viruksen seurannasta jätevesissä voidaan saada tärkeää täydentävää ja riippumatonta tietoa kansanterveysalan päätöksentekoon, joka koskee meneillään olevaa covid-19-pandemiaa. Sen vuoksi jätevesien seuranta on sisällytettävä järjestelmällisemmin kansallisiin testausstrategioihin SARS-CoV-2-viruksen havaitsemiseksi.
(1)

Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta. Lausekkeella, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2) 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpotetaan finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Kyseisessä tiedonannossa komissio katsoi, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi olivat täyttyneet, sillä covid-19-pandemian seurauksena oli odotettavissa vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät 23 päivänä maaliskuuta 2020 komission arvioon. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa covid-19-kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 tiedonannossaan vuotuisen kestävän kasvun strategiasta 2021, että yleinen poikkeuslauseke pysyisi aktivoituna vuonna 2021.
(11)

Neuvoston on annettava perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suositus, jossa asetetaan määräaika liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Kyseisessä suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi; tilanteen vakavuuden niin vaatiessa määräaika voidaan lyhentää kolmeen kuukauteen. Lisäksi neuvoston on liiallisen alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka kyseisen suosituksen perustana oleva ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
(13)

Portugali on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, covid-19-pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Finanssipoliittisilla toimenpiteillä olisi maksimoitava elpymisen tukeminen ilman että estetään tulevia finanssipoliittisia kehityskulkuja. Sen vuoksi toimenpiteitä toteutettaessa olisi vältettävä aiheuttamasta julkiselle taloudelle pysyvää rasitusta. Kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön pysyviä toimenpiteitä, niiden olisi rahoitettava ne asianmukaisesti, jotta varmistetaan keskipitkän aikavälin budjettineutraalius. Portugalin vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Näyttää siltä, että jotkin hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymistä päätösperäisistä toimenpiteistä eivät ole väliaikaisia tai niiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä. Komission kevään 2021 ennusteen kattaman ajanjakson jälkeen vuonna 2023 näiden ei-väliaikaisten toimenpiteiden kumulatiivinen vaikutus on alustavasti arviolta noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen, ja ne muodostuvat lähinnä julkisen sektorin palkkoihin liittyvistä lisämenoista. Näihin ei-väliaikaisiin toimenpiteisiin sisältyy myös investointeja, joiden vaikutus on noin 1/10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän odotetaan tukevan keskipitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja sitä kautta kestävyyttä.