ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
17.

Täytäntöönpanolain 19 §:ssä kuitenkin säädetään, että ”Perustuslakituomioistuimen tuomiot ja päätökset, jotka ovat ristiriidassa perustuslakituomioistuimesta 25 päivänä kesäkuuta 2015 annetun lain […] tai perustuslakituomioistuimesta 22 päivänä heinäkuuta 2016 annetun lain kanssa ja jotka on annettu ennen 1 §:ssä tarkoitetun lain voimaantuloa, julkaistaan asianmukaisissa virallisen lehden numeroissa sen jälkeen kun perustuslakituomioistuimen virkaa tekevä presidentti on määrännyt ne julkaistavaksi, paitsi jos ne koskevat sääntelyvälineitä, joiden soveltaminen on päättynyt”. Perustuslakituomioistuin katsoi vastaavan säännöksen olevan perustuslain vastainen jo 11 päivänä elokuuta 2016 antamassaan tuomiossa. Komissio korosti suosituksessaan, että maininta, jonka mukaan tuomiot on annettu lainvastaisesti, on ristiriidassa vallanjaon periaatteen kanssa, koska tuomioiden lainmukaisuuden arviointi ei ole Sejmin tehtävä (20). Myös Venetsian komissio on vahvistanut tämän näkemyksen kahdessa lausunnossaan (21). Lisäksi täytäntöönpanolain 19 §:ssä säädetty kielto julkaista tuomioita, jotka koskevat sellaisia normatiivisia säädöksiä, joiden soveltaminen on päättynyt, kohdistuu erityisesti 9 päivänä maaliskuuta, 11 päivänä elokuuta ja 7 päivänä marraskuuta 2016 annettuihin tuomioihin. Kyseinen säännös estää kaikkien tuomioiden täysimääräisen julkaisemisen niin kauan kuin perustuslakituomioistuimen presidenttiä ei ole nimitetty. Ei myöskään ole takeita siitä, että organisaatiota ja menettelyjä koskevan lain 114 §:n 2 momentilla varmistettaisiin, että tuleva perustuslakituomioistuimen presidentti julkaisee kaikki tuomiot, jotka on annettu ennen hänen virkakautensa alkua.
(10)

Työvoiman supistumisen vuoksi työllisyyden kasvu on ollut vähäistä ja työttömyys vähentynyt vain hitaasti. Työllistymisnäkymät ovat paremmat taloudellisen toiminnan keskuksissa ja korkean osaamistason työntekijöillä, kun taas työttömyys on yleisempää matalan osaamistason työntekijöiden ja maaseudulla asuvien keskuudessa. Työvoiman osaamisen kehittäminen auttaa osaltaan ratkaisemaan näitä ongelmia. Vaikka ammattikoulutuksen vetovoima on lisääntynyt, opetussuunnitelmien uudistus, jossa koulutusta mukautetaan nykyajan osaamisvaatimuksiin, on edistynyt vain vähän. Työpaikalla tapahtuvaa oppimista koskeva sääntelykehys on otettu käyttöön, ja työmarkkinaosapuolten ja yritysten aktiivinen osallistuminen sen täytäntöönpanoon on perusteltua. Lisäksi työttömien osallistuminen aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteisiin on vähäisempää kuin useimmissa muissa jäsenvaltioissa, mutta tilanteen parantamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, ja niitä on syytä jatkaa. Osallistuminen elinikäiseen oppimiseen on edelleen vähäistä.
(7)

Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat huolenaiheet säilyvät, sillä väestön ikääntymisestä aiheutuvien kustannusten ennustetaan kasvavan. Vuoden 2012 eläkeuudistuksen mukaan eläkejärjestelmän kestävyys olisi tarkastettava ja arvioitava viiden vuoden välein uudistuksen hyväksymisestä. Hallitus aikaisti ensimmäisen arvioinnin vuoteen 2016. Vaikka tarkastelussa pääteltiin, että eläkejärjestelmä on edelleen toistuvasti ylijäämäinen, mikä on mahdollistanut suurten eläkerahastojen kartuttamisen, eläkejärjestelmän odotetaan olevan taseeltaan negatiivinen vuodesta 2023 alkaen, kun otetaan huomioon etuuksiin liittyvät menot suhteessa maksuihin. Hiljattain tarkistettujen Eurostatin väestöennusteiden mukaan ennustettu väestömäärän kasvu jää aikaisemmin odotettua pienemmäksi. Tämä vaikuttaa huoltosuhteeseen, joka kasvaa nopeammin kuin aiemmin ennustettiin ja johtaa julkisten eläkemenojen ennakoitua suurempaan kasvuun. Lakisääteisen eläkeiän ja elinajanodotteen kytkemisessä toisiinsa neuvoston aiemman vuonna 2016 antaman suosituksen mukaisesti ei ole edistytty. Luxemburg on ainoa EU:n jäsenvaltio, jossa ei ole säädetty lakisääteisen eläkeiän nostamisesta vuosien 2013 ja 2060 välillä. Työvoiman ulkopuolella olevan väestön osuuden ennustetaan kasvavan Luxemburgissa EU-maista eniten vuoteen 2060 mennessä. Luxemburg on edistynyt vain vähän varhaiseläkekysymyksessä. Parlamentille annettiin heinäkuussa 2015 lakiesitys, jolla muutetaan varhaiseläkejärjestelmiä, ja esitys on vieläkin parlamentin käsiteltävänä. Varhaiseläkkeelle siirtyminen on edelleen yleistä, ja kannustimet työskennellä pidempään ovat rajalliset. Väestöennusteiden tarkistaminen on lisännyt pitkäaikaishoidon menoihin liittyviä riskejä Luxemburgissa. Niiden osuus suhteessa BKT:hen on jo ennestään yksi jäsenvaltioiden suurimmista, ja osuuden odotetaan kasvavan 1,5 prosentista 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2060 mennessä (yli kaksinkertaistuu nykyisestä tasosta). Parlamentissa keskustellaan pitkäaikaishoitovakuutuksen uudistushankkeesta.
(14)

Työmarkkinoiden ja sosiaalisen kehityksen tilanne parani edelleen. Työpaikkoja luodaan aiempaa enemmän ja työttömyys vähenee. Köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytyneisyyden riskille alttiina olevien henkilöiden osuus väheni, mutta vanhuksilla osuus on edelleen unionin keskiarvoa suurempi. Työmarkkinatilanteen paraneminen tarjoaa mahdollisuuden ikääntyneiden työntekijöiden työllistämiseen, mutta näiden työvoimaosuus on edelleen alhainen. Viime vuosina on ollut yhä yleisempää siirtyä eläkkeelle työttömyysvakuutusjärjestelmän kautta. Pitkäaikaistyöttömyys on kriisiä edeltävän tason yläpuolella, ja kaikista työttömistä yli puolet on pitkäaikaistyöttömiä. Yli 40 prosenttia pitkäaikaistyöttömistä on yli 50-vuotiaita ja miltei puolet on ollut työttömänä vähintään kaksi vuotta. Ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen parantamiseksi on laadittu analyysi ja toimintasuunnitelma, joista on keskusteltu työmarkkinaosapuolten kanssa. Jos toimintasuunnitelma toteutetaan nopeasti, voidaan edistää ikääntyneiden työntekijöiden aktivointia. Matalan osaamistason työntekijöiden työllisyysaste on edelleen alhainen ja selvästi alle kriisiä edeltäneen tason ja unionin keskiarvon. Tammikuussa 2016 hyväksytyllä aktiivisen työvoimapolitiikan täytäntöönpanosuunnitelmalla jatketaan nykyistä lähestymistapaa, mutta alan menot ovat edelleen vähäisiä. Ikääntyneiden ja matalan osaamistason työntekijöiden osuus aktiivisen työvoimapolitiikan toimenpiteistä on edelleen liian pieni. Työmarkkinoiden segmentoituminen on vuonna 2013 toteutetun uudistuksen jälkeenkin haaste.
(14)

Perustaitojen hankkiminen on Unkarissa kansainvälisesti tarkasteltuna edelleen heikkoa. Koulutusjärjestelmiä vertailevan vuoden 2015 OECD:n kansainvälisen oppimistulosten arviointiohjelman (PISA-ohjelma) tutkimuksen mukaan tulokset olivat heikentyneet huomattavasti aiemmasta, ja oppilaiden sosioekonomisen taustan vaikutus koulutustuloksiin on EU:n suurimpia. Myös oppilaitostyypillä on hyvin suuri vaikutus koulutustuloksiin. Luonnontieteellisten aineiden tuntimäärien vähentäminen ammattikouluissa vuodesta 2016 lähtien on todennäköisesti omiaan kasvattamaan unkarilaisoppilaiden osaamisvajetta luonnontieteiden alalla. Koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus on pysynyt vakiona viimeiset viisi vuotta, ja se on edelleen erityisen suuri romanien keskuudessa. Muita heikommassa asemassa olevat oppilaat jakautuvat kouluihin epätasaisesti, ja romanilapset sijoittuvat yhä useammin sellaisiin kouluihin ja luokkiin, joissa enemmistö oppilaista on romaneja. Unkari on käynnistänyt toimia, joilla tuetaan opettajien koulutusta, varhaiskasvatusta ja koulumenestyksen parantamista sekä torjutaan romanioppilaiden koulunkäynnin keskeyttämistä. Vaikka toimia on toteutettu segregaation torjumiseksi, toimet eivät ole riittävän kattavia eivätkä koko koulutusjärjestelmään pureutuvia, jotta haasteeseen voitaisiin vastata. Korkeasti koulutetun työvoiman kysyntä kasvaa jatkuvasti, mutta kysyntään ei pystytä vastaamaan, sillä korkeakoulutukseen ei hae riittävästi nuoria eikä tarpeeksi moni opiskelija suorita korkeakoulutusta loppuun. Korkeakoulutusta koskevan lain muutos, joka hyväksyttiin vuonna 2017, saattaa heikentää tilannetta entisestään.
(8)

Jos liiallisen alijäämän korjaaminen toteutuu lopulta vuonna 2018 oikea-aikaisesti ja kestävällä tavalla, Ranskaan aletaan soveltaa vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja väliaikaista velkasääntöä. Julkisen talouden tilanteen ja erityisesti velkatason perusteella Ranskan odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 0,4 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu (6) ei ole yli 1,2 prosenttia vuonna 2018. Tällöin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos politiikka säilyy muuttumattomana, on vaarana, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi vuonna 2018. On myös vaarana, että Ranska ei noudata väliaikaista velkasääntöä vuonna 2018, koska rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidaan heikkenevän 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun lineaarisen rakenteellisen vähimmäissopeutuksen noudattaminen vaatisi sen vahvistumista 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Ranskan on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2017, ja että vuodesta 2018 alkaen tarvitaan lisätoimia, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnissa olisi kuitenkin otettava huomioon jäsenvaltion rahoitusasema suhdanteet huomioiden. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa vuoden 2017 eurooppalaisesta ohjausjaksosta todetaan, vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa meneillään olevaa talouden elpymistä että varmistaa Ranskan julkisen talouden kestävyyden. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille, että komissio aikoo tehdä kokonaisarvioinnin asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon Ranskan suhdannetilanteen.
(13)

Digitalisoinnin täyden hyödyntämisen tiellä on vielä esteitä. Esimerkiksi nopeiden ja ultranopeiden laajakaistayhteyksien saatavuus ei ole hyvä Saksassa, varsinkaan haja-asutusalueilla ja maaseudulla. Saksalaisnuorten tietokoneiden käyttö on melko vähäistä ja monista kouluista puuttuvat laajakaistayhteydet. Myös digitaalisten julkisten palvelujen suorituskyky on alle unionin keskiarvon. Etenkin pk-yrityksillä on kiinni kurottavaa digitalisoinnin alalla. Niistä vain viidesosalla on digitalisointia koskeva strategia. Pk-yritysten digitalisoinnin tukemiseksi ja vauhdittamiseksi on perustettu pk-yritysten asiantuntijakeskusten verkosto, ja ”Industrie 4.0” -alusta kokoaa yhteen kaikki alan sidosryhmät. Yritysten T&K-investoinnit ovat lisääntymässä, ja Saksa on lähellä T&K-intensiteettiä koskevan Eurooppa 2020 -tavoitteensa saavuttamista, mutta investoinnit keskittyvät yhä enemmän suuriin yrityksiin, kun taas pk-yritysten osuus on supistumassa. Lisäksi väestön ikääntyminen voi vaikuttaa tulevina vuosina myös yritystoimintaan.
(7)

Tuottavuuden nopea kasvu on olennaisen tärkeää, jotta voidaan tukea talouskasvua, säilyttää Tanskan suhteellisen korkea hyvinvoinnin taso ja varmistaa maan pitkän aikavälin kilpailukyky. Tanskan tuottavuus on korkea verrattuna muihin jäsenvaltioihin, mutta sen kasvu on ollut laskusuunnassa jo pitkään. Erityisesti kotimarkkinasuuntautuneita palveluita on leimannut tuottavuuden jähmeä kehitys. Tanska on toteuttanut viime vuosina useita uudistuksia, mutta tuottavuuden kasvu pysyy vähäisenä, koska kilpailu on joillakin palvelualoilla edelleen heikkoa. Esimerkiksi tukkukaupan ja liikennepalvelujen alalla kilpailua haittaavat alakohtaiset rajoitukset.
(3)

Espanjaa koskeva vuoden 2017 maaraportti julkaistiin 22 päivänä helmikuuta 2017. Siinä arvioitiin Espanjan edistymistä neuvoston 12 päivänä heinäkuuta 2016 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja sen kansallisten Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 22 päivänä helmikuuta 2017. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Espanjan makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka vaikuttavat muihin maihin. Etenkin vaihtotaseen ylijäämät supistavat Espanjan ulkomaista nettovelkaa, joka on silti edelleen huomattavan suuri ja asettaa maan alttiiksi markkinoiden mielialan muutoksille. Yksityisen sektorin velka on vähentynyt merkittävästi erityisesti yritysten osalta, mutta kotitalouksilla velkaa on edelleen runsaasti. Velan vähentyminen johtuu lähinnä talouskasvusta, mutta kestävyysriskit ovat edelleen suuria keskipitkällä aikavälillä. On erityisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla voidaan pienentää haittavaikutusten riskiä, joka epätasapainojen vuoksi kohdistuu Espanjan talouteen, ja kun otetaan huomioon sen talouden suuruus ja vaikutukset muihin maihin, myös talous- ja rahaliittoon. Rahoitusala on pysynyt erittäin vakaana parhaillaan toteutettavan uudelleenorganisoinnin, alhaisten varainhankintakustannusten ja talouden elpymisen tukemana. Työpaikkojen luominen on edennyt viime vuosina vahvasti ja työttömyys on vähentynyt nopeasti, mutta on silti edelleen erittäin korkealla tasolla. Työmarkkinoiden uudistukset ja palkkamaltti ovat edistäneet merkittävästi työpaikkojen luomista ja kilpailukyvyn paranemista.
(12)

Koulutusjärjestelmä on parantunut huomattavasti kahden viime vuosikymmenen aikana, sillä 15-vuotiaiden perustaidot ovat selvästi unionin keskiarvoa paremmat ja koulunkäynnin keskeyttämisaste on unionin alhaisimpia. Edelleen on kuitenkin parantamisen varaa siinä, miten oppilaille annetaan nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla tarvittavia taitoja. Tulevat perus- ja keskiasteen koulutuksen uudistukset aiheuttavat mittavia organisatorisia haasteita ja lyhentävät yleissivistävien kouluopintojen kestoa, mikä saattaa heikentää koulutukseen liittyvää tasa-arvoa. Lisäksi on ilmoitettu myös muista muutoksista, joiden tarkoituksena on ammatillisen koulutuksen mukauttaminen työmarkkinoiden tarpeisiin, mutta niiden vaikutus nykyisten puutteiden korjaamiseen jää nähtäväksi. Hallitus on käynnistänyt kuulemiset korkeakoulu-uudistuksesta, jonka tarkoituksena on parantaa alan tuloksia ja työmarkkinarelevanssia. Puolassa aikuisväestön osallistuminen koulutukseen on riittämätöntä ja iäkkäämpien työntekijöiden perustaitojen keskimääräinen taso on alhainen, mikä vaikeuttaa heidän työllistymistään.
(8)

Tšekissä on haasteita korruption ehkäisemisessä sekä julkisten hankintojen tehottomuudessa. Vaikka useita hallituksen korruptiontorjuntaohjelmaan liittyviä toimenpiteitä on jo toteutettu ja muita uudistuksia on vireillä, käytännössä korruptio ei aina johda syytetoimiin. Tšekin julkisten hankintojen käytäntöihin ei yleensä liity riittävästi kilpailua, mistä ovat osoituksena sellaisten menettelyjen suuri määrä, joissa tehdään vain yksi tarjous, ja sopimusten tekeminen ilman tarjouskilpailua, erityisesti IT-alalla. Koulutustuen tehottomuus sekä yhdistettyjen hankintarakenteiden ja osaamiskeskusten puuttuminen heikentävät julkisten hankintojen ammattimaisuutta ja vaikeuttavat kustannustehokkuuden kannalta hyvän tuloksen saavuttamista. Oireellista on myös se, että laatu on hyvin harvoin tarjouskilpailujen ratkaisuperuste. Sähköisiin hankintamenettelyihin siirtymisessä on edelleen suuria haasteita. Sitä varten olisi muun muassa parannettava valtion omistamaa sähköisten hankintamenettelyjen alustaa (National Electronic Tool) ja selkeytettävä Tšekin sähköisillä hankintamarkkinoilla jo toimivien yksityisten alustojen käytön jatkamisen ehtoja.
(8)

Julkisen talouden tilanteen perusteella Slovakian odotetaan vuonna 2018 jatkavan sopeutusta kohti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen yhteisesti sovitun matriisin mukainen sopeutus tarkoittaa vaatimusta, jonka mukaan nettomääräisten julkisten perusmenojen (5) nimellinen kasvu ei ole yli 2,9 prosenttia. Tällöin rakenteellinen sopeutus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos toimintapolitiikka säilyy muuttumattomana, vaarana on, että tästä vaatimuksesta poiketaan merkittävästi, kun vuosia 2017 ja 2018 tarkastellaan yhdessä. Kaiken kaikkiaan neuvosto katsoo, että Slovakian on oltava valmis toteuttamaan lisätoimia, joilla varmistetaan vaatimusten noudattaminen vuonna 2017, ja että vuonna 2018 tarvitaan lisätoimia, jotta vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia voidaan noudattaa. Kuten asetuksessa (EY) N:o 1466/97 säädetään, talousarviosuunnitelmien ja julkisen talouden toteutuman arvioinnissa olisi kuitenkin otettava huomioon jäsenvaltion rahoitusasema suhdanteet huomioiden. Kuten näihin maakohtaisiin suosituksiin liittyvässä komission tiedonannossa vuoden 2017 eurooppalaisesta ohjausjaksosta todetaan, vuoden 2018 alustavan talousarviosuunnitelman arvioinnissa ja sen jälkeen julkisen talouden vuoden 2018 toteutuman arvioinnissa on otettava asianmukaisella tavalla huomioon, että tavoitteena on saavuttaa sellainen finanssipolitiikan viritys, joka osaltaan sekä vahvistaa meneillään olevaa talouden elpymistä että varmistaa Slovakian julkisen talouden kestävyyden. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille, että komissio aikoo tehdä kokonaisarvioinnin asetuksen (EY) N:o 1466/97 mukaisesti, ottaen erityisesti huomioon Slovakian suhdannetilanteen.
(5)

Ruotsiin sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota. Hallitus suunnittelee vuoden 2017 lähentymisohjelmassaan, että se saavuttaa vuonna 2017 ylijäämän, joka on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja pysyy edelleen koko ohjelmakauden ajan keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteessaan, joka on 1 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen. Vuoden 2017 lähentymisohjelman mukaan on odotettavissa, että julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistuu 39,5 prosenttiin vuonna 2017 ja edelleen 31,4 prosenttiin vuonna 2020. Julkisen velan on määrä supistua suhteessa BKT:hen lähinnä vahvan talouskasvun ja terveen julkisen talouden ansiosta. Näiden julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2017 talousennusteen mukaan rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan olevan BKT:hen suhteutettuna 0,4 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2017 ja 0,8 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2018, mikä ylittää julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteen. Neuvosto katsoo vuoden 2017 lähentymisohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2017 talousennusteen perusteella, että Ruotsin odotetaan vuosina 2017 ja 2018 noudattavan vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia.
(23)

Köyhyysriskin tai sosiaalisen syrjäytyneisyyden aste on selvästi unionin keskiarvoa suurempi erityisesti lasten ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden keskuudessa. Lisäksi on huomattavia alueellisia eroja. Kansallisen köyhyydenvastaisen strategian toteuttamisessa on edistytty jonkin verran. Jokin aika sitten hyväksytty toimeentulotukijärjestelmä on myönteinen askel kohti yhden kattavan köyhyyttä torjuvan järjestelmän luomista. Järjestelmän tuloksellisuus riippuu sen asianmukaisesta täytäntöönpanosta ja riittävien resurssien käyttöönotosta (esimerkiksi sosiaalietuuksien yksinkertaistamisen avulla), etuuksien kohdentamisesta tarveharkinnan perusteella, etuuksien myöntämisestä ensisijaisesti lapsiperheille ja tehokkaista käytännön menettelyistä. Tämä koskee niin toimeentulotuen myöntämistä kuin hyvin integroitujen palvelujen tarjoamista. Tässä vaiheessa on epäselvää, riittävätkö taloudelliset resurssit ratkaisemaan Italian köyhyyshaasteen. Keskeisiä haasteita ovat edelleen lisäresursseista huolehtiminen samalla kun noudatetaan talousarviotavoitteita, sosiaaliturvajärjestelmän hajanaisuuden vähentäminen, sosiaalimenojen rationalisointi ja puuttuminen eläkkeiden nykyiseen suosimiseen.
(14)

Ihmisillä on oltava riittävät perustaidot, jotta he löytävät hyvän pysyvän työpaikan ja onnistuvat säilyttämään sen ja voivat osallistua täysipainoisesti taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen elämään. Kansainvälisen tutkimuksen mukaan 15-vuotiaiden kroatialaiskoululaisten perustaidoissa sekä luonnontieteellisissä ja matemaattisissa taidoissa on vakavia puutteita. Vuonna 2015 alettiin uudistaa opetusohjelmaa osana koulutus-, tiede- ja teknologiastrategian täytäntöönpanoa. Uudistuksen tarkoituksena on parantaa opetusohjelman sisältöä ja monialaisten taitojen opetusta. Sidosryhmien reaktiot ehdotettuun uudistukseen olivat ristiriitaiset, minkä jälkeen uudistusta tarkistettiin. Sen täytäntöönpano on viivästynyt huomattavasti. Uudistusprosessia on nyt jatkettava alkuperäisten tavoitteiden mukaisesti. Kroatia hyväksyi äskettäin ammattikoulutusstrategian. Strategian pohjalta on tarkoitus päivittää ammattikoulutuksen opetusohjelmia, lisätä työpaikalla tapahtuvaa oppimista ja parantaa ammattikoulutuksen opetuksen laatua. Tarkoitus on myös ottaa käyttöön epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista ja validointia koskeva järjestelmä.
(13)

On tärkeää, että Liettua puuttuu osaamisvajeeseensa ja ratkaisee työikäisen väestön vähenemisestä aiheutuvat negatiiviset vaikutukset. Suurella osalla oppilaista on edelleen riittämättömät perustaidot. Vaikka korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden osuus on suuri, korkeakoulutus kärsii heikoista laatustandardeista ja taloudellisista kannustimista, joilla ennemminkin edistetään ylimitoitusta ja tehottomuutta kuin tuloksellisuutta. Liettuassa olisi pyrittävä varmistamaan opetuksen korkea laatu kaikilla koulutuksen tasoilla (muun muassa uudistamalla työuria ja työoloja). Tämä on ratkaisevan tärkeää alisuoriutumisen vähentämiseksi ja koulutusjärjestelmän muiden puutteiden poistamiseksi sekä korkea-asteen koulutuksen laadun varmistamiseksi (myös ottamalla käyttöön tulosperusteinen rahoitus ja yhdistämällä korkea-asteen oppilaitoksia). Jatkuvasti alhaiset aikuiskoulutuksen osallistujamäärät Liettuassa haittaavat työmarkkinauudistusten tehokkuutta ja ammattitaitoisemman työvoiman kehittämistä. Liettua on keskittynyt lisäämään julkisten opiskelumahdollisuuksien tarjontaa ja niiden relevanssia, mutta tähän mennessä ei ole saatu aikaan konkreettisia tuloksia. Aikuiskoulutuksen osallistujamäärien nostamiseksi pysyvästi Liettuan on myös kannustettava kansalaisia opiskelemaan ja työnantajia tarjoamaan työntekijöilleen koulutusmahdollisuuksia.