KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999,

Saksan liittotasavallan valtiontuesta Kvaerner Warnow Werft GmbH:lle

[tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2266]

( Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen )

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(1999/675/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 21 päivänä joulukuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETY(1) ja laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta 20 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/68/ETY(2)

on edellä mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut muita asianomaisia esittämään huomautuksensa(3) ja ottaa huomioon esitetyt huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I Menettely

1) Vastaanotettuaan 4 päivänä syyskuuta 1998 Kvaerner Warnow Werft GmbH:n (jäljempänä "KWW") laivanrakennuskapasiteettia koskevan tavanmukaisen seurantaraportin, joka oli annettu 30 päivänä kesäkuuta 1998, komissio sai tietää, että "KWW" ylittäisi vuotuisen 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksen vuosina 1998 ja 1999. Raportissa arvioitiin vuoden 1998 laivanrakennustuotannoksi 106 945 tasattua bruttotonnia ja vuoden 1999 tuotannoksi 104560 tasattua bruttotonnia. Komissio lähetti Saksalle 25 päivänä syyskuuta 1998 kirjeen, jossa sitä pyydettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yritys noudattaa kapasiteettirajoitusta, ja ilmoittamaan komissiolle toimenpiteistä ja niiden tuloksista. Saksa vastasi 20 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä.

2) Komissio ilmoitti Saksalle 16 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen menettely kapasiteettirajoituksen ylittämisen vuoksi.

3) Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(4) Komissio on kehottanut muita asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

4) Komissio on toimittanut muilta asianomaisilta saamansa huomautukset.

5) Komission edustajat sekä ulkopuolinen asiantuntija vierailivat telakalla 14 päivänä tammikuuta 1999. Tällöin todettiin, että KWW:n tosiasiallinen tuotanto vuonna 1998 oli 30 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyssä seurantaraportissa esitettyä arviota huomattavasti suurempi. Komissio kehotti Saksaa 4 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä esittämään huomautuksensa Saksan hallituksen huomautukset vastaanotettiin 18 päivanä helmikuuta 1999 päivätyssä kirjeessä.

6) Vastauksena 1 päivanä maaliskuuta 1999 päivättyyn komission tietopyyntöön Saksa vahvisti 19 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä komission tutkimuksissaan selville saamat vuotta 1998 koskevat tuotantoluvut ja ilmoitti tarkistetuksi tuotantomääräksi 122414 tasattua bruttotonnia.

7) Komission edustajat ja ulkopuolinen asiantuntija vierailivat jälleen 25 päivänä maaliskuuta 1999 telakalla tarkastaakseen, missä määrin vuoden 1998 kapasiteettirajoitus oli ylitetty. Tällöin vahvistui, että KWW:n tuotanto oli 122414 tasattua bruttotonnia vuonna 1998 ja 93862 tasattua bruttotonnia vuonna 1997, joten kapasiteettirajoitus ylittyi myös silloin. Vuoden 1999 tuotannoksi arvioitiin 109134 tasattua bruttotonnia.

8) Tämä päätös koskee ainoastaan kapasiteettirajoituksen ylittämistä vuonna 1998. Komissio aikoo aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kapasiteettirajoituksen ylittämisestä vuonna 1997. Tätä asiaa käsitellään erillisessä komission päätöksessä.

II Yksityiskohtainen kuvaus tuesta

9) Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY ja laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta annetun direktiivin 92/68/ETY mukaisesti komissio hyväksyi rakennusuudistustuen entisen itäsaksalaisen KWW-telakan perusteellista rakenneuudistusta varten päätöksillä, jotka annettiin tiedoksi Saksalle 3 päivänä maaliskuuta 1993 (N692/D/91), 17 päivänä tammikuuta 1994 (N692/J/91), 20 päivänä helmikuuta 1995 (N 1/95), 18 päivänä lokakuuta 1995 (N 637/95) ja 11 päivänä joulukuuta 1995 (N 797/95) päivätyillä kirjeillä. Tuet hyväksyttiin sillä ehdolla, että vuotuinen kapasiteetti rajoitettiin 85 000 tasattuun bruttotonniin. Komissio valvoo kapasiteettirajoituksen noudattamista.

10) Treuhandanstalt myi Rostock-Warnemünden seudulla Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiossa sijaitsevan Warnow Werft -telakan norjalaiselle Kvaerner-konsernille lokakuussa 1992. Saksa lähetti komission tarkastettavaksi ja hyväksyttäväksi 30 päivänä lokakuuta 1992 päivätyssä kirjeessä kauppasopimuksen, jonka 27 kohdassa Kvaerner sitoutui rajoittamaan Warnow Werftin uudistuotantokapasiteetin enintään 85000 tasatuksi bruttotonniksi 31 päivään joulukuuta 2005 asti, ellei EY:n perustamissopimuksen mukaisia määräyksiä lievennetä sitä ennen.

11) Direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta annettuun direktiiviin 92/68/ETY sisältyy entisen DDR:n telakoita koskeva poikkeus yhteisön muihin telakoihin sovellettavista toimintatukisäännöistä. Sen tarkoituksena on tarjota kyseisille telakoille mahdollisuus toteuttaa kiireellisesti perusteellinen rakenneuudistus kilpailukyvyn saavuttamiseksi. Warnow Werftin yksityistämisen jälkeen komissio hyväksyi neljässä erässä maksettavan rakenneuudistustuen direktiivien 90/684/ETY ja 92/68/ETY mukaisesti. Eri päätöksillä on hyväksytty seuraavat tukimäärät:

N 692/D/91 - 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätty komission kirje (SG (93.) D/4052)

- 45,5 miljoonaa Saksan markkaa toimintatukea

- 82,4 miljoonaa Saksan markkaa toimintatukea aikaisemmista veloista vapauttamisen muodossa

- 127,5 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea

- 27,0 miljoonaa Saksan markkaa sulkemistukea

N 6921/J/91 - 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätty komission kirje (SG (94) D/567)

- 617,1 miljoonaa Saksan markkaa toimintatukea

N 1/95 - 20 päivänä helmikuuta 1995 päivätty komission kirje (SG (95) D/1818)

- 222,5 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea

N 637/95 - 18 päivänä lokakuuta 1995 päivätty komission kirje (SG (95) D/12821)

- 66,9 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea

N 797/95 - 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätty komission kirje (SG (95) D/15969)

- 58,0 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea.

Näin ollen hyväksyttyä toimintatukea oli yhteensä 372,5 miljoonaa euroa (745 miljoonaa Saksan markkaa), investointitukea 237,45 miljoonaa euroa (474,9 miljoonaa Saksan markkaa) ja sulkemistukea 13,5 miljoonaa euroa (27,0 miljoonaa Saksan markkaa). Tuen kokonaismäärä on siis 623,45 miljoonaa euroa (1246,9 miljoonaa Saksan markkaa).

12) Tuet hyväksyttiin sillä ehdolla, että vuotuinen uudistuotantokapasiteetti ei ylitä 85000:tä tasattua bruttotonnia. Rajoitus on kirjattu sekä telakan yksityistämistä koskevan, komissiolle ilmoitetun kauppasopimuksen 27 kohtaan että edellä mainittuihin komission päätöksiin. Saksan liittotasavallalle 17 päivänä tammikuuta 1994, 20 päivänä helmikuuta 1995, 18 päivänä lokakuuta 1995 ja 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätyillä kirjeillä tiedoksi annetuista päätöksistä käy selvästi ilmi, että komissio vaatii tuet perittäväksi takaisin, jos kapasiteettirajoitusta ei noudateta.

13) Menettelyä aloittaessaan komissio totesi, että vuotuisen kapasiteetin rajoittaminen 85000 tasattuun bruttotonniin oli tärkein edellytys tuen hyväksymiselle. Rajoituksen avulla oli tarkoitus tasapainottaa tuen kilpailua vääristävää vaikutusta laivanrakennusalalla. KWW:n laivanrakennuskapasiteettia koskevan, 30 päivänä kesäkuuta 1998 annetun tavanmukaisen seurantaraportin mukaan 85000 tasattuun bruttotonniin rajoitettu kapasiteetti ylittyy sekä vuonna 1998, jolloin tuotanto on 106945 tasattua bruttotonnia, että vuonna 1999, jolloin tuotanto on 104560 tasattua bruttotonnia. Näin ollen yksi tuen olennainen edellytys jää täyttymättä.

14) Tämän vuoksi komissio piti kyseenalaisena, olivatko entisen itäsaksalaisen Warnow Werftin rakenneuudistukseen ja toiminnan jatkamiseen hyväksytyt tuet (3 päivänä maaliskuuta 1993 (N692/D/91), 17 päivänä tammikuuta 1994 (N692/Ji91), 20 päivänä helmikuuta 1995 (N 1/95), 18 päivänä lokakuuta 1995 (N 637/95) ja 11 päivänä joulukuuta 1995 (N 797/95) päivätyillä kirjeillä tiedoksi annetut päätökset) edelleen yhteismarkkinoille soveltuvia.

III Asianomaisten huomautukset

15) Komissio sai huomautuksia KWW:ltä, yhdeltä jäsenvaltiolta (Tanska), Tanskan teollisuuden keskusliitolta (Dansk Industri) sekä Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitolta (Foreningen af Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark).

16) KWW:n huomautuksissa käsitellään lähinnä viittä seikkaa. Ensinnäkin KWW katsoo, että telakkaa ei ole milloinkaan velvoitettu noudattamaan 85000 tasatun bruttotonnin suuruista vuotuista tuotantorajoitusta. Tuen hyväksymisen yhteydessä KWW:n ainoaksi velvoitteeksi asetettiin, että rakennettavalla uudella telakalla olisi 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä mahdollista päästä 85000 tasatun bruttotonnin suuruiseen tuotantoon ja että tiettyjä telakan rakenteellisia kriteereitä (pullonkauloja), joilla tuotantoa rajoitetaan, ei saa muuttaa. Näitä tuotantoprosessin pullonkauloja pidettiin telakan tuotantomahdollisuuksien kannalta ratkaisevina.

17) Ainoastaan 18 päivänä lokakuuta 1995 tehdyssä päätöksessä viitataan telakan tuotantoon toteamalla, että kahden siihenastisen komissiolle toimitetun tuotannon seurantaa koskevan kertomuksen perusteella seurantaa on jatkettava sen varmistamiseksi, että kapasiteettirajoitusta noudatetaan sekä tosiasiallisesti harjoitettavassa että suunnitellussa tuotannossa. Saksan hallituksen todettiin taanneen, että kapasiteettirajoitusta noudatetaan. KWW:n mielestä ensimmäistä toteamusta on tulkittava siten, että telakan rakennetta ei saa muuttaa sinä aikana, jolloin kapasiteettirajoitus on voimassa. Kyseisessä lauseessa lisäksi mainitaan ensimmäisen kerran, että sekä tosiasiallisesti harjoitettavassa että suunnitellussa tuotannossa on noudatettava kapasiteettirajoitusta. KWW tulkitsi Saksan hallituksen takauksen kapasiteettirajoituksen noudattamisesta telakalla siten, että takaus koskee vain investointisuunnitelmien noudattamista ja että tätä ensimmäistä viittausta tuotannon seurantaan ei ole esitetty edellytyksenä.

18) KWW:n mielestä 'kapasiteettirajoitus' tarkoittaa kahden ensimmäisen komission päätöksen mukaan sitä, että telakoilla on oltava tietynlainen rakenne, jota ei saa muuttaa. Tällaisen rakennustavan katsotaan rajoittavan tuotantoa. Lisäksi katsotaan paikkansapitämättömäksi, että kapasiteetin rajoittaminen 85000 tasattuun bruttotonniin olisi yksi tuen hyväksymisen edellytys. Tuen hyväksymisen ainoa edellytys oli, että hyväksytyt ja tarkastetut tuotantolaitokset säilytetään investointisuunnitelmien mukaisina.

19) Toiseksi KWW katsoo, että neuvoston (direktiivin 90/684/ETY(5) 10 a artiklan 2 kohdan c alakohdan ja komission hyväksymispäätösten mukaan kapasiteetin lisäykset, jotka ovat seurausta komission asiantuntijan ennustetta suuremmasta tuottavuuden paranemisesta rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, ovat mahdollisia ja niiden olisi oltava sallittuja telakoille.

20) Direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdassa määritellään, millä edellytyksillä toimintatukea entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella sijaitseville telakoille voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Saksan on mainitun artiklan c alakohdan mukaan suljettava todellisesti ja peruuttamattomasti 40 prosenttia siitä nettomääräisestä laivanrakennuskapasiteetista, joka telakoilla oli 1 päivänä heinäkuuta 1990.

21) Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin tulkitsi asiassa T-266/94, Skibsvaeriftsforeningen ym. v. komissio, 22 päivänä lokakuuta 1996 antamassaan tuomiossa(6) käsitteen "peruuttamaton sulkeminen" siten, että kapasiteettia voidaan komission suostumuksella nostaa viiden vuoden kuluttua rakenneuudistuksen päättymisestä ja ilman komission suostumusta kymmenen vuoden kuluttua siitä. KWW:n mielestä tämä tulkinta tarkoittaa, että komission kanssa määriteltyjä tuotantolaitoksia saadaan muuttaa ja komission vahvistamat tekniset pullonkaulat ja niistä aiheutuvat tuotannon pullonkaulat poistaa vasta mainittujen määräaikojen jälkeen. Kuten KWW lisäksi toteaa, tuomioistuin ei ottanut kantaa siihen, miten oikeudellista tilannetta on arvioitava, jos tuottavuus paranee yleisen taloudellisen ja teknisen edistyksen seurauksena siten, että kapasiteetti ylittää olemassa olevan, 40 prosentilla vähennetyn tuotantokapasiteetin.

22) KWW katsoo, että 10 a artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu peruuttamaton kapasiteetin vähentäminen tarkoittaa ainoastaan sitä, että hyväksyttyjä investointisopimuksia ei saa muuttaa, mutta ei sitä, että telakan tuotantokapasiteettia rajoitettaisiin.

23) KWW:n mielestä kapasiteettirajoitus ja tuotantorajoitus ovat kaksi eri asiaa, joita ei saa rinnastaa toisiinsa. Tuotantorajoitus koskee tuotetta, jonka tuotantoa rajoitetaan, kun taasen kapasiteettirajoitus on joustavampi käsite ja mahdollistaa suuremman tuotannon laitteiden pysyessä pitkälti entisellään, jos tuottavuus paranee yleisen taloudellisen ja teknisen edistyksen seurauksena. Kymmenen vuoden kuluessa tuottavuus voi kehittyä siten, että olemassa olevilla laitteilla voidaan tuottaa aiempaa enemmän. Viime vuosina oikea-aikaista tuotantoa harjoittavien laivanosien toimittajien käyttö on edistänyt laivanrakennuksen tuottavuutta. Koska KWW ei wonna 1995 vielä päässyt osalliseksi tästä edistyksestä, sittemmin parantuneen tuottavuuden voidaan katsoa olevan tulosta yrityksen sisäisistä uudistuksista ja omista ponnistuksista.

24) Vuonna 1992 riippumaton asiantuntija (A & P Appledore International Ltd) arvioi komission toimeksiannosta KWW:n tuotantokapasiteetin 31 päivänä joulukuuta 1995 ja päätteli, että telakka saavuttaisi eurooppalaisittain hyvän tai jopa erittäin hyvän tuottavuustason 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä.

25) Vuonna 1992 KWW saattoi ymmärtää ja tosiasiallisesti ymmärsikin tukea koskevan komission hyväksynnän siten, että tuottavuuden paranemiseen perustuvat, hyvän tai erittäin hyvän tuottavuustason ylittävät kapasiteetin lisäykset koituvat yrityksen hyödyksi. Tämä olettamus perustuu muun muassa seuraaviin seikkoihin:

a) Komission hyväksymispäätösten sanamuotoon ei sisälly mainintaa tuotantorajoituksista.

b) Komissio antoi riippumattoman asiantuntijan tehtäväksi tarkastaa telakan investointisuunnitelmat ja tuotantovolyymin 31 päivänä joulukuuta 1995 tiettyjen tuottavuusoletusten perusteella, mikä olisi ollut tarpeetonta, jos komission tarkoituksena olisi ollut asettaa tuotantorajoitus.

c) Saksan hallitus vakuutti vielä vuonna 1993 varmistavansa, että telakoita koskevia investointisuunnitelmia ei muutettaisi, mikä olisi myös ollut tarpeetonta, jos komission tarkoituksena olisi ollut asettaa tuotantorajoitus vuodesta 1995. Hyväksyttyjä investointi- ja rakennussuunnitelmia ei muutettu, ja tuottavuuden paranemiseen perustuviin kapasiteetin lisäyksiin ei kohdistettu kapasiteettirajoituksia.

26) Kolmantena perusteluna KWW esittää, että telakan suuri tuotantovolyymi wonna 1998 johtuu kolme suurta, 5000 TEU:n suuruista konttialusta ja yhden öljynporauslautan käsittävästä tilauksesta. KWW voitti tilaukset aasialaisten kilpailijoiden kanssa käydyssä tarjouskilpailussa, johon ei osallistunut muita eurooppalaisia telakoita. KWW katsoo, että tuotantorajoituksen ylittäminen, johon komissio on puuttunut, ei aiheuta haittaa millekään muulle telakalle. Lisäksi näiden tilausten toimittaminen merkitsee, että lähes kahden vuoden aikana KWW ei kilpaile Euroopan markkinoilla tilauksista, jotka kiinnostavat muita eurooppalaisia telakoita. Itse asiassa KWW:n siirtyminen sellaiselle markkinoiden erikoissektorille, jolla Euroopan muut telakat eivät toimi, tukee eurooppalaista tukipolitiikkaa eikä siitä pitäisi rangaista.

27) Se, että KWW on osoittanut olevansa maailmanmarkkinoilla kilpailukykyinen yritys ja parantavansa siten Euroopan telakkateollisuuden asemaa haittaamatta yhteisön sisällä käytävää kilpailua, ei viittaa yhteismarkkinoille soveltumattomaan toimintaan. Niin kauan kuin muut Euroopan telakat eivät kilpaile KWW:n kanssa tietyistä erikoistilauksista, kuten tässä tapauksessa, yhteisön etu ei ole vaarassa. KWW:n toiminta päinvastoin kokonaisuudessaan vahvistaa Euroopan laivanrakennuksen asemaa maailmanmarkkinoilla.

28) Neljäntenä perusteluna KWW esittää, että tuotantorajoitukseksi tulkittua I kapasiteettirajoitusta olisi pidettävä useamman vuoden tuotannon keskiarvona. Kuten KWW toteaa, kolmea suurta konttialusta (tilaukset, joiden arvo on määritelty tasattuina bruttotonneina) sekä öljynporauslautan rakentaminen (tilaus, jonka arvoa ei ole määritelty tasattuina bruttotonneina) ei voida rakentaa samanaikaisesti ottaen huomioon aika, jonka telakka tarvitsee kummankin hankkeen toteuttamiseen. Tämän vuoksi tasattuina bruttotonneina määritelty tuotanto alittaa selvästi 85000 tasattua bruttotonnia öljynporauslautan rakentamisen aikana ja puolestaan ylittää mainitun rajan sitä edeltävinä vuosina. Kyseisinä vuosina kuitenkin noudatetaan keskimäärin 85000 tasatun bruttotonnin enimmäismäärää. Tätä teknistä näkökohtaa ei otettu huomioon direktiiviä annettaessa ja tuen hyväksymispäätöksiä tehtäessä. Tämän vuoksi lienee paikallaan tarkastella tuotantorajoitukseksi tulkittua kapasiteettirajoitusta pitempiaikaisen tuotannon keskimäärän avulla. Tällöin otettaisiin huomioon, että tukea saava KWW toimii menestyksellisesti maailmanmarkkinoilla ja on päässyt uudelle markkinasektorille ja siten osoittanut olevansa kilpailukykyinen. Tämä vastaa eurooppalaista tukipolitiikkaa ja sille asetettuja tavoitteita. Kapasiteettirajoituksen tulkitseminen usean vuoden keskimääränä olisi mielekästä myös muuttuneen taloudellisen tilanteen ja laivanrakennusalan teknisten vaatimusten vuoksi ja vastaisi kyseisen teollisuudenalan oloja ja edellytyksiä paljon paremmin kuin vuotuinen rajoitus.

29) Viidentenä perusteluna KWW esittää, että yksittäisten telakoiden kapasiteettirajoitusten määrittämiselle ei ole olemassa oikeusperustaa. Direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan mukaan Saksalla on ainoastaan velvollisuus vähentää 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä todellisesti ja peruuttamattomasti 40 prosenttia siitä nettomääräisestä laivanrakennuskapasiteetista, joka telakoilla oli 1 päivänä heinäkuuta 1990. Entisen DDR:n alueella sijaitsevien telakoiden enimmäiskapasiteetti 31 päivänä joulukuuta 1995 on siten 327000 tasattua bruttotonnia. KWW viittaa edellä jo mainittuun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 22 päivänä lokakuuta 1996 tekemään päätökseen(7) ja päättelee, että kyseisen tuomion mukaisesti kapasiteetin jakaminen itäsaksalaisten telakoiden kesken on puhtaasti Saksan sisäinen asia, jota ei voida pitää edellytyksenä minkään tukipäätöksen hyväksyttävyydelle. Myöskään komission päätöksissä ei ole esitetty tämänsuuntaisia näkemyksiä.

30) Tanska kiinnittää menettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan huomiota siihen, että Saksa itse on sitoutunut direktiivin 92/68/ETY antamisen yhteydessä vähentämään itäsaksalaisten telakoiden laivanrakennuskapasiteetin 327000 tasattuun bruttotonniin. Kyseessä oleva valtiontuki myönnettiin KWW:lle sillä edellytyksellä, että se noudattaa vuotuista 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitusta.

31) Maailmanlaajuisesti laivanrakennuskapasiteetti on lisääntynyt vuodesta 1990 ennakoitua enemmän, mikä johtuu ensisijaisesti japanilaisten ja korealaisten telakoiden suorittamista kapasiteettilaajennuksista. Seurauksena on ollut maailmanlaajuinen ylikapasiteetti ja huomattava hintojen lasku maailmanmarkkinoilla. Tämä kehitys on vaikuttanut voimakkaasti myös Tanskassa, jossa monien telakoiden on ollut pakko supistaa toimintaansa ja vähentää henkilöstöään. Tanskassa tämän kehitykseen vuoksi ei ole myönnetty valtiontukia.

32) Tanska korostaa, että Saksan ja Tanskan telakoiden tuotanto-ohjelmat ovat keskenään vertailukelpoisia, koska ne ovat sijaintinsa, teknisen kehittyneisyytensä ja kansainvälisen kilpailukyvyn osalta samankaltaisessa asemassa. Kolme 5000 TEU:n konttialusta, joista kapasiteetin ylitys osittain johtuu, kuuluvat Tanskankin telakoilla rakennettaviin alustyyppeihin. Näin ollen KWW:n saama tilaus vaikutti välittömästi markkinasektoriin, jolla myös Tanskan telakat toimivat. Tanska katsoo KWW:lle myönnetyn laajan tuen luoneen saksalaistelakoille kilpailuedun ja heikentäneen tanskalaistelakoiden kilpailukykyä.

33) Menettelyä aloittaessaan komissio totesi, että Saksan mukaan kapasiteetin ylitys tasoittuu vuosina 2000 ja 2001, jolloin öljynporauslautan rakentaminen rajoittaa KWW:n mahdollisuuksia osallistua uusiin tarjouskilpailuihin. Tanska yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan voimassa olevien sääntöjen nojalla ei ole mahdollista lieventää kapasiteettirajoituksia eikä näin ollen myöskään soveltaa sääntöjä joustavasti. Myönnytysten tekemiseen sisältyy vaara, että tuotantoa nostetaan jatkuvasti kapasiteettirajoitukset ylittäen ilman että sitä tasoitettaisiin koskaan.

34) Menettelyn aloittamista koskevissa Saksan huomautuksissa ehdotetaan lisäksi kapasiteettirajoitusten tarkistamista. Kuten Saksa toteaa, maailmanlaajuisen kapasiteetin kehitystä ei voitu ennakoida vuonna 1992, joten itäsaksalaisten telakoiden kansainvälistä kilpailukykyä voidaan lisätä ainoastaan soveltamalla voimassa olevia kapasiteettirajoituksia joustavasti. Tanskan mielestä voimassa olevia sääntöjä on tarpeen tarkistaa kansainvälisen kehityksen, ennen muuta Aasian markkinoilla tapahtuneiden huomattavien kapasiteettilaajennusten vuoksi. Kyseessä on kuitenkin ongelma, joka koskee koko Euroopan laivanrakennusalaa ja jota ei siksi pidä säännellä yhden yksittäisen telakan vaikeuksien perusteella. Yhteisön on aktiivisesti pyrittävä löytämään kapasiteettiongelmaan kokonaisvaltainen ratkaisu säilyttääkseen kansainvälinen uskottavuutensa. Tietyillä alueilla sijaitsevien telakoiden kapasiteetin yksipuolinen nostaminen ei vahingoittaisi ainoastaan Euroopan laivanrakennusalaa vaan vähentäisi myös mahdollisuuksia päästä pitkällä aikavälillä tuloksiin kansainvälisellä tasolla.

35) Sekä Tanskan teollisuuden keskusliitto (Dansk Indust) että Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto (Foreningen af Jernskibs- og M-askinbyggerier Danmark) toteavat huomautuksissaan yhtyvänsä täysin näkemyksiin, jotka komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä.

36) Lisäksi Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto korostaa, että myös Tanskan telakoilla rakennetaan samanlaisia aluksia kuin KWW:n rakentamat konttialukset, joista kapasiteetin ylitys osittain johtuu. Näin ollen KWW:n saama tilaus vaikuttaa välittömästi markkinasektoriin, joka on hyvin tärkeä myös tanskalaistelakoiden kannalta. Lisäksi liiton huomautuksissa viitataan vuodesta 1992 lähtien tapahtuneeseen kehitykseen, joka on johtanut useiden telakoiden sulkemiseen ja huomattavaan henkilöstön vähentämiseen alalla. Tämän vuoksi Euroopan telakoiden kannalta on ratkaisevan tärkeää toteuttaa kokonaisvaltaisesti toimenpiteitä, joilla lievennetään ylikapasiteetin haitallisia vaikutuksia. Koska tämä ei ole mahdollista ilman yhteisön aktiivista tukea, EU:n on säilytettävä kansainvälinen uskottavuutensa. Ylikapasiteettien vähentämiseen tähtäävä kansainvälinen aloite ei ole johdonmukainen, jos EU samanaikaisesti hyväksyy tarkasteltavana olevan asian kaltaisen omien kapasiteettirajoitustensa huomattavan ylityksen.

37) Kuten Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto lisäksi toteaa, itäsaksalaisia telakoita koskevat kapasiteettirajoitukset toimivat muiden seikkojen ohella muiden telakoiden investointi- ja tuotantosuunnittelun lähtökohtana. Kapasiteettirajoitusten ylittäminen vaikuttaa myös muiden telakoiden suunnitelmiin. Kapasiteettirajoitusten on tarkoitus olla voimassa kymmenen vuotta, eikä niitä ole tarkoitettu sovellettaviksi joustavasti.

38) Saksa esittää menettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan, että kapasiteettirajoituksia olisi tarkistettava, jotta maailman laivanrakennusalan erityistilanteeseen ja odottamattomaan tuottavuuden paranemiseen voitaisiin reagoida. Tältä osin Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto toteaa, että laajoilla tuilla oli nimenomaan tarkoitus lisätä tuottavuutta. Jos itäsaksalaiset telakat eivät ole saavuttaneet kansainvälistä kilpailukykyä vuonna 1992 määriteltyjen edellytysten mukaisesti ja huolimatta kaikki odotukset ylittävästä tuottavuuden paranemisesta, telakoiden rakenneuudistuksen voidaan katsoa epäonnistuneen. Tämä ei saa kuitenkaan johtaa siihen, että edellytyksiä muutetaan muiden eurooppalaisten telakoiden kannalta haitallisella tavalla.

39) Menettelyn aloittamisen yhteydessä Saksa esitti, että KWW:n oli pakko hyväksyä kapasiteetin ylittämiseen johtaneet tilaukset varmistaakseen työpaikkojen säilymisen ja yrityksen toiminnan jatkumisen. Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto toteaa tältä osin, että oikeusvaltio ei voi vetäytyä oikeudellisista velvoitteistaan käyttäen perusteluna taloudellisen edun saavuttamista tai taloudellisen tappion välttämistä. Jos Saksan perustelu hyväksyttäisiin, jokainen jäsenvaltio voisi myöntää myös yhteisön oikeuden vastaista valtiontukea, jos sen katsottaisiin vallitsevien olojen vuoksi olevan tarpeen.

40) Saksan tiedossa on ollut 30 päivästä kesäkuuta 1998, että KWW ylittää kapasiteettirajoituksensa sekä vuonna 1998 että vuonna 1999. Sillä oli siis riittävästi aikaa toteuttaa tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä muuttaakseen tuotantosuunnitelmia, jotta kapasiteettirajoituksen ylitys vältettäisiin. Mitään ei kuitenkaan ole tehty ajallaan.

41) Tanskan laivan- ja koneenrakennusliiton mielestä on selvää, että sekä Saksan että KWW:n on noudatettava kapasiteettirajoitusta. Neuvosto on asettanut kapasiteettirajoituksen edellytykseksi tuen myöntämiselle noudattaen direktiiviä 92/68/ETY. Komission tehtävänä on valvoa, että itäsaksalaisille telakoille asetettuja kapasiteettirajoituksia noudatetaan. Vuonna 1997 komissio totesi kahden telakan ylittäneen niille asetetut kapasiteettirajoitukset vuonna 1996: MTW 1637 tasatulla bruttotonnilla ja KWW 92 tasatulla bruttotonnilla. Tämän vuoksi kumpikin telakka velvoitettiin supistamaan tuotantoaan vastaavalla määrällä vuonna 1997. Näin ollen KWW:n johdon on epäilemättä täytynyt olla hyvin tietoinen siitä, että kapasiteetin ylittämiseen johtaneiden tilausten hyväksymisellä on seurauksia.

IV Saksan huomautukset

42) Saksan huomautuksissa keskitytään lähinnä neljään seikkaan. Ensinnäkin todetaan, että laskelma laadittiin tasattuina bruttotonneina alun perin kansantaloudellisten vertailutietojen saamiseksi. Kyseinen laskentatapa on riittämätön yksittäistä telakkaa koskevan kapasiteettirajoituksen ilmaisemiseksi. Tämä on ilmeistä varsinkin tarkasteltaessa KWW:n tuotantoa tarkemmin. Telakan kannalta on haitallista, että perinteisessä tasattuina bruttotonneina laadittavassa laskelmassa ei oteta huomioon niin sanottua sarjatuotannon vaikutusta. Sisaralusten rakentaminen sitoo kapasiteettia tosiasiallisesti laskettua vähemmän, koska toisen samanlaisen aluksen rakentamiseen tarvitaan vähemmän työtunteja. Vuosina 1997-1999 KWW-telakalla rakennettiin muun muassa kaksi alussarjaa, jolloin tosiasiallinen työtuntien määrä supistuu sarjatuotannon vaikutuksen vuoksi ja jolloin tasattuina bruttotonneina ilmaistut arvot ovat huomattavasti pienempiä. Rakenneuudistuksen yhteydessä annettiin lisäksi huomattava työmäärä alihankkijoille. Tosiasiallisesti 34000 tasattua bruttotonnia on katsottava alihankkijoiden eikä telakan tuotannoksi.

43) Toiseksi Saksa kiistää komission toteamuksen, jonka mukaan vuotuisen kapasiteetin rajoittaminen 85000 tasattuun bruttotonniin oli tärkein edellytys tuen hyväksymiselle. Saksan mukaan hyväksymisen perusteena oli pikemminkin yksityistämiseen liittyvä rakenneuudistussuunnitelma, jonka KWW on sittemmin toteuttanut onnistuneesti. Rakenneuudistuksen onnistuminen on johtanut tuottavuuden huomattavaan kasvuun, johon yleisesti ottaen muutkin telakat eri puolilla maailmaa yltävät.

44) Lisäksi Saksa toteaa, että komissio on asettanut telakan tukierien hyväksymispäätöksissään ainoastaan uusien laitosten rakennetta koskevia rajoituksia. Komissio on tutkinut, millainen uudistuotantokapasiteetti uudella telakalla voi olla rakenneuudistussuunnitelmien mukaan. Komission toimeksiannosta laaditun asiantuntijalausunnon mukaan tulevan telakan kapasiteetti ei ylitä 85000:tä tasattua bruttotonnia. Telakka rakennettiin kyseisiä suunnitelmia noudattaen eikä sitä ole muutettu sen jälkeen. Odottamattoman suuri tuottavuuden kasvu ei muuta kyseistä arviota millään tavalla.

45) Kapasiteettirajoituksen ehdottoman ahdas tulkinta johtaisi tuottavuuden odottamattoman paranemisen vuoksi siihen, että telakka ei voisi toimia koko kalenterivuoden ajan. Yrityksen pitäminen keinotekoisesti joutokäynnissä asettaisirakenneuudistuksen taloudellisen onnistumisen kyseenalaiseksi. Saksan mukaan tuottavuuden ja tuotelajitelman (suurten konttialusten) vuoksi kapasiteettirajoituksen tilapäinen ylittyminen on väistämätön, mutta ylitys tasoittuu koko tarkasteluajanjakson kuluessa.

46) Kolmantena perusteluna Saksa esittää, että KWW:n menestyksekäs osallistuminen meritekniikkaa (öljynporauslautan rakentamista) koskevaan tarjouskilpailuun aiheutti kapasiteettirajoituksen tilapäisen ylittymisen, koska porauslautan rakentamiseen tarvitaan koko telakka pitkähköksi aikaa ja rakenteilla olevat alukset on sen vuoksi rakennettava edellä aikataulusta. Kapasiteettirajoituksen ylityksen ei kuitenkaan katsota vaikuttavan haitallisesti Euroopan laivanrakennusmarkkinoihin, koska mikään muu eurooppalainen telakka ei osallistunut kyseiseen meritekniikkaa koskevaan tarjouskilpailuun. Lisäksi kapasiteettirajoitus koskeè ainoastaan laivanrakennusta eikä meritekniikkaa, joten komission viittaus muiden telakoiden mahdollisuuteen päästä meritekniikan markkinoille ei ole merkityksellinen. Laivanrakennusalaa koskevia määräyksiä ei voida laajentaa muille toimialoille muiden markkinaosapuolten oletetun tai tosiasiallisen toiminnan perusteella.

47) Neljäntenä perustelunaan Saksa toteaa, että KWW:lle on myönnetty komissiolle osoitetun, 23 päivänä joulukuuta 1998 päivätyn kirjeen mukaisesti 22000 tasatun bruttotonnin lisäkapasiteetti vuodelle 1998, ja kun otetaan huomioon sarjatuotannon vaikutus, vuodelle 1998 myönnetty 107000 tasatun bruttotonnin kokonaiskapasiteetti ei ylity. Vastatoimena Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -virasto (jäljempänä "BvS") vaati KWW:tä palauttamaan osan tuesta, jonka telakka saì osana yksityistämistä pääomanmuodostusta ja investointeja varten. Ennen komission lopullista päätöstä KWW on tämän vuoksi maksanut 12 miljoonan Saksan markan suuruisen erän sulkutilille 23 päivänä joulukuuta 1998, mikä ei kuitenkaan merkitse oikeusvelvoitteen tunnustamista

V Arviointi

48) Komissio toteaa, että laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETY ja direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/68/ETY perusteella hyväksyttyjä tukia pidettiin yhteismarkkinoille soveltuvina, koska EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan edellytykset täyttyivät. Tämä pätee kuitenkin vain niin kauan kuin hyväksymispäätöksissä määrättyjä edellytyksiä noudatetaan mainittujen direktiivien mukaisella tavalla. Muussa tapauksessa kyseiset tuet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yleisen kiellon piiriin, jolloin niitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltumattomina, jos ne eivät ole perusteltuja muista syistä.

49) Direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta annettuun neuvoston direktiiviin 92/68/ETY sisältyy entisen DDR:n telakoita koskeva poikkeus yhteisön muihin telakoihin sovellettavista toimintatuhsäännöistä. Sen tarkoituksena on tarjota kyseisille telakoille mahdollisuus toteuttaa kiireellisesti perusteellinen rakenneuudistus kilpailukyvyn saavuttamiseksi. Direktiivillä 92/68/ETY muutetun direktiivin 90/864/ETY 10 a artiklan 2 kohdan mukaisesti entisen DDR:n alueella sijaitsevien telakoiden harjoittamaan laivojen rakentamiseen ja muuntamiseen myönnettyä tukea voidaan 31 päivään joulukuuta 1993 asti pitää yhteismarkkinoille soveltuvana tietyin edellytyksin, jotka liittyvät tuen määrään ja Saksan velvollisuuteen antaa vuosikertomuksia telakkatuista. Yksi näistä edellytyksistä on se, että Saksa suostuu vähentämään todellisesti ja peruuttamattomasti 40 prosenttia siitä 545000 tasatun bruttotonnin laivanrakennuskapasiteetista, joka telakoilla oli 1 päivänä heinäkuuta 1990.

50) Investointituista säädetään direktiivin 90/684/ETY 6 artiklassa ja sulkemistuista 7 artiklassa. Direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaan investointitukia ei voida myöntää jo olemassa olevien telakoiden investointitoimintaan, elleivät ne kuulu rakenneuudistussuunnitelmaan, jonka seurauksena telakan laivanrakennuskapasiteetti ei kasva tai, jos se kasvaa, ole suoraan sidoksissa peruuttamattomaan kapasiteetin vähenemiseen jäsenvaltion muilla telakoilla kyseisen ajanjakson aikana. Direktiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaan investointitukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos tuen määrä ja intensiteetti ovat perusteltuja aiottujen rakenneuudistustoimien laajuuden vuoksi. Direktiivin 7 artiklan mukaan tukea, joka on tarkoitettu kattamaan tavalliset laivanrakennus- tai korjaustelakoiden osittaisesta tai täydellisestä sulkemisesta aiheutuvat kulut, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se johtaa todelliseen ja peruuttamattomaan kapasiteetin vähenemiseen.

51) Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun seitsemännen direktiivin muuttamisesta annettavaa neuvoston direktiiviä 92/68/ETY koskevassa komission ehdotuksessa todetaan, että on löydettävä tasapainoinen ratkaisu huomattavia valtiontukia edellyttävän itäisen Saksan laivanrakennusteollisuuden laajan rakenneuudistuksen ja siitä yhteisön muiden telakoiden kilpailuedellytyksiin aiheutuvien haittavaikutusten välillä. Mahdollisiin voimassa olevat enimmäismäärät ylittäviin lisätukiin on liitettävä rakenneuudistustoimia ja kapasiteetin vähentämistoimia.

52) Toimintatuen soveltuvuus yhteismarkkinoille edellyttää direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan mukaan muun muassa sitä, että Saksa suostuu vähentämään 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä todellisesti ja peruuttamattomasti 40 prosenttia siitä 545000 tasatun bruttotonnin laivanrakennuskapasiteetista, joka telakoilla oli 1 päivänä heinäkuuta 1990. Entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella sijaitsevien telakoiden enimmäiskapasiteetti 31 päivänä joulukuuta 1995 on siten 327000 tasattua bruttotonnia. Saksa on jakanut tämän kokonaiskapasiteetin viiden jäljelle jääneen laivoja rakentavan telakan kesken; KWW:n enimmäiskapasiteetiksi asetettiin 85000 tasattua bruttotonnia(8).

53) Saksa totesi komissiolle osoitetussa 27 päivänä marraskuuta 1992 päivätyssä kirjeessään, joka koski Warnow Werftin yksityistämistä, että Kvaerner on sopimuksessa sitoutunut noudattamaan KWW:lle asetettua 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitusta 1 päivään tammikuuta 2006 asti. Warnow Werftin yksityistämissopimuksen englanninkielisessä toisinnossa todetaan otsikon "Limitation on Future Building Capacities" alla seuraavaa: "Kvaerner undertakes up till December 31, 2005 with regard to Warnow yard not to exceed its annual capacity of 85000 unless the requirements based on the EEC-treaty are less restrictive from time to time."

54) Komissio toteaa, että sittemmin ilmoitettu Warnow Werftin rakenneuudistusta koskeva tukiohjelma perustuu tähän vuosikapasiteettiin.

55) Komissio hyväksyi yhteensä 623,45 miljoonan euron (1246,9 miljoonan Saksan markan) rakenneuudistustuen neljässä erässä ja viidellä erillisellä päätöksellä. Ensimmäisen tukierän hyväksymistä koskeva ensimmäinen päätös annettiin Saksalle tiedoksi 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä (N 692/D/91). Päätöksessä todettiin, että vaikka komission toimeksiannosta laaditun riippumattoman asiantuntijalausunnon mukaan Warnow Werftin uudistuotantokapasiteetti tuskin ylittää 85000 tasattua bruttotonnia, jonka Saksa oli ilmoittanut kyseisen telakan osuudeksi itäsaksalaisten telakoiden hyväksytystä 327000 tasatun bruttotonnin kokonaiskapasiteetista, kapasiteettirajoitusten noudattamista on tarpeen valvoa investointiohjelman ajan sen varmistamiseksi, että laivanrakennuskapasiteettia todella vähennetään.

56) Toinen päätös annettiin Saksalle tiedoksi 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä (N 692/J/91). Siihen sisältyivät samat määräykset kuin edellä mainittuun päätökseen erona se, että valvontaa on tarpeen jatkaa laivanrakennuskapasiteettia koskevan rajoituksen noudattamisen varmistamiseksi. Lisäksi Saksaa muistutettiin siitä, että mikäli kapasiteettirajoitusta ei noudateta, komission velvollisuutena on periä tuki takaisin kokonaisuudessaan.

57) Myös kolmannessa päätöksessä, joka saatettiin Saksalle tiedoksi 20 päivänä helmikuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (N 1/95), todettiin, että kapasiteettirajoituksen noudattamista on edelleen valvottava. Lisäksi siinä huomautettiin Saksan taanneen, että telakka noudattaa kapasiteettirajoitusta. Saksaa muistutettiin toistamiseen siitä, että mikäli kapasiteettirajoitusta ei noudateta, komission velvollisuutena on periä tuki takaisin kokonaisuudessaan.

58) Neljäs päätös saatettiin Saksalle tiedoksi 18 päivänä lokakuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (N 637/95) ja viides päätös 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (N 797/95). Kummassakin päätöksessä korostettiin, että valvontaa on jatkettava sen varmistamiseksi, että kapasiteettirajoitusta noudatetaan sekä tosiasiallisesti harjoitettavassa että suunnitellussa tuotannossa. Niissä toistettiin Saksan taanneen, että telakka noudattaa kapasiteettirajoitusta ja että laiminlyönnin seurauksena koko tuki voidaan periä takaisin.

59) Komissio toteaa, että vuotuisen kapasiteetin rajoittaminen 85000 tasattuun bruttotonniin oli tärkein edellytys tuen hyväksymiselle. Tuki hyväksyttiin komissiolle ilmoitetun rakenneuudistuksen perusteella. Vuotuinen enimmäiskapasiteetti kirjattiin Warnow Werftin yksityistämissopimukseen, jonka komissio on hyväksynyt osana rakenneuudistusohjelmaa. Lukuun ottamatta ensimmäistä, 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä ilmoitettua hyväksymispäätöstä kaikissa komission päätöksissä edellytettiin selvästi 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksen noudattamista. Lisäksi päätöksissä korostetaan nimenomaisesti, että mikäli kapasiteettirajoitusta ei noudateta, komission on perittävä kaikki tuet takaisin.

60) KWW:n tuotannoksi vuonna 1998 vahvistettiin 24 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyllä telakkavierailulla 122414 tasattua bruttotonnia. Tasattuina bruttotonneina laadittuun laskelmaan perustuvista tuotantoluvuista keskusteltiin telakan johdon kanssa Saksan viranomaisten läsnä ollessa eikä kukaan osapuolista asettanut lukuja kyseenalaisiksi. Näin ollen lukuja pidetään vahvistettuina ja kiistämättöminä. Tämä merkitsee sitä, että KWW on vuonna 1998 ylittänyt 85000 tasatun bruttotonnin suuruisen vuosikapasiteettinsa 37414 tasatulla bruttotonnilla.

61) Komissio toteaa, että direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklassa itäsaksalaisten telakoiden kokonaiskapasiteetti rajoitetaan 327000 tasattuun bruttotonniin. Direktiivin 10 a artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaan kapasiteetin vähentämisen on oltava todellista ja peruuttamatonta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti 22 päivänä lokakuuta 1996 antamassaan tuomiossa(9) komission esittämän käsitteen "peruuttamaton" tulkinnan ja määritteli sen siten, että kapasiteettia voidaan komission suostumuksella nostaa viiden vuoden kuluttua rakenneuudistuksen päättymisestä ja ilman komission suostumusta kymmenen vuoden kuluttua siitä. Tuomioistuin totesi, että kyseistä käsitettä on tulkittava direktiivin 90/684/ETY muiden säännösten, esimerkiksi 7 artiklan perusteella. Koska rakenneuudistus on saatettu päätökseen vuonna 1995, kapasiteettirajoitus on voimassa vuoden 2000 tai vuoden 2005 loppuun.

62) Yhteensä 327000 tasatun bruttotonnin kokonaiskapasiteetti jaettiin viiden itäsaksalaisen telakan kesken seuraavasti: KWW 85000 tasattua bruttotonnia; Volkswerft Stralsund 85000 tasattua bruttotonnia; MTW-Schiffswerft 100000 tasattua bruttotonnia; Peene-Werft 35000 tasattua bruttotonnia ja Elbewerft Boizenburg 22000 tasattua bruttotonnia. Vuonna 1998 Volkswerftin tuotanto on 22 päivänä helmikuuta 1999 päivätyn seurantaraportin mukaan 84805 tasattua bruttotonnia ja MTW-Schiffswerftin tuotanto 99997 tasattua bruttotonnia. PeeneWerftille 26 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyllä vierailulla telakan tuotannon todettiin vuonna 1998 olleen 34037 tasattua bruttotonnia. Elbewerft Boizenburg suljettiin vuonna 1997. Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että rakenneuudistustukea koskeva ilmoitus perutaan ja telakka suljetaan lopullisesti. Näin ollen Elbewerft Boizenburgin tuotanto vuonna 1998 oli 0 tasattua bruttotonnia. KWW:tä lukuun ottamatta muiden telakoiden tuotanto vuonna 1998 oli siis 218839 tasattua bruttotonnia.

63) Komissio toteaa, että kapasiteettirajoitusten sallima, muilta telakoilta käyttämättä jäänyt kapasiteetti on yhteensä 23161 tasattua bruttotonnia. KWW ylitti kuitenkin vuonna 1998 vuotuisen 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksensa 37414 tasatulla bruttotonnilla. KWW:n huomattavan kapasiteetin ylityksen seurauksena 327000 tasattuun bruttotonniin rajoitettu kaikkien itäsaksalaisten telakoiden kokonaiskapasiteetti ylitettiin 14253 tasatulla bruttotonnilla vuonna 1998.

64) Kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa C-356190 ja C-180/91 (Belgia v. komissio) 18 päivänä toukokuuta 1993 antamasta tuomiosta(10) käy ilmi, EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan tukikiellosta myönnettävien poikkeuksien kriteereitä koskevien neuvoston direktiivin säännösten mukaisesti asetetun rajoituksen noudattaminen on olennainen edellytys sille, että laivanrakennusalalle myönnetyn tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Mikäli rajoitus ylitetään, tukea pidetään automaattisesti yhteismarkkinoille soveltumattomana. Tässä yhteydessä komission tehtävänä on siis ainoastaan tutkia, täyttyykö mainittu edellytys.

65) Komissio toteaa, että vuonna l998 yhtä tuen myöntämisen olennaista edellytystä eli direktiivillä 92/68/ETY muutetun direktiivin 90/684/ETY mukaisissa komission hyväksymispäätöksissä asetettua 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitusta ei noudatettu. Lisäksi komissio toteaa Saksan rikkoneen direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohtaa, jonka mukaan kaikkia itäsaksalaisia telakoita koskeva kapasiteettirajoitus on edellytyksenä sille, että laivojen rakentamiseen ja muuntamiseen myönnettyjä toimintatukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.

66) Komissio toteaa, että tämä päätös koskee toisaalta yrityskohtaisen 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksen rikkomista ja toisaalta yritysten yhteenlasketun 327000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksen rikkomista. Komissio korostaa, että yrityskohtainen 85000 tasatun bruttotonnin vuotuinen kapasiteettirajoitus on vahvistettu viidessä tuen hyväksymisestä tehdyssä komission päätöksessä edellytykseksi sille, että tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Kvaerner hyväksyi tämän vuotuisen enimmäiskapasiteetin osana yksityistämissopimusta, ja sen noudattamista valvotaan komissiossa ja vaatimalla telakkaa esittämään vuosikertomus joka vuosi. Lisäksi komission kannalta tähän asiaan liittyvän tukioikeudellisen ongelman muodostavat juuri kyseisen tuen laillisuus, jonka komissio hyväksyi viidellä päätöksellään edellyttäen vuotuisen kapasiteettirajoituksen noudattamista, sekä tuen kilpailua vääristävät vaikutukset laivanrakennusalalla.

67) Tämän vuoksi komissio pitää yksittäiselle telakalle asetetun 85000 tasatun bruttotonnin vuotuisen kapasiteettirajoituksen huomattavaa ylitystä tämän päätöksen pääasiana, ja kapasiteetin ylityksen seurauksia selvitetään tämän perusteella. Vaikka yritysten yhteenlasketun kapasiteettirajoituksen ylitys onkin sinänsä vakava asia, se on syntynyt yrityskohtaisen rajoituksen rikkomisen sivuvaikutuksesta.

68) Direktiivin 92/68/ETY tarkoituksena oli tarjota itäsaksalaisille telakoille mahdollisuus toteuttaa kiireellisesti perusteellinen rakenneuudistus kilpailukyvyn saavuttamiseksi. Tällöin asetettiin kapasiteettirajoituksia, joiden tarkoituksena oli tasapainottaa itäsaksalaisille telakoille myönnettävien valtiontukien kilpailua vääristävää vaikutusta laivanrakennusalalla. Mikäli kompensoivana tekijänä ja tuen hyväksymisen olennaisena edellytyksenä pidettävää ja yhteismarkkinoille soveltuvuuden varmistavaa kapasiteettirajoitusta ei noudateta, tukea ei voida enää pitää yhteismarkkinoille soveltuvana.

69) MTW-Schiffswerftille ja Schiffswerft Stralsundille myönnettävistä tuista tehdyssä komission päätöksessä(11) todettiin MTW:n ylittäneen kapasiteettirajoituksensa vähäisessä määrin vuonna 1996. Sen vuoksi sovittiin, että telakka vähentää tuotantoaan seuraavana vuonna kapasiteetin ylityksen verran ja että telakalle vuonna 1997 myönnettyjä toimintatukia leikataan kapasiteetin ylitystä vastaavalla määrällä. Komission menetelmänä oli siis määritellä ylityksen seuraukset vuositasolla siten, että ne määriteltiin myös liikatuotannon laajuuden perusteella, jolloin rikkomisen taloudelliset seuraukset todettiin sen vakavuuden eli ylityksen suuruuden perusteella.

70) Viittaamalla tuen takaisinperintään hyväksymispäätöksissä määrättyjen edellytysten laiminlyömisen seurauksena komissio muistuttaa tuensaajaa sen velvollisuudesta täyttää mainitut edellytykset ja ilmaisee selvästi laiminlyömisen seuraukset. Tuen takaisinperinnän tavoitteena ja tosiasiallisena vaikutuksena on aiemmin vallinneen tilanteen palauttaminen kumoamalla kilpailuun kohdistuvat laittoman tuen haitalliset vaikutukset, lainvastaisuus johtuu tuen hyväksymiselle ja siten yhteismarkkinoille soveltuvuudelle asetettujen edellytysten laiminlyömisestä. Tarkasteltavana olevassa asiassa edellytykseksi asetettua kapasiteettirajoitusta ei noudatettu. MTW-Schiffswerftille ja Volkswerft Stralsundille myönnettäviä tukia koskevan komission päätöksen(12) mukaan kapasiteetin ylityksen laajuus ilmaisee kilpailun vääristymisen laajuuden.

71) Koska kapasiteetin ylityksen laajuus ilmaisee kilpailun vääristymisen laajuuden, kyseistä kapasiteetin ylitystä vastaavaa tukimäärää on komission mielestä pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomana.

72) Komissio toteaa, että yhteismarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin.

73) Saksalle 17 päivänä tammikuuta 1994, 20 päivänä helmikuuta 1995, 18 päivänä lokakuuta 1995 ja 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätyillä kirjeillä tiedoksi annetuissa päätöksissä korostetaan, että mikäli kapasiteettirajoitusta ei noudateta, komission velvollisuutena on periä tuki takaisin kokonaisuudessaan.

74) Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-140/95 (Ryanair v. komissio) 15 päivänä syyskuuta 1998(13) antaman tuomion mukaisesti on tutkittava, poikkeaako komissio julistamalla yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja takaisin perittäväksi ainoastaan kapasiteetin ylitystä vastaavan tukimäärän aiemmista tuen hyväksymisestä tekemistään päätöksistä, joiden mukaan komission velvollisuutena on periä tuki takaisin kokonaisuudessaan, jos kapasiteettirajoitusta ei noudateta.

75) Tuen takaisinperinnän tavoitteena ja tosiasiallisena vaikutuksena on aiemmin vallinneen tilanteen palauttaminen kumoamalla kilpailuun kohdistuvat laittomasta tuesta aiheutuneet haitalliset vaikutukset. MTW-Schiffswerftille ja Volkswerft Stralsundille myönnettävistä tuista tehdyn komission päätöksen(14) mukaan kapasiteetin ylityksen laajuus ilmaisee kilpailun vääristymisen laajuuden.

76) Kapasiteetin ylitystä vastaava tukimäärä julistetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja on näin ollen perittävä takaisin. Takaisinperinnän avulla on tarkoitus kumota kapasiteetin ylityksen haitalliset vaikutukset kilpailuun, jolloin takaisinperinnän tarkoitus ja tosiasiallinen vaikutus on saavutettu.

77) Komissio katsoa, että jos tarkasteltavana olevassa asiassa kapasiteetin ylitystä vastaava tukimäärä julistetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, tämä ei merkitse poikkeamista aiemmissa päätöksissä määrätyistä edellytyksistä tavalla, joka vaikuttaisi haitallisesti niiden tavoitteeseen ja vaikutukseen eli kilpailuun kohdistuvien haitallisten seurausten kumoamiseen.

78) Näin ollen komissio päättelee, että se osa Kvaerner Warnow Werftille myönnetystä ja komission neljässä erässä hyväksymästä (3 päivänä maaliskuuta 1993 (N 692/D/91), 17 päivänä tammikuuta 1994 (N 692/J191), 20 päivänä helmikuuta 1995 (N 1/95), 18 päivänä lokakuuta 1995 (N 637/95) ja 11 päivänä joulukuuta 1995 (N 797/95 tehdyt päätökset) 623,45 miljoonan euron (1246,9 miljoonan Saksan markan) tuesta, joka vastaa 85000 tasatun bruttotonnin vuotuisen kapasiteettirajoituksen ylitystä 37414 tasatulla bruttotonnilla, ei ole enää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukainen ja on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumaton.

79) Saksa ja KWW kiistävät huomautuksissaan komission toteamuksen, jonka mukaan vuotuisen kapasiteetin rajoittaminen 85000 tasattuun bruttotonniin oli tärkein edellytys tuen hyväksymiselle. Niiden mukaan tuen hyväksymisen ainoa edellytys oli, että hyväksytyt ja tarkastetut tuotantolaitokset säilytetään rakenneuudistus- ja investointisuunnitelmien mukaisina.

80) Komissio toteaa, että sekä investointisuunnitelman säilyttäminen ennallaan että kapasiteettirajoituksen noudattaminen olivat edellytyksenä tuen hyväksymiselle. Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti kaikkien rakenneuudistustukien yhteydessä edellytetään investointisuunnitelman hyväksymistä ja valvontaa. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä, että tuen hyväksymisen olennaisena edellytyksenä oli lisäksi vuotuisen kapasiteettirajoituksen noudattaminen. Tuen kokonaismäärä hyväksyttiin viidellä erillisellä komission päätöksellä, joista neljässä nimenomaisesti korostetaan, että valvontaa on tarpeen jatkaa kapasiteettirajoituksen noudattamisen varmistamiseksi. Neljässä näistä viidestä päätöksestä Saksaa lisäksi muistutetaan siitä, että mikäli kapasiteettirajoitusta ei noudateta, komission velvollisuutena on periä kyseinen tuki takaisin kokonaisuudessaan. Kolmessa päätöksessä todetaan Saksan taanneen, että telakka noudattaa kapasiteettirajoitusta. Näin ollen on selvää, että 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitus oli tuen hyväksymisen ja yhteismarkkinoille soveltumisen edellytys.

81) Toisena perusteluna KWW esittää huomautuksissaan, että direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan c alakohdan ja tuen hyväksymisestä tehtyjen komission päätösten mukaan telakoiden olisi voitava hyötyä komission asiantuntijan ennustaman, rakenneuudistuskauden loppuun mennessä saavutettavan tuottavuustason ylittämiseen perustuvista kapasiteetin lisäyksistä. Kapasiteettirajoitus ja tuotantorajoitus ovat kaksi eri asiaa, ja KWW ei näe kyseistä rajoitusta tuotantorajoituksena.

82) Komissio toteaa, että KWW on antanut Saksan komissiolle 16 päivänä elokuuta 1995 päivätyllä kirjeellä toimittaman vuoden 1995 alkupuoliskoa koskevan 3 seurantaraportin nimeksi "Report on keeping the capacity limitation". Vuotta 1996 koskeva raportti, jonka Saksa toimitti komissiolle 17 päivänä helmikuuta 1997, oli nimeltään "Production limitation by EU-Commission". Lisäksi komissio on, pyytänyt 18 ja 19 päivänä marraskuuta 1996 päivätyillä kirjeillään Saksaa ilmoittamaan telakoille, että kapasiteettirajoituksia on noudatettava täsmällisesti vuonna 1996 ja sitä seuraavina vuosina.

83) Saksalle osoittamassaan 3 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyssä kirjeessä komissio ilmoitti, että KWW ylittää vuoden 1996 kapasiteettirajoituksensa vähäisessä määrin ja vuoden 1997 suunniteltu tuotanto on myös hyvin lähellä kapasiteettirajoitusta. Saksaa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi. Komissio kehotti Saksaa toistamiseen 14 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä huolehtimaan siitä, että telakka muuttaa tuotantosuunnitelmaansa kapasiteettirajoituksen noudattamiseksi.

84) Komissiolle osoittamassaan 1 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyssä kirjeessä Saksa totesi, että BvS oli kehottanut KWW:tä noudattamaan vuoden 1997 tuotantosuunnitelmassa 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitusta. Tämän vuoksi KWW:n oli määrä esittää uusi vuotta 1997 koskeva tuotantosuunnitelma, jossa kapasiteettirajoitusta ei ylitetä. Saksa ilmoitti 6 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, että vuonna 1997 KWW:n kapasiteettia vähennetään vuonna 1996 tapahtuneella vähäisellä kapasiteetin ylityksellä eli 92 tasatulla bruttotonnilla, joten vuonna 1997 sovelletaan alennettua kapasiteettirajoitusta. Tässä yhteydessä Saksan hallitus korosti, että kyseessä on ainutkertainen tilanne ja että yleensä kapasiteettia ei voida jakaa useammalle vuodelle ylitysten tasoittamiseksi. Tämä tehtiin selväksi myös telakalle. Lisäksi Saksa ilmoitti telakalle, että tulevaisuudessa vähäistäkään kapasiteettirajoituksen ylitystä ei sallita ja että KWW on sitoutunut vähentämään vuoden 1997 kapasiteetista vuoden 1996 kapasiteettirajoituksen ylittämät 92 tasattua bruttotonnia.

85) Tämän vuoksi komission mielestä on selvää, että KWW oli tietoinen sille asetetun 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksen luonteesta ja merkityksestä.

86) Neljäntenä perusteluna KWW esittää, että tuotantorajoitukseksi tulkittua kapasiteettirajoitusta olisi tarkasteltava useamman vuoden tuotannon keskiarvona.

87) Komissio toteaa, että vuotuinen kapasiteettirajoitus oli tuen hyväksymisen olennainen edellytys. Koska tällä tavoin oli tarkoitus tasapainottaa tuen kilpailua vääristävää vaikutusta laivanrakennusalalla, sitä ei voida pitää vuotuisena keskiarvona, sillä se vesittäisi kapasiteettirajoituksen tarkoituksen ja vaikutuksen. Lisäksi vuotuinen kapasiteettirajoitus on kirjattu yksiselitteisesti telakan yksityistämissopimuksen 27 kohtaan ja KWW, jonka on suunniteltava tuotantonsa sen mukaisesti, on hyväksynyt sen. Kuten komissiolle osoitetusta 6 päivänä kesäkuuta 1997 päivätystä Saksan kirjeestä käy ilmi, Saksan viranomaiset ovat tuoneet vuonna 1997 telakan tietoon selkeästi vuotuisen kapasiteettirajoituksen noudattamisvelvollisuuden ja sen, että kapasiteettia ei voida jakaa useammalle vuodelle.

88) Viimeisenä perustelunaan KWW esittää, että yksittäisiä telakoita koskevien kapasiteettirajoitusten määrittämiselle ei ole olemassa oikeusperustaa.

89) Komissio toteaa, että vuotuinen 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitus esitetään KWW:n rakenneuudistustuen hyväksymisestä tehdyissä komission päätöksissä tuen hyväksymisen edellytyksenä. Vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti komissio liittää valtiontukipäätökseen velvoitteita varmistaakseen, että kyseinen tuki soveltuu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan yhteismarkkinoille. Tällöin komissio toimii noudattaen EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa sekä tarkasteltavana olevassa asiassa laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea koskevia erikoismääräyksiä.

90) Saksa esittää huomautuksissaan, että tasattuina bruttotonneina laadittu laskelma on riittämätön yksittäistä telakkaa koskevan kapasiteettirajoituksen ilmaisemiseksi.

91) Komissio toteaa, että itäsaksalaisten telakoiden kapasiteetit ennen rakenneuudistusta määriteltiin tasattuina bruttotonneina laadittujen laskelmien avulla. Kun neuvosto käsitteli direktiiviä 92/68/ETY koskevaa ehdotusta(15) vuonna 1992 ja kun itäsaksalaisten telakoiden koko rakenneuudistusta ja sen yksityiskohtia tarkasteltiin seikkaperäisesti, kyseisten telakoiden kapasiteettirajoitukset määriteltiin myös tasattuina bruttotonneina laadittujen laskelmien avulla. Tämän vuoksi neuvosto vahvisti vuonna 1992 kyseisen laskentatavan kapasiteettien määrittelyperusteeksi itäsaksalaisten telakoiden rakenneuudistuksen yhteydessä.

92) Komissio toteaa lisäksi, että Saksa ja komissio ovat sopineet tasattuina bruttotonneina laadittujen laskelmien käytöstä itäsaksalaisia telakoita koskevien kertomusten perustana. Saksa vahvistaa tämän 12 päivänä heinäkuuta 1994 ja 3 päivänä huhtikuuta 1995 päivätyissä kirjeissään. Saksa ja komissio ovat 3 päivänä huhtikuuta 1995 päivätyn kirjeen mukaan sopineet, että tuotannon seurantaa harjoitetaan tasattuina bruttotonneina laadittujen laskelmien avulla ottaen huomioon ennen 1 päivää tammikuuta 1994 voimassa olleet kertoimet. Kyseistä menetelmää on käytetty rakenneuudistuksen alusta lähtien ja koko seurantakauden ajan ja sitä on sovellettu kaikkiin kyseessä oleviin telakoihin. Saksa on suostunut käyttämään menetelmää eikä ole asettanut sitä koskaan kyseenalaiseksi. Niinpä komissio ei näe syytä pohtia kyseisen menetelmän riittämättömyyttä sen vuoksi, että yksi telakka ylittää kapasiteettirajoituksensa.

93) Sekä Saksa että KWW esittävät huomautuksissaan, että kapasiteettirajoituksen ylittämisellä ei ole minkäänlaisia haitallisia vaikutuksia kilpailuun.

94) Komissio toteaa, että kapasiteettirajoituksen tosiasiallisena tarkoituksena on tasapainottaa tuen kilpailua vääristäviä vaikutuksia Euroopan laivanrakennusalalla. Näin ollen jo rajoituksen ylittämiseen sisältyy kilpailun vääristymistä.

95) Lisäksi komissio toteaa, että KWW toimii markkinoilla, joilla toimii muitakin eurooppalaisia telakoita. KWW vahvistaa tämän huomautuksissaan ja korostaa, että öljynporauslautan rakentamisen vuoksi telakka ei voi kahden vuoden aikana kilpailla Euroopan markkinoilla tilauksista, jotka kiinnostavat myös muita eurooppalaisia telakoita. Rikkoessaan kapasiteettirajoitusta, jonka on määrä estää kilpailun vääristyminen, KWW on siis toiminut muiden tällä markkinasektorilla toimivien telakoiden kannalta haitallisella tavalla.

96) Muiden asianomaisten huomautukset tukevat komission näkemystä. Niissä korostetaan, että KWW:n rakentamia ja osittain kapasiteetin ylityksen aiheuttavia suuria konttialuksia valmistetaan muillakin eurooppalaisilla telakoilla. Siten kapasiteetin ylitys vaikuttaa välittömästi markkinoihin, joilla toimii muita eurooppalaisia telakoita. Lisäksi huomautuksissa todetaan, että itäsaksalaisia telakoita koskevia kapasiteettirajoituksia käytetään muun muassa muiden telakoiden investointi- ja tuotantosuunnittelun lähtökohtana. Kapasiteettirajoitusten ylittäminen vaikuttaa siten myös muiden telakoiden suunnitelmiin.

97) Saksa esittää huomautuksissaan viimeisenä seikkana, että KWW:lle myönnettiin 22000 tasatun bruttotonnin lisäkapasiteetti vuodelle 1998, joten kun otetaan huomioon laivanrakennusta koskeva sarjatuotannon vaikutus, vuodelle 1998 myönnetty 107000 tasatun bruttotonnin kokonaiskapasiteetti ei ylity.

98) Komissio toteaa, että kapasiteettijaon muuttaminen edellyttäisi aina komission suostumusta, sillä kapasiteettirajoitukset liittyvät yksittäisille telakoille myönnettyyn rakenneuudistustukeen. Tarkasteltavana olevassa asiassa komissio ei ole hyväksynyt 22000 tasatun bruttotonnin lisäkapasiteetin myöntämistä KWW:lle vuodeksi 1998. Komissio ilmoitti Saksalle 4 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että ElbeWerftille vuodeksi 1998 myönnettyä 22000 tasatun bruttotonnin kapasiteettia ei voida jakaa uudelleen, koska kyseistä kapasiteettia ei voida jakaa uudelleen koko vuoden ajaksi vaan vasta 17 päivästä marraskuuta 1998 lähtien, jolloin tuki-ilmoitus peruttiin. Lisäksi komissio ei hyväksy takautuvaa kapasiteetin uudelleen jakamista. Tämä vahvistettiin myös asiaa koskevassa, 8 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä komission kirjeessä Saksalle.

99) Edellä mainituista syistä ja takautuvaa uudelleenjakoa koskevan oikeusperustan puuttuessa 22000 tasatun bruttotonnin lisäkapasiteetin myöntämisellä KWW:lle ei ole oikeusvaikutusta eikä sillä ole merkitystä käynnissä olevan menettelyn kannalta.

100) Edellä 48-77 kohdassa esitetyistä syistä komissio päättelee, että se osa KWW:lle myönnetystä, komission neljässä erässä hyväksymästä (3 päivänä maaliskuuta 1993 (N 692/D/91), 17 päivänä tammikuuta 1994 (N 692/J/91), 20 päivänä helmikuuta 1995 (N 1/95), 18 päivänä lokakuuta 1995 (N 637/95) ja 11 päivänä joulukuuta 1995 (N 797/95) päivätyillä kirjeillä tiedoksi annetut päätökset) 623,45 miljoonan euron (1246,9 miljoonan Saksan markan) tuesta, joka vastaa 85000 tasatun bruttotonnin vuotuisen kapasiteettirajoituksen ylitystä 37414 tasatulla bruttotonnilla, ei ole enää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukainen. Koska muuta soveltuvuusperustetta ei ole olemassa ja koska Saksa tai KWW ei esittänyt tällaista perustetta, kyseinen osa tuesta ei EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan l kohdan nojalla sovellu yhteismarkkinoille.

101) Määrittäessään yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen määrää komissio on harkinnut useita vaihtoehtoja ja päätynyt seuraavaan lopputulokseen:

102) Komission lähtökohtana on, että KWW:tä koskeva 85000 tasatun bruttotonnin vuotuinen kapasiteettirajoitus on voimassa kymmenen vuotta. Arvioitaessa kapasiteettirajoituksen ylitystä yhtenä vuotena eli tässä tapauksessa vuonna 1998, komissio olisi voinut määrittää sääntöjenvastaisen tuen määrän pelkästään ylityksen keston perusteella. Tällöin tuloksena olisi ollut, että kymmenesosaa rakenneuudistustuesta olisi pidetty yhteismarkkinoille soveltumattomana. Toisaalta olisi ollut myös mahdollista suhteuttaa 37414 tasatun bruttotonnin suuruinen kapasiteetin ylitys kymmenen vuoden yhteenlaskettuun kapasiteettirajoitukseen (850000 tasattua bruttotonnia). Tällöin osuudeksi olisi saatu 4,4 prosenttia, jota vastaavaa osuutta tuesta olisi pidetty sääntöjenvastaisena.

103) Komissio päättelee, että molemmat edellä mainitut menetelmät ovat epätyydyttäviä sääntöjenvastaisen tuen määrän määrittämiseksi, koska niissä ei oteta riittävästi huomioon 85000 tasatun bruttotonnin vuotuisen kapasiteettirajoituksen ylittävän määrän suhteellista merkitystä. Tämän tekijän huomioon ottamiseksi komissio on laatinut oman laskelmansa yhdistämällä puhtaasti suhteellisen menetelmän ja lisäosan, jossa otetaan huomioon vuotuisen kapasiteettirajoituksen huomattavasta ylittämisestä aiheutuva kilpailun vääristyminen.

104) Koska KWW:tä koskeva 85000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitus on voimassa kymmenen vuotta, laskettiin 37414 tasatun bruttotonnin suuruisen kapasiteetin ylityksen osuus koko mainittua ajanjaksoa koskevasta kapasiteettirajoituksesta (850000 tasattua bruttotonnia). Osuudeksi saadaan 4,4 prosenttia. Lisäksi on otettava huomioon kapasiteettirajoituksen hyvin huomattava ylitys vuonna 1998, koska komission mielestä kilpailu vääristyy sitä enemmän, mitä suuremmasta kapasiteetin ylityksestä on kyse. Koska 37414 tasatun bruttotonnin määrä ylittää vuotuisen kapasiteettirajoituksen yli 20 prosentilla, se on kilpailun vääristymisen laajuuteen kohdistuvan vaikutuksensa vuoksi otettava huomioon laskelmissa. Näin saatiin selville vuotuisen kapasiteettirajoituksen yli 20 prosentilla ylittävä määrä (20414 tasattua bruttotonnia), jonka osuus 850000 tasatun bruttotonnin suuruisesta kapasiteetin kokonaisrajoituksesta on 2,4 prosenttia.

105) Näin ollen yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen määrä määritetään käyttämällä perusteina kokonaisylityksen laajuutta ja lisäosaa, jossa otetaan huomioon vuotuisen kapasiteettirajoituksen yli 20 prosentin suuruisesta ylittämisestä aiheutuva kilpailun vääristyminen. Yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen määrä lasketaan suhteessa yhteensä 372,5 miljoonan euron (745 miljoonan Saksan markan) toimintatukeen ja yhteensä 237,45 miljoonan euron (474,9 miljoonan Saksan markan) investointitukeen eli 609,95 miljoonan euron (1219,9 miljoonan Saksan markan) kokonaismäärään. Siten vuonna 1998 tapahtuneen KWW:n kapasiteetin ylityksen vuoksi yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen määrä on 41,5 miljoonaa euroa (83,0 miljoonaa Saksan markkaa). Tämä määrä on perittävä takaisin.

106) Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä(16) todettiin, että 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä tiedoksi annetussa sulkemistuen hyväksymispäätöksessä myönnettiin 13,5 miljoonaa euroa (27 miljoonaa Saksan markkaa) käytettäväksi erorahoihin ja muihin entisten työntekijöiden hyväksi toteutettaviin sosiaalitoimenpiteisiin. Koska telakka on suorittanut nämä maksut entisille työntekijöille, komissio ei peri takaisin kyseistä määrää. Tästä syystä sulkemistuki ei sisälly laskelmaan.

107) Komissio korostaa, että tuki peritään takaisin kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti mukaan lukien tuen maksamispäivästä aina tuen todelliseen takaisinmaksuun asti perittävä korko, joka lasketaan aluetukien nettoavustusekvivalentin laskennassa käytetyn korkokannan perusteella.

VI Päätelmä

108) Komissio päättelee, että Kvaerner Warnow Werft GmbH on ylittänyt 85000 tasatun bruttotonnin suuruisen vuotuisen kapasiteettirajoituksensa 37414 tasatulla bruttotonnilla vuonna 1998. Komissio vahvisti 3 päivänä maaliskuuta 1993, 17 päivänä tammikuuta 1994, 20 päivänä helmikuuta 1995, 18 päivänä lokakuuta 1995 ja 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätyillä kirjeillä tiedoksi annetuissa päätöksissä, että kyseinen vuotuinen kapasiteettirajoitus on olennainen edellytys yhteensä 623,45 miljoonan euron (1246,9 miljoonan Saksan markan) suuruisen tuen hyväksymiselle laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY ja laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta annetun direktiivin 92/68/ETY mukaisesti ja siten tuen soveltuvuudelle yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti.

109) Koska komission mielestä kapasiteetin ylityksen laajuus ilmaisee kilpailun vääristymisen laajuuden, tukimäärä, joka vastaa 85000 tasatun bruttotonnin vuotuisen kapasiteettirajoituksen ylitystä 37414 tasatulla bruttotonnilla vuonna 1998, ei ole enää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukainen eikä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla sovellu yhteismarkkinoille.

110) Näin ollen 41,5 miljoonan euron (83,0 miljoonan Saksan markan) suuruinen osa tuesta ei sovellu yhteismarkkinoille ja on perittävä takaisin. Perittävään tukimäärään lisätään korot, jotka lasketaan tuen maksamispäivästä aina tuen todelliseen takaisinmaksuun asti,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Saksan Kvaerner Warnow Werft GmbH:lle myöntämä 41,5 miljoonan euron (83,0 miljoonan Saksan markan) suuruinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla.

2 artikla

1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 41,5 miljoonan euron (83,0 miljoonan Saksan markan) suuruisen tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.

2. Takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja Saksan kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perustamissopimuksen 242 artiklan nojalla antamien määräysten soveltamista. Tämän toteuttamiseksi, ja jos asia on jonkin kansallisen tuomioistuimen käsiteltävänä, Saksan on toteutettava kaikki oikeudellisessa järjestelmässään käytettävissä olevat toimenpiteet, mukaan lukien tilapäiset toimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön lainsäädännön soveltamista(17).

3. Perittävään tukimäärään lisätään korot, jotka lasketaan tuen maksamispäivästä aina tuen todelliseen takaisinmaksuun asti aluetukien nettoavustusekvivalentin laskennassa käytetyn korkokannan perusteella.

3 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 1999.

Komission puolesta

Karel VAN MIERT

Komission jäsen

(1) EYVL L 380, 31.12.1990, s. 27, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/731EY, EYVL L 351, 31.12.1994, s. 10.

(2) EYVL L 219, 4.8.1992, s. 54.

(3) EYVL C 41, 16.2.1999, s. 23.

(4) EYVL C 41, 16.2.1999, s. 23.

(5) Direktiivin 92/68/ETY mukainen toisinto.

(6) Asia T-266/94, Skibsvaertsforeningen ym. v. komissio, Kok. 1996, s. II-1399.

(7) Asia T-266/94, Skibsvaerftsforeningen ym. v. Komisio, Kok. 1996, s. II-1399.

(8) Komissio huomauttaa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti asiassa T-266/94 antamassaan tuomiossa (151-198 kohta), että kapasiteetin jakamisella eri telakoiden kesken oli merkitystä tukipäätöksen laillisuuden kannalta.

(9) Katso alaviite 6.

(10) Kok. 1993, s. I-2323.

(11) EYVL C 344, 14.11.1997, s. 2.

(12) EYVL C 344, 14.11.1997, s. 2.

(13) Kok. 1998, s. II-3327.

(14) EYVL C 344, 14.11.1997, s. 2.

(15) SEC(92) 991 lopullinen.

(16) EYVL C 41, 16.2.1999, s. 23.

(17) Katso asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 3 kohta, EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.