FI Euroopan unionin virallinen lehti L 259/7

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 17 päivänä toukokuuta 2011,

vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

(2011/634/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 ja 4 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin yhteyteen perustettu neuvottelukonferenssi hyväksyi 25 päivänä kesäkuuta 2010 vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekstin.

(2) Sopimus neuvoteltiin, jotta se korvaisi vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen, jäljempänä ’vuoden 2001 sopimus’, jonka voimassaoloa on pidennetty 30 päivään syyskuuta 2012. Unioni on vuoden 2001 sopimuksen sopimuspuoli, ja on siis sen edun mukaista allekirjoittaa ja tehdä kyseisen sopimuksen korvaava sopimus.

(3) Sopimus on avoinna allekirjoittamista varten 1 päivästä lokakuuta 2010 lähtien 30 päivään syyskuuta 2012 saakka, ja ratifioimista tai hyväksymistä koskevat asiakirjat on mahdollista tallettaa saman ajanjakson aikana.

(4) Sopimuksen tavoitteet ovat yhteisen kauppapolitiikan mukaisia.

(5) Sopimus olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti, kunnes sen tekemistä varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan lupa vuoden 2010 kansainvälisen kaakaosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoittamiseen Euroopan unionin puolesta sillä varauksella, että mainittu sopimus tehdään.

Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

3 artikla

Sopimusta sovelletaan sen tekemistä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti (1).

4 artikla

Unioni ilmoittaa Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille aikomuksestaan soveltaa sopimusta väliaikaisesti sen 56 artiklan mukaisesti.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 17 päivänä toukokuuta 2011. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja FAZEKAS S.

(1) Neuvoston pääsihteeristö julkaisee päivän, josta alkaen sopimusta sovelletaan väliaikaisesti, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

FI Euroopan unionin virallinen lehti L 259/8

KÄÄNNÖS

VUODEN 2010 KANSAINVÄLINEN KAAKAOSOPIMUS

JOHDANTO

SOPIMUSPUOLET, jotka

a) TUNNUSTAVAT kaakaoalan vaikutuksen köyhyyden vähentämiseen ja kansainvälisesti sovittujen kehitystavoitteiden, erityisesti vuosituhannen kehitystavoitteiden, saavuttamiseen;

b) TUNNUSTAVAT kaakaon ja kaakaokaupan merkityksen kehitysmaiden kansantalouksille väestön tulonlähteenä ja tunnustavat kaakaokaupan keskeisen vaikutuksen maiden vientituloihin ja maiden sosiaalisten ja taloudellisten kehitysohjelmien laatimiseen;

c) TUNNUSTAVAT kaakaoalan merkityksen miljoonien ihmisten toimeentulolle erityisesti kehitysmaissa, joissa kaakaotuotanto on pientuottajien pääasiallinen suorien tulojen lähde;

d) TUNNUSTAVAT, että tiivis kansainvälinen yhteistyö kaakaoon liittyvissä kysymyksissä ja kaikkien kaakaon arvoketjun sidosryhmien välinen jatkuva vuoropuhelu voivat edistää maailman kaakaotalouden kestävää kehitystä;

e) TUNNUSTAVAT viejäjäsenten ja tuojajäsenten välisten strategisten kumppanuuksien merkityksen kestävän kaakaotalouden saavuttamiselle;

f) TUNNUSTAVAT, että kansainvälisten kaakaomarkkinoiden avoimuus on tarpeen varmistaa sekä tuottajien että kuluttajien edun vuoksi;

g) TUNNUSTAVAT aikaisempien, vuosien 1972, 1975, 1980, 1986, 1993 ja 2001 kansainvälisten kaakaosopimusten vaikutuksen maailman kaakaotalouden kehitykseen,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

I LUKU

TAVOITTEET

1 artikla

Tavoitteet

Jotta voidaan vahvistaa maailman kaakaoalaa ja edistää sen kestävää kehitystä sekä tarjota lisää etuja kaikille sidosryhmille, seitsemännellä kansainvälisellä kaakaosopimuksella pyritään seuraaviin tavoitteisiin:

a) edistämään kansainvälistä yhteistyötä maailman kaakaotaloudessa;

b) tarjoamaan asianmukaiset puitteet hallitusten välisille ja yksityissektorin kanssa käytäville keskusteluille kaikista kaakaoalaan liittyvistä kysymyksistä;

c) edistämään jäsenmaiden kaakaotalouden vahvistamista laatimalla, kehittämällä ja arvioimalla asianmukaisia hankkeita osoitettaviksi toimivaltaisille laitoksille rahoittamista ja toteuttamista varten sekä ja hankkimalla varoja jäsenten ja maailman kaakaotalouden edun mukaisille hankkeille;

d) saavuttamaan asianmukaiset hinnat, jotka tuottavat oikeudenmukaiset tulot sekä tuottajille että kuluttajille kaakaon arvoketjussa, ja edistämään maailman kaakaotalouden tasapainoista kehitystä kaikkien jäsenten edun mukaisesti;

e) edistämään kestävää kaakaotaloutta taloudellisella, sosiaalisella ja ympäristönäkökohtien tasolla;

f) kannustamaan tutkimusta ja sen tulosten täytäntöönpanoa edistämällä koulutus- ja tiedotusohjelmia, jotka mahdollistavat kaakaolle soveltuvien teknologioiden siirron jäsenille;

g) edistämään maailman kaakaotalouden avoimuutta ja erityisesti kaakaokauppaa kokoamalla, analysoimalla ja jakamalla asiaan liittyviä tilastotietoja ja tekemällä tarkoituksenmukaisia selvityksiä sekä edistämään kaupan esteiden poistamista;

h) edistämään ja kannustamaan suklaan ja kaakaopohjaisten tuotteiden kulutusta kaakaon kysynnän lisäämiseksi muun muassa edistämällä tietoisuutta kaakaon hyvistä ominaisuuksista, myönteiset terveysvaikutukset mukaan lukien, tiiviissä yhteistyössä yksityissektorin kanssa;

i) kannustamaan jäseniä edistämään kaakaon laatua ja kehittämään kaakaoalaa varten asianmukaiset elintarviketurvallisuusmenettelyt;

j) kannustamaan jäseniä laatimaan ja toteuttamaan strategioita, joilla parannetaan paikallisyhteisöjen ja pientuottajien kykyä hyötyä kaakaontuotannosta, ja edistämään näin köyhyyden vähentämistä;

k) helpottamaan tietojen saamista rahoitusvälineistä ja -palveluista, joista kaakaontuottajat voivat hyötyä, mukaan lukien luotonsaanti ja riskinhallintamenetelmät.

II LUKU

MÄÄRITELMÄT

2 artikla

Määritelmät

Tässä sopimusta sovellettaessa

1. kaakaolla tarkoitetaan kaakaopapuja ja kaakaotuotteita;

2. jalo- eli aromikaakaolla tarkoitetaan kaakaota, jonka makua ja väriä pidetään poikkeuksellisen korkeatasoisena ja jota tuotetaan tämän sopimuksen liitteessä C luetelluissa maissa;

3. kaakaotuotteilla tarkoitetaan tuotteita, jotka on valmistettu yksinomaan kaakaopavuista, kuten kaakaomassa, kaakaovoi, makeuttamaton kaakaojauhe, kaakaokakku ja murskatut kaakaopavut;

4. suklaalla ja suklaatuotteilla tarkoitetaan tuotteita, jotka on valmistettu kaakaopavuista Codex Alimentarius -kokoelman mukaisia suklaata ja suklaatuotteita koskevia vaatimuksia noudattaen;

5. kaakaopapujen kokonaisvarastoilla tarkoitetaan kaikkia kaakaovuoden viimeisenä päivänä (30 päivänä syyskuuta) tiedossa olevia kuivia kaakaopapuja riippumatta niiden säilytyspaikasta, omistajasta tai käyttötarkoituksesta;

6. kaakaovuodella tarkoitetaan 12 kuukauden ajanjaksoa, joka alkaa 1 päivänä lokakuuta ja päättyy 30 päivänä syyskuuta;

7. järjestöllä tarkoitetaan 3 artiklassa tarkoitettua Kansainvälistä kaakaojärjestöä;

8. neuvostolla tarkoitetaan 6 artiklassa tarkoitettua Kansainvälistä kaakaoneuvostoa;

9. sopimuspuolella tarkoitetaan hallitusta, Euroopan unionia tai 4 artiklassa määrättyä hallitustenvälistä järjestöä, joka on väliaikaisesti tai lopullisesti sitoutunut noudattamaan tätä sopimusta;

10. jäsenellä tarkoitetaan edellä määriteltyä sopimuspuolta;

11. tuojamaalla tai tuojajäsenellä tarkoitetaan maata tai jäsentä, jonka kaakaontuonti papuina ilmaistuna ylittää sen viennin;

12. viejämaalla tai viejäjäsenellä tarkoitetaan maata tai jäsentä, jonka kaakaonvienti papuina ilmaistuna ylittää sen tuonnin. Kaakaontuottajamaa, jonka kaakaontuonti papuina ilmaistuna ylittää sen viennin, mutta jonka kaakaopapujen tuotanto kuitenkin ylittää sen tuonnin tai jonka tuotanto ylittää nähtävissä olevan kansallisen kaakaonkulutuksen (1), voi halutessaan olla viejäjäsen;

13. kaakaonviennillä tarkoitetaan kaakaon poistumista jonkin maan tullialueelta ja kaakaontuonnilla kaakaon tuontia jonkin maan tullialueelle siten, että näitä määritelmiä sovellettaessa tullialueen katsotaan tarkoittavan jäsenen kaikkia tullialueita yhdessä, mikäli jäsen käsittää useamman kuin yhden tullialueen;

14. kestävällä kaakaotaloudella tarkoitetaan integroitua arvoketjua, jossa kaikki sidosryhmät kehittävät ja edistävät asianmukaista politiikkaa saavuttaakseen sellaisen tuotanto-, jalostus- ja kulutustason, joka on taloudellisesti kannattava, ympäristön kannalta järkevä ja sosiaalisesti vastuullinen nykyisten ja tulevien sukupolvien edun mukaisesti, ja jonka tavoitteena on parantaa kaakaon arvoketjun tuottavuutta ja kannattavuutta kaikkien asianomaisten sidosryhmien ja erityisesti pientuottajien osalta;

15. yksityissektorilla tarkoitetaan kaikkia yksityisiä tahoja, joiden pääasiallinen toiminta tapahtuu kaakaoalalla, mukaan lukien viljelijät, välittäjät, jalostajat, valmistajat ja tutkimuslaitokset. Tätä sopimusta sovellettaessa yksityissektoriin luetaan kuuluviksi myös julkiset yritykset, virastot ja laitokset, jotka eräissä maissa suorittavat tehtäviä, joista toisissa maissa huolehtivat yksityiset tahot;

16. tavoitehinnalla tarkoitetaan tätä sopimusta sovellettaessa käytettävää, 33 artiklan määräysten mukaisesti laskettua kaakaon kansainvälistä hintaa edustavaa indikaattoria;

17. erityisnosto-oikeudella (SDR) tarkoitetaan Kansainvälisen valuuttarahaston erityisnosto-oikeutta;

18. tonnilla tarkoitetaan 1 000 kilogramman massaa eli 2 204,6 naulaa, ja ’naulalla’ tarkoitetaan 453,597 grammaa;

19. jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä tarkoitetaan viejäjäsenten antamien äänten enemmistöä ja tuojajäsenten antamien äänten enemmistöä erikseen laskettuina;

20. määräenemmistöllä tarkoitetaan kahta kolmasosaa viejäjäsenten antamista äänistä ja kahta kolmasosaa tuojajäsenten antamista äänistä erikseen laskettuina edellyttäen, että viejäjäsenistä vähintään viisi ja tuojajäsenistä enemmistö on läsnä;

21. voimaantulolla, ellei toisin määrätä, tarkoitetaan ajankohtaa, jolloin tämä sopimus tulee voimaan joko väliaikaisesti tai lopullisesti.

III LUKU

KANSAINVÄLINEN KAAKAOJÄRJESTÖ

3 artikla

Kansainvälisen kaakaojärjestön päätoimipaikka ja rakenne

1. Vuoden 1972 kansainvälisellä kaakaosopimuksella perustettu Kansainvälinen kaakaojärjestö jatkaa toimintaansa ja panee täytäntöön tämän sopimuksen määräykset sekä valvoo niiden soveltamista.

2. Järjestön päätoimipaikan on aina sijaittava jäsenmaan alueella.

3. Järjestön päätoimipaikka on Lontoossa, jollei neuvosto toisin päätä.

4. Järjestön tehtäviä hoitavat seuraavat tahot:

a) Kansainvälinen kaakaoneuvosto, joka on järjestön ylin toimielin;

b) neuvoston avustavat elimet, joihin kuuluvat hallinto- ja rahoituskomitea, talouskomitea, maailman kaakaotalouden neuvoa-antava komitea ja kaikki muut neuvoston perustamat komiteat; ja

c) sihteeristö.

4 artikla

Järjestön jäsenet

1. Jokainen sopimuspuoli on järjestön jäsen.

2. Järjestössä on kahdenlaisia jäseniä:

a) viejäjäseniä; ja

b) tuojajäseniä.

3. Jäsen voi vaihtaa jäsenluokkaa neuvoston vahvistamilla ehdoilla.

4. Vähintään kaksi sopimuspuolta voi ilmoittaa osallistuvansa järjestöön jäsenryhmänä, jos ne ilmoittavat asiasta neuvostolle ja tallettajalle asianmukaisesti; ilmoitus osallistumisesta jäsenryhmänä tulee voimaan asianomaisten sopimuspuolten nimeämänä päivänä ja neuvoston hyväksymin ehdoin.

5. Tässä sopimuksessa olevien viittausten ”hallitukseen” tai ”hallituksiin” on tulkittava käsittävän myös Euroopan unionin ja kaikki hallitustenväliset järjestöt, joilla on kansainvälisten sopimusten, erityisesti perushyödykesopimusten, neuvottelemiseen, tekemiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä vastaavia velvoitteita. Näin ollen kaikkia tässä sopimuksessa olevia viittauksia allekirjoittamiseen, ratifiointiin, hyväksymiseen, väliaikaista soveltamista koskevaan ilmoitukseen taikka liittymiseen on tällaisten hallitustenvälisten järjestöjen osalta tulkittava siten, että ne sisältävät viittauksen kyseisten järjestöjen taholta tapahtuvaan allekirjoittamiseen, ratifiointiin, hyväksymiseen, väliaikaista soveltamista koskevaan ilmoitukseen taikka liittymiseen.

6. Kun tällaiset hallitustenväliset järjestöt äänestävät toimivaltaansa kuuluvista asioista, niillä on jäsenvaltioidensa 10 artiklan mukaista kokonaisäänimäärää vastaava äänimäärä. Tällöin hallitustenvälisten järjestöjen jäsenvaltiot eivät saa käyttää yksilöllistä äänioikeuttaan.

5 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

1. Järjestö on oikeushenkilö. Sillä on erityisesti kelpoisuus tehdä sopimuksia, hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynnissä.

2. Järjestön, sen toimitusjohtajan, henkilöstön ja asiantuntijoiden sekä jäsenten edustajien asemaa, erioikeuksia ja vapauksia heidän ollessaan isäntämaan hallituksen alueella virkatehtäviensä suorittamiseksi säännellään isäntämaan hallituksen ja Kansainvälisen kaakaojärjestön välillä tehdyssä päätoimipaikkaa koskevassa sopimuksessa.

3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu päätoimipaikkaa koskeva sopimus on tästä sopimuksesta riippumaton. Sen voimassaolo lakkaa kuitenkin

a) edellä mainitun päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen määräysten mukaisesti;

b) jos järjestön päätoimipaikka siirretään pois isäntämaan hallituksen alueelta; tai

c) jos järjestö lopettaa toimintansa.

4. Järjestö voi tehdä yhden tai useamman jäsenen kanssa sopimuksia sellaisista erioikeuksista ja vapauksista, jotka saattavat olla tämän sopimuksen moitteettoman toiminnan kannalta tarpeellisia; neuvoston on hyväksyttävä nämä sopimukset.

IV LUKU

KANSAINVÄLINEN KAAKAONEUVOSTO

6 artikla

Kansainvälisen kaakaoneuvoston kokoonpano

1. Kansainväliseen kaakaoneuvostoon kuuluvat kaikki järjestön jäsenet.

2. Jäseniä edustavat neuvoston kokouksissa asianmukaisesti valtuutetut edustajat.

7 artikla

Neuvoston valtuudet ja tehtävät

1. Neuvosto käyttää kaikkia niitä valtuuksia ja suorittaa tai suorituttaa kaikki ne tehtävät, jotka ovat tarpeen tämän sopimuksen nimenomaisten määräysten täytäntöönpanemiseksi.

2. Neuvostolla ei ole valtuuksia eikä sen voida olettaa saaneen jäseniltä valtuutusta ottaa vastatakseen mistään tämän sopimuksen soveltamisalan ulkopuolisesta velvoitteesta; etenkään sillä ei ole valtuuksia ottaa lainaa. Käyttäessään valtuuksiaan tehdä sopimuksia neuvoston on sisällytettävä sopimuksiin tämän kohdan ja 23 artiklan sisältämät ehdot sillä tavoin, että ne tulevat neuvoston muiden sopimuskumppanien tietoon; mikäli näin ei kuitenkaan toimita, se ei silti tee sopimusta mitättömäksi eikä neuvoston katsota ylittäneen sille myönnettyjä valtuuksia.

3. Neuvosto hyväksyy tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpanemiseksi tarvittavat ja niiden kanssa sopusoinnussa olevat säännöt ja määräykset, mukaan lukien neuvoston ja sen komiteoiden työjärjestykset sekä järjestön varainhoitoa ja henkilöstöä koskevat määräykset. Neuvosto voi työjärjestyksessään määrätä menettelystä, jolla se voi kokoontumatta ratkaista tietyt kysymykset.

4. Neuvosto pitää tämän sopimuksen nojalla sille kuuluvien tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavia asiakirjoja sekä muita asianmukaisiksi katsomiaan asiakirjoja.

5. Neuvosto voi asettaa työryhmän tai työryhmiä avuksi tehtäviensä suorittamisessa.

8 artikla

Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja

1. Neuvosto valitsee jokaiseksi kaakaovuodeksi puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, joille järjestö ei maksa palkkaa.

2. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan viejäjäsenten tai tuojajäsenten edustajien keskuudesta. Nämä toimet vuorottelevat kaakaovuosittain näiden kahden jäsenluokan välillä.

3. Sekä puheenjohtajan että varapuheenjohtajan ollessa tilapäisesti estyneitä tai toisen heistä taikka heidän molempien ollessa pysyvästi estyneitä neuvosto voi tilanteen mukaan valita viejäjäsenten tai tuojajäsenten edustajien keskuudesta uudet henkilöt kyseisten toimien joko väliaikaisiksi tai pysyviksi haltijoiksi.

4. Puheenjohtaja tai muu neuvoston kokouksessa puheenjohtajana toimiva virkamies ei saa äänestää. Hänen valtuuskuntansa jäsen voi käyttää hänen edustamansa jäsenen äänioikeutta.

9 artikla

Neuvoston istunnot

1. Neuvosto pitää yleensä yhden sääntömääräisen istunnon kaakaovuoden molempien puoliskojen aikana.

2. Neuvosto kokoontuu erityisistuntoon niin päättäessään tai

a) viiden jäsenen pyynnöstä;

b) vähintään kahden sellaisen jäsenen pyynnöstä, joilla on vähintään 200 ääntä;

c) toimitusjohtajan pyynnöstä, kun sovelletaan 22 ja 59 artiklaa.

3. Istunnoista on ilmoitettava vähintään 30 kalenteripäivää aikaisemmin paitsi kiireellisissä tapauksissa, jolloin istunnoista on ilmoitettava vähintään 15 päivää aikaisemmin.

4. Istunnot pidetään yleensä järjestön päätoimipaikassa, ellei neuvosto toisin päätä. Jos neuvosto päättää jonkin jäsenen kutsusta kokoontua muualla kuin järjestön päätoimipaikassa, kutsun esittäneen jäsenen on maksettava siitä aiheutuvat lisäkulut järjestön hallinnollisten määräysten mukaisesti.

10 artikla

Äänet

1. Viejäjäsenillä on yhteensä 1 000 ääntä ja tuojajäsenillä yhteensä 1 000 ääntä; äänet jakautuvat kummassakin jäsenluokassa eli viejäjäsenten ja tuojajäsenten keskuudessa tämän artiklan seuraavien kohtien mukaisesti.

2. Viejäjäsenten äänet jaetaan kaakaovuosittain seuraavasti: jokaisella viejäjäsenellä on viisi perusääntä. Loput äänet jaetaan kaikkien viejäjäsenten kesken suhteessa niiden kolmen edeltävän kaakaovuoden aikana viemän kaakaon keskimäärään, jota koskevat tiedot järjestö on julkaissut Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics -julkaisun viimeisimmässä numerossa. Tätä tarkoitusta varten vienti lasketaan lisäämällä kaakaopapujen nettovientiin 34 artiklan mukaisesti muuntokertoimilla kaakaopavuiksi muunnettujen kaakaotuotteiden nettovienti.

3. Kunakin kaakaovuonna tuojajäsenten äänet jaetaan kaikkien tuojajäsenten kesken suhteessa niiden kolmen edeltävän kaakaovuoden aikana tuoman kaakaon keskimäärään, jota koskevat tiedot järjestö on julkaissut Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics -julkaisun viimeisimmässä numerossa. Tätä tarkoitusta varten tuonti lasketaan lisäämällä kaakaopapujen nettotuontiin 34 artiklan mukaisesti muuntokertoimilla kaakaopavuiksi muunnettujen kaakaotuotteiden bruttotuonti. Jäsenmaalla on oltava vähintään viisi ääntä. Tämän vuoksi sellaisten jäsenmaiden, joiden äänimäärä ylittää vähimmäismäärän, äänioikeudet jaetaan sellaisten jäsenten kesken, joiden äänimäärä alittaa vähimmäismäärän.

4. Jos jostain syystä äänten tilastollinen laskentaperuste osoittautuisi vaikeaksi määritellä tai päivittää tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti, neuvosto voi päättää muusta äänten tilastollisesta laskentaperusteesta.

5. Jäsenellä saa olla enintään 400 ääntä, lukuun ottamatta 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja jäsenmaita. Kaikki tämän määrän ylittävät, tämän artiklan 2, 3 ja 4 kohtaan perustuvien laskutoimitusten mukaiset äänet jaetaan uudelleen muiden jäsenten kesken kyseisten kohtien mukaisesti.

6. Jos jäsenyys järjestössä muuttuu tai jäsenen äänioikeus jonkin tämän sopimuksen määräyksen nojalla peruutetaan tai palautetaan, neuvoston on huolehdittava äänten uudelleen jakamisesta tämän artiklan mukaisesti. Euroopan unionilla tai 4 artiklassa määritellyillä hallitustenvälisillä järjestöillä on kullakin sama määrä ääniä kuin yksittäisellä jäsenellä tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

7. Ääniä ei saa jakaa osiin.

11 artikla

Neuvoston äänestysmenettely

1. Jokainen jäsen on oikeutettu äänestämään sille kuuluvalla äänimäärällä, eikä jäsen saa jakaa ääniään. Jäsen voi kuitenkin äänestää eri tavalla sellaisilla äänillä, joita se on oikeutettu käyttämään tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2. Viejäjäsen voi neuvoston puheenjohtajalle osoitetulla kirjallisella ilmoituksella valtuuttaa toisen viejäjäsenen ja vastaavasti tuojajäsen voi valtuuttaa toisen tuojajäsenen valvomaan etujaan ja käyttämään äänioikeuttaan neuvoston kokouksissa. Tällöin ei sovelleta 10 artiklan 5 kohdassa määrättyä rajoitusta.

3. Jäsenen, jonka toinen jäsen on valtuuttanut käyttämään valtuuttajajäsenen 10 artiklan mukaista äänioikeutta, on äänestettävä valtuuttajajäsenen antamien ohjeiden mukaisesti.

12 artikla

Neuvoston päätökset

1. Neuvosto pyrkii tekemään päätöksensä ja antamaan suosituksensa yksimielisesti. Jos yksimielisyyttä ei voida saavuttaa, neuvosto tekee päätöksensä ja antaa suosituksensa määräenemmistöllä seuraavien menettelyjen mukaisesti:

a) jos ehdotus ei saavuta määräenemmistön edellyttämää enemmistöä enemmän kuin kolmen viejäjäsenen tai enemmän kuin kolmen tuojajäsenen äänestettyä sitä vastaan, ehdotus katsotaan hylätyksi;

b) jos ehdotus ei saavuta määräenemmistön edellyttämää enemmistöä enintään kolmen viejäjäsenen tai enintään kolmen tuojajäsenen äänestettyä sitä vastaan, ehdotuksesta äänestetään uudelleen 48 tunnin kuluessa; ja

c) jos ehdotus ei edelleenkään saavuta määräenemmistön edellyttämää enemmistöä, se katsotaan hylätyksi.

2. Neuvoston päätösten tekemiseen tai suositusten antamiseen vaadittavaa äänimäärää laskettaessa äänestyksestä pidättyneiden jäsenten ääniä ei oteta lukuun.

3. Jäsenet sitoutuvat noudattamaan kaikkia neuvoston tämän sopimuksen määräysten nojalla tekemiä päätöksiä.

13 artikla

Yhteistyö muiden järjestöjen kanssa

1. Neuvosto ryhtyy tarpeellisiin toimenpiteisiin neuvottelujen tai yhteistyön järjestämiseksi Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen toimielinten, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin ja Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön sekä tarvittaessa muiden Yhdistyneiden Kansakuntien erityisjärjestöjen ja hallitustenvälisten järjestöjen kanssa.

2. Ottaen huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin erityisen merkityksen kansainvälisessä perushyödykekaupassa neuvosto tiedottaa tarkoituksenmukaisella tavalla tälle järjestölle toiminnastaan ja työohjelmistaan.

3. Neuvosto voi myös ryhtyä aiheellisiin toimenpiteisiin tehokkaiden yhteyksien ylläpitämiseksi kaakaon tuottajien, välittäjien ja valmistajien kansainvälisten järjestöjen kanssa.

4. Neuvosto pyrkii saamaan kansainväliset rahoituslaitokset ja muut maailman kaakaotaloudesta kiinnostuneet tahot mukaan toimintaansa kaakaon tuotanto- ja kulutuspolitiikan alalla.

5. Neuvosto voi päättää toimia yhteistyössä muiden asianmukaisten kaakaoalan asiantuntijoiden kanssa.

14 artikla

Tarkkailijoiden kutsuminen ja osallistuminen

1. Neuvosto voi kutsua muita valtioita kuin jäseniä osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijoina.

2. Neuvosto voi kutsua myös 13 artiklassa tarkoitettuja järjestöjä osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijoina.

3. Neuvosto voi myös kutsua tarkkailijoiksi valtiosta riippumattomia järjestöjä, joilla on asianmukaista asiantuntemusta kaakaoalalla.

4. Neuvosto päättää järjestön hallinnollisissa määräyksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti tarkkailijoiden osallistumisesta kuhunkin istuntoon, tapauskohtaisesti myös asianmukaista asiantuntemusta kaakaoalasta omaavien valtiosta riippumattomien järjestöjen osallistumisesta.

15 artikla

Päätösvaltaisuus

1. Neuvoston istunnon avajaiskokous on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään viisi viejäjäsentä ja tuojajäsenten enemmistö edellyttäen, että kyseisillä jäsenillä on omassa jäsenluokassaan vähintään kaksi kolmannesta kyseisen jäsenluokan kokonaisäänimäärästä.

2. Jos neuvosto ei ole tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti päätösvaltainen istunnon avajaiskokouksen päiväksi määrättynä päivänä, se on päätösvaltainen istunnon toisena päivänä ja istunnon koko loppuajan, jos läsnä olevilla viejä- ja tuojajäsenillä on omassa jäsenluokassaan yksinkertainen ääntenenemmistö.

3. Tämän artiklan 1 kohdan mukaista istunnon avajaiskokousta seuraavien kokousten päätösvaltaisuus määräytyy tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.

4. Edellä olevan 11 artiklan 2 kohdan mukainen edustus katsotaan läsnäoloksi.

V LUKU

JÄRJESTÖN SIHTEERISTÖ

16 artikla

Järjestön toimitusjohtaja ja henkilöstö

1. Sihteeristö koostuu toimitusjohtajasta ja henkilöstöstä.

2. Neuvosto nimittää toimitusjohtajan toimikaudeksi, jonka kesto ei ylitä sopimuksen voimassaoloaikaa ja voimassaolon mahdollisia pidennyksiä. Se vahvistaa ehdokkaiden valintasäännöt sekä toimitusjohtajan nimitysehdot.

3. Toimitusjohtaja on asemaltaan järjestön korkein virkamies, ja hän vastaa neuvostolle tämän sopimuksen hallinnosta ja toiminnasta neuvoston päätösten mukaisesti.

4. Järjestön henkilöstö on vastuussa toimitusjohtajalle.

5. Toimitusjohtaja nimittää henkilöstön jäsenet neuvoston vahvistamien määräysten mukaisesti. Näitä määräyksiä laatiessaan neuvoston on otettava huomioon muissa samankaltaisissa hallitustenvälisissä järjestöissä virkamiehiin sovellettavat määräykset. Henkilöstön jäseniksi on mahdollisuuksien mukaan nimitettävä viejä- ja tuojajäsenten kansalaisia.

6. Toimitusjohtajalla ja muulla henkilöstöllä ei saa olla minkäänlaisia taloudellisia etuja valvottavanaan kaakaoteollisuudessa, kaakaokaupassa, kaakaon kuljetuksessa tai kaakaoalan mainonnassa.

7. Toimitusjohtaja ja henkilöstö eivät saa tehtäviään suorittaessaan pyytää tai vastaanottaa ohjeita jäseniltä eivätkä muilta järjestön ulkopuolisilta tahoilta. Heidän on pidättäydyttävä kaikesta toiminnasta, joka saattaa vaikuttaa heidän asemaansa yksinomaan järjestölle vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehinä. Jokainen jäsen sitoutuu kunnioittamaan toimitusjohtajan ja henkilöstön tehtävien puhtaasti kansainvälistä luonnetta eikä pyri vaikuttamaan heihin heidän tehtäviensä hoidossa.

8. Järjestön toimitusjohtaja tai muu henkilöstö ei saa luovuttaa mitään tämän sopimuksen toimintaan tai hallintoon liittyviä tietoja, paitsi milloin neuvosto antaa siihen luvan tai tämän sopimuksen nojalla heille kuuluvien tehtävien asianmukainen hoitaminen sitä edellyttää.

17 artikla

Työohjelma

1. Sopimuksen voimaantuloa seuraavassa ensimmäisessä neuvoston istunnossa toimitusjohtaja esittää viisivuotisen strategisen suunnitelman neuvoston tarkasteltavaksi ja hyväksyttäväksi. Vuotta ennen viisivuotisen strategisen suunnitelman päättymistä toimitusjohtaja esittää neuvostolle uuden luonnoksen viisivuotiseksi strategiseksi suunnitelmaksi.

2. Kaakaovuoden viimeisessä istunnossa neuvosto vahvistaa toimitusjohtajan seuraavaksi vuodeksi laatiman järjestön työohjelman talouskomitean suosituksen perusteella. Työohjelma sisältää hankkeet, aloitteet ja toimet, jotka järjestön on määrä toteuttaa. Toimitusjohtaja panee työohjelman täytäntöön.

3. Kaakaovuoden viimeisessä kokouksessa talouskomitea arvioi kuluvan vuoden työohjelman täytäntöönpanoa toimitusjohtajan laatiman selvityksen perusteella. Talouskomitea esittää neuvostolle päätelmänsä.

18 artikla

Vuosikertomus

Neuvosto julkaisee vuosikertomuksen.

VI LUKU

HALLINTO- JA RAHOITUSKOMITEA

19 artikla

Hallinto- ja rahoituskomitean perustaminen

1. Perustetaan hallinto- ja rahoituskomitea. Sen tehtävänä on

a) valvoa toimitusjohtajan esittämän talousarvioesityksen pohjalta neuvostolle toimitettavan hallinnollisen talousarvioesityksen laatimista;

b) suorittaa kaikki muut neuvoston sille osoittamat hallinto- ja rahoitustehtävät, mukaan lukien tulojen ja menojen sekä järjestön hallintoon liittyvien asioiden seuranta.

2. Hallinto- ja rahoituskomitea esittää edellä mainittuja asioita koskevia suosituksia neuvostolle.

3. Neuvosto vahvistaa hallinto- ja rahoituskomitean työjärjestyksen.

20 artikla

Hallinto- ja rahoituskomitean kokoonpano

1. Hallinto- ja rahoituskomitea koostuu kuudesta vuorotellen vaihtuvasta viejäjäsenestä ja kuudesta tuojajäsenestä.

2. Kukin hallinto- ja rahoituskomitean jäsen nimeää yhden edustajan sekä halutessaan tälle yhden tai useamman varamiehen. Neuvosto valitsee kunkin jäsenluokan jäsenet 10 artiklassa määrättyä ääntenjakaumaa noudattaen. Jäsenten toimikausi on kaksivuotinen ja se voidaan uusia.

3. Hallinto- ja rahoituskomitea valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan edustajiensa joukosta kahden vuoden ajaksi. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tehtäviä hoitavat vuorotellen viejäjäsenten ja tuojajäsenten edustajat.

21 artikla

Hallinto- ja rahoituskomitean kokoukset

1. Kaikki järjestön jäsenet voivat osallistua hallinto- ja rahoituskomitean kokouksiin tarkkailijoina.

2. Hallinto- ja rahoituskomitea kokoontuu yleensä järjestön päätoimipaikassa, ellei se toisin päätä. Jos hallinto- ja rahoituskomitea päättää jonkin jäsenen kutsusta kokoontua muualla kuin järjestön päätoimipaikassa, kutsun esittäneen jäsenen on maksettava siitä aiheutuvat lisäkulut järjestön hallinnollisten määräysten mukaisesti.

3. Hallinto- ja rahoituskomitea kokoontuu yleensä kaksi kertaa vuodessa ja raportoi neuvostolle toiminnastaan.

VII LUKU

VARAINHOITO

22 artikla

Varainhoito

1. Tämän sopimuksen hallintoa varten pidetään hallinnollista tiliä. Tämän sopimuksen hallinnon edellyttämät kulut kirjataan hallinnolliselle tilille ja katetaan jäsenten suorittamilla vuosimaksuilla, jotka vahvistetaan 24 artiklan mukaisesti. Jos jokin jäsen kuitenkin pyytää erityispalveluja, neuvosto voi päättää pyyntöön suostumisesta ja samalla vaatia kyseistä jäsentä suorittamaan niistä maksun.

2. Neuvosto voi avata erillisiä tilejä erityistarkoituksiin tämän sopimuksen tavoitteiden mukaisesti. Näitä tilejä rahoitetaan jäsenten ja muiden elinten vapaaehtoisin maksuin.

3. Järjestön varainhoitovuosi on sama kuin kaakaovuosi.

4. Neuvoston, hallinto- ja rahoituskomitean, talouskomitean tai näiden perustamien muiden komiteoiden istuntoihin osallistuvien valtuuskuntien kuluista vastaavat asianomaiset jäsenet.

5. Jos järjestön varat eivät riitä tai vaikuttavat jäävän riittämättömiksi jäljellä olevan kaakaovuoden menojen kattamiseksi, toimitusjohtaja kutsuu neuvoston erityisistuntoon 15 päivän kuluessa, mikäli neuvoston ei muutoin ole määrä kokoontua 30 kalenteripäivän kuluessa.

23 artikla

Jäsenmaiden vastuut

Jäsenen vastuu neuvostolle ja muille jäsenille rajoittuu sen velvoitteisiin suorittaa maksuosuutensa siten kuin tässä sopimuksessa on erikseen määrätty. Neuvoston kanssa asioivien kolmansien osapuolten oletetaan olevan tietoisia neuvoston valtuuksia ja jäsenten velvoitteita koskevista tämän sopimuksen määräyksistä, erityisesti 7 artiklan 2 kohdasta ja tämän artiklan ensimmäisestä virkkeestä.

24 artikla

Hallinnollisen talousarvion hyväksyminen ja maksuosuuksien vahvistaminen

1. Neuvosto hyväksyy varainhoitovuoden jälkimmäisellä puoliskolla järjestön hallinnollisen talousarvion seuraavaa varainhoitovuotta varten sekä vahvistaa jokaisen jäsenen maksuosuuden kyseisen talousarvion osalta.

2. Kunkin jäsenen maksuosuus kunkin varainhoitovuoden hallinnollista talousarviota varten määräytyy sen äänimäärän mukaisessa suhteessa kaikkien jäsenten kokonaisäänimäärään kyseisen varainhoitovuoden hallinnollisen talousarvion hyväksymisen ajankohtana. Maksuosuuksien vahvistamiseksi kunkin jäsenen äänet lasketaan ottamatta huomioon jonkin jäsenen äänioikeuden peruuttamista ja siitä johtuvaa äänten uudelleenjakoa.

3. Neuvosto vahvistaa järjestöön sopimuksen voimaantulon jälkeen liittyvän jäsenen ensimmäisen maksuosuuden kyseiselle jäsenelle tulevan äänimäärän ja kuluvan varainhoitovuoden loppuajan perusteella, mutta tämä ei muuta muille jäsenille kuluvaa varainhoitovuotta varten vahvistettuja maksuosuuksia.

4. Jos tämä sopimus tulee voimaan ennen ensimmäisen täyden varainhoitovuoden alkua, neuvosto hyväksyy ensimmäisessä istunnossaan hallinnollisen talousarvion, joka on voimassa ensimmäisen täyden varainhoitovuoden alkuun asti.

25 artikla

Hallinnollisen talousarvion maksuosuuksien suorittaminen

1. Maksuosuudet jokaisen varainhoitovuoden hallinnollista talousarviota varten on suoritettava vapaasti vaihdettavina valuuttoina, vapautettuina ulkomaanvaluutan vaihtoa koskevista rajoituksista, ja ne erääntyvät varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä. Jäsenten maksuosuudet varainhoitovuodelta, jolloin ne liittyvät järjestöön, erääntyvät päivänä, jolloin niistä tulee jäseniä.

2. Edellä olevan 24 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksytyn hallinnollisen talousarvion maksuosuudet erääntyvät kolmen kuukauden kuluessa ajankohdasta, jolloin ne vahvistetaan.

3. Jos jokin jäsen ei ole suorittanut täyttä maksuosuuttaan hallinnollista talousarviota varten neljän kuukauden kuluessa varainhoitovuoden alusta tai jos uusi jäsen ei ole suorittanut sitä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on vahvistanut sen maksuosuuden, toimitusjohtaja kehottaa jäsentä suorittamaan maksunsa mahdollisimman pian. Jollei jäsen ole kahden kuukauden kuluessa toimitusjohtajan kehotuksesta suorittanut maksuosuuttaan, jäsenen äänioikeus neuvostossa, hallinto- ja rahoituskomiteassa ja talouskomiteassa peruutetaan siihen asti, kunnes maksuosuus on kokonaan suoritettu.

4. Jäseneltä, jonka äänioikeus on tämän artiklan 3 kohdan nojalla peruutettu, ei peruuteta muita oikeuksia eikä sitä vapauteta tämän sopimuksen mukaisista velvoitteistaan, ellei neuvosto toisin päätä. Jäsen on tällöinkin velvollinen suorittamaan maksuosuutensa ja muut tästä sopimuksesta johtuvat taloudelliset velvoitteensa.

5. Neuvosto ottaa harkittavaksi sellaisen jäsenen jäsenyyden, jonka maksuosuudet ovat maksamatta kahdelta vuodelta, ja se voi päättää, että tämä jäsen ei enää nauti jäsenelle kuuluvia oikeuksia ja/tai sitä ei enää oteta huomioon talousarviota varten. Kyseinen jäsen vastaa edelleen kaikista muista tästä sopimuksesta johtuvista taloudellisista velvoitteistaan. Maksamalla erääntyneet maksuosuudet jäsen saa takaisin sille jäsenenä kuuluvat oikeudet. Jäsenten takautuvasti suorittamilla maksuilla katetaan ensin erääntyneet maksuosuudet kuluvaa varainhoitovuotta koskevien maksuosuuksien sijaan.

26 artikla

Tilintarkastus ja tilinpäätöksen julkaiseminen

1. Järjestön tilinpäätös varainhoitovuoden ajalta sekä tase varainhoitovuoden päättyessä on tarkastettava 22 artiklassa tarkoitettujen tilien osalta mahdollisimman pian, mutta viimeistään kuuden kuukauden kuluttua jokaisen varainhoitovuoden päättymisestä. Tilintarkastuksen suorittaa riippumaton ja tunnustettu tilintarkastaja, jonka neuvosto valitsee jokaiselle varainhoitovuodelle.

2. Riippumattoman ja tunnustetun tilintarkastajan toimeksiantoa koskevat ehdot samoin kuin tilintarkastuksen tarkoitus ja päämäärät määritetään järjestön varainhoitoa koskevissa määräyksissä. Järjestön tarkastettu tilinpäätös ja tase esitetään neuvostolle hyväksyttäviksi sen seuraavassa sääntömääräisessä istunnossa.

3. Tarkastetusta tilinpäätöksestä ja taseesta julkaistaan yhteenveto.

VIII LUKU

TALOUSKOMITEA

27 artikla

Talouskomitean perustaminen

1. Perustetaan talouskomitea. Sen tehtävänä on

a) tarkastella kaakaota koskevia tilastoja ja analysoida kaakaon tuotantoa, kulutusta, varastoja, jauhatusta, kansainvälistä kauppaa ja hintaa koskevia tilastoja;

b) tarkastella analyyseja markkinasuuntauksista ja muista suuntauksiin vaikuttavista tekijöistä ottaen erityisesti huomioon kaakaon tarjonnan ja kysynnän, mukaan lukien kaakaovoin korvikkeiden käytön vaikutukset kaakaon kulutukseen ja kansainväliseen kaakaokauppaan;

c) analysoida tietoja pääsystä kaakaon ja kaakaotuotteiden markkinoille tuottaja- ja kuluttajamaissa, mukaan lukien tiedot tulleista ja muista kaupan esteistä sekä toimista, joita jäsenet ovat toteuttaneet vähentääkseen kaupan esteitä;

d) tarkastella ja suositella neuvostolle hankkeita, jotka on tarkoitus rahoittaa perushyödykerahaston tai muiden rahoittajayhteisöjen varoin;

e) tarkastella kaakaotalouden kestävään kehitykseen liittyviä taloudellisia kysymyksiä;

f) tarkastella järjestön vuotuisen työohjelman luonnosta tarvittaessa yhteistyössä hallinto- ja rahoituskomitean kanssa;

g) valmistella neuvoston pyynnöstä kansainvälisiä kaakaoalan konferensseja ja seminaareja;

h) tarkastella kaikkia muita neuvoston hyväksymiä asioita.

2. Talouskomitea esittää neuvostolle suosituksia edellä mainituista asioista.

3. Neuvosto vahvistaa talouskomitean työjärjestyksen.

28 artikla

Talouskomitean kokoonpano

1. Kaikki järjestön jäsenet voivat osallistua talouskomitean toimintaan.

2. Talouskomitea valitsee jäsenten joukosta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kahden vuoden jaksoksi. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tehtäviä hoitavat vuorotellen viejäjäsenten ja tuojajäsenten edustajat.

29 artikla

Talouskomitean kokoukset

1. Talouskomitea kokoontuu yleensä järjestön päätoimipaikassa, ellei se toisin päätä. Jos talouskomitea päättää jonkin jäsenen kutsusta kokoontua muualla kuin järjestön päätoimipaikassa, kutsun esittäneen jäsenen on maksettava siitä aiheutuvat lisäkulut järjestön hallinnollisten määräysten mukaisesti.

2. Talouskomitea kokoontuu yleensä kaksi kertaa vuodessa samaan aikaan neuvoston istuntojen kanssa. Talouskomitea raportoi neuvostolle toiminnastaan.

IX LUKU

MARKKINOIDEN AVOIMUUS

30 artikla

Tiedotus ja markkinoiden avoimuus

1. Järjestö toimii maailmanlaajuisena tiedotuskeskuksena, ja se kerää, luokittelee, vaihtaa ja levittää tehokkaasti tilasto- ja tutkimustietoja kaikista kaakaoon ja kaakaotuotteisiin liittyvistä asioista. Tätä varten järjestö

a) ylläpitää ajan tasalla olevia tilastotietoja, jotka koskevat kaakaon ja kaakaotuotteiden tuotantoa, jauhatusta, kulutusta, vientiä, jälleenvientiä, tuontia, hintoja ja varastoja koko maailmassa;

b) pyytää tarvittaessa teknisiä tietoja kaakaon viljelystä, markkinoinnista, kuljetuksesta, jalostuksesta, käytöstä ja kulutuksesta.

2. Neuvosto voi pyytää jäseniltä toimintansa kannalta tarpeellisiksi katsomiaan kaakaota koskevia tietoja, mukaan lukien tiedot kaakaoon sovellettavista hallitusten politiikoista ja verotuksesta sekä kansallisista standardeista, määräyksistä ja lainsäädännöstä.

3. Edistääkseen markkinoiden avoimuutta jäsenet ilmoittavat toimitusjohtajalle mahdollisuuksiensa mukaan kohtuullisen ajan kuluessa mahdollisimman yksityiskohtaiset ja luotettavat tilastotiedot.

4. Jos jäsen laiminlyö tai havaitsee vaikeaksi neuvoston järjestön moitteettoman toiminnan varmistamiseksi tarvitsemien tilastotietojen toimittamisen kohtuullisessa ajassa, neuvosto voi pyytää tätä jäsentä perustelemaan toimintansa. Jos todetaan, että asiassa tarvitaan apua, neuvosto voi tarjota tukitoimia vaikeuksien ratkaisemiseksi.

5. Neuvosto julkaisee sopivina ajankohtina mutta vähintään kahdesti kunkin kaakaovuoden aikana arvioita kaakaon tuotannosta ja jauhatuksista. Neuvosto voi käyttää muista lähteistä saatavia asianmukaisia tietoja seuratakseen markkinoiden kehitystä ja arvioidakseen kaakaon nykyistä ja mahdollista tulevaa tuotantoa ja kulutusta. Neuvosto ei kuitenkaan voi julkaista tietoja, jotka ovat omiaan paljastamaan tietoja sellaisten luonnollisten henkilöiden tai yritysten toiminnasta, jotka tuottavat, jalostavat tai jakelevat kaakaota.

31 artikla

Varastot

1. Jotta voidaan helpottaa maailman kaakaovarastojen määrän arviointia markkinoiden avoimuuden lisäämiseksi, jokainen jäsen toimittaa vuosittain viimeistään toukokuussa toimitusjohtajalle tietoja maansa kaakaopapu- ja kaakaotuotevarastoista 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

2. Toimitusjohtaja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet, jotta yksityissektori osallistuu täydessä yhteistyössä näihin toimiin, turvaten samalla näihin tietoihin liittyvän liikesalaisuuden.

3. Näiden tietojen perusteella toimitusjohtaja laatii talouskomitealle vuosikertomuksen kaakaopapujen ja kaakaotuotteiden maailmanlaajuisesta varastotilanteesta.

32 artikla

Kaakaon korvikkeet

1. Jäsenet katsovat, että korvikkeiden käyttö voi haitata kaakaon kulutuksen kasvua ja kestävän kaakaotalouden kehitystä. Jäsenet ottavat tältä osin täysimääräisesti huomioon toimivaltaisten kansainvälisten elinten suositukset ja päätökset, erityisesti Codex Alimentarius -kokoelman.

2. Toimitusjohtaja esittää talouskomitealle tilannekatsaukset määräajoin. Talouskomitea arvioi tilanteen näiden katsausten perusteella ja antaa neuvostolle tarvittaessa suosituksia tilanteen edellyttämien päätösten tekemiseksi.

33 artikla

Tavoitehinta

1. Tämän sopimuksen soveltamiseksi ja erityisesti kaakaomarkkinoiden kehityksen seuraamiseksi toimitusjohtaja laskee ja julkaisee Kansainvälisen kaakaojärjestön tavoitehinnan kaakaopavuille. Hinta ilmoitetaan Yhdysvaltain dollareina tonnia kohden sekä euroina, puntina ja erityisnosto-oikeuksina (SDR) tonnia kohden.

2. Kansainvälisen kaakaojärjestön tavoitehinta on kaakaopapujen päivittäisten hintanoteerausten keskiarvo termiinimarkkinoilla kolmelle lähinnä seuraavalle aktiiviselle kaupankäyntikuukaudelle Lontoon pörssissä (NYSE Liffe) ja New Yorkin pörssissä (ICE Futures US) Lontoon sulkemisaikaan. Lontoon hinnat muunnetaan Yhdysvaltain dollareiksi tonnilta käyttäen Lontoon sulkemisaikana käypää dollarin kuuden kuukauden termiinikurssia. Yhdysvaltain dollarin määräinen Lontoon ja New Yorkin hintojen keskiarvo muunnetaan euroiksi ja punniksi Lontoon sulkemisaikana voimassa olevan avistakurssin mukaan sekä erityisnosto-oikeuksiksi (SDR) Kansainvälisen valuuttarahaston julkaiseman Yhdysvaltain dollarin ja SDR:n välisen virallisen päivävaihtokurssin mukaan. Neuvoston on päätettävä laskutavasta, jota käytetään silloin, kun hintailmoitukset ovat saatavissa vain toisesta edellä mainitusta kaakaopörssistä tai kun Lontoon pörssi on suljettuna. Seuraavaan kolmen kuukauden ajanjaksoon siirtymisen ajankohta on 15 päivänä sitä kuukautta, joka välittömästi edeltää lähinnä aktiivista erääntymiskuukautta.

3. Neuvosto voi päättää muunkinlaisesta Kansainvälisen kaakaojärjestön tavoitehinnan laskemistavasta, jos se pitää tällaista muuta menettelytapaa tässä artiklassa määrättyä tapaa tyydyttävämpänä.

34 artikla

Muuntokertoimet

1. Kaakaotuotteiden vastaavan papumäärän määrittämiseen käytetään seuraavia muuntokertoimia: kaakaovoi 1,33; kaakaokakku ja -jauhe 1,18; kaakaomassa ja murskatut kaakaopavut 1,25. Neuvosto voi tarvittaessa määritellä muitakin kaakaota sisältäviä tuotteita kaakaotuotteiksi. Neuvosto vahvistaa niiden kaakaotuotteiden muuntokertoimet, joiden muuntokertoimia ei ole määrätty tässä kohdassa.

2. Neuvosto voi muuttaa tämän artiklan 1 kohdassa määrättyjä muuntokertoimia.

35 artikla

Tieteellinen tutkimus- ja kehitystyö

Neuvosto tukee ja edistää kaakaon tuotannon, kuljetuksen, jalostuksen, markkinoinnin ja kulutuksen tieteellistä tutkimus- ja kehitystyötä sekä tällä alalla saavutettujen tulosten tunnetuksi tekemistä ja soveltamista käytännössä. Järjestö voi tässä tarkoituksessa tehdä yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, tutkimuslaitosten ja yksityissektorin kanssa.

X LUKU

MARKKINAKEHITYS

36 artikla

Markkina-analyysit

1. Talouskomitea analysoi kaakaon tuotannon ja kulutuksen alan kehityssuuntauksia ja -näkymiä sekä varastojen ja hintojen kehitystä sekä havainnoi markkinahäiriöt varhaisessa vaiheessa.

2. Uuden kaakaovuoden ensimmäisessä istunnossaan talouskomitea tarkastelee seuraaville viidelle kaakaovuodelle tehtyjä maailman kaakaontuotantoa ja -kulutusta koskevia vuosiennusteita. Tarvittaessa ennusteita tarkastellaan ja tarkistetaan vuosittain.

3. Talouskomitea laatii kullekin neuvoston sääntömääräiselle istunnolle yksityiskohtaisia kertomuksia. Neuvosto tutkii näiden kertomusten perusteella yleistä tilannetta ja erityisesti arvioi tarjonnan ja kysynnän maailmanlaajuista kehitystä. Neuvosto voi tehdyn arvion perusteella antaa jäsenille suosituksia.

4. Näiden ennusteiden perusteella viejäjäsenet voivat koordinoida kansallisia tuotantopolitiikkojaan markkinoiden tasapainon palauttamiseksi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

37 artikla

Kulutuksen edistäminen

1. Jäsenet sitoutuvat edistämään suklaan kulutusta ja kaakaotuotteiden käyttöä, parantamaan tuotteiden laatua ja kehittämään kaakaomarkkinoita, myös viejäjäsenmaissa. Jäsen vastaa itse tähän tarkoitukseen käyttämistään keinoista ja menetelmistä.

2. Jäsenet pyrkivät poistamaan kaakaon kulutuksen kasvun tiellä olevat sisäiset esteet tai vähentämään niitä merkittävästi. Tässä tarkoituksessa jäsenet toimittavat toimitusjohtajalle säännöllisesti tietoja asiaan liittyvistä kansallisista laeista ja toimenpiteistä sekä kaakaon kulutuksesta, mukaan lukien tiedot kansallisista veroista ja tullitariffeista.

3. Talouskomitea laatii järjestölle menekinedistämisohjelman, johon voi sisältyä tiedotuskampanjoita, tutkimustoimintaa, kapasiteetin lisäämistä ja kaakaon tuotantoa ja kulutusta koskevien tutkimusten toteuttamista. Järjestö pyrkii tämän toimintansa toteutuksessa yhteistyöhön yksityissektorin kanssa.

4. Menekinedistämistoimet sisältyvät järjestön vuotuiseen työohjelmaan, ja niitä voidaan rahoittaa jäsenten, muiden kuin jäsenten, muiden järjestöjen ja yksityissektorin osoittamin varoin.

38 artikla

Tutkimukset, selvitykset ja raportit

1. Avustaakseen jäseniä neuvosto edistää tutkimusten, selvitysten, teknisten raporttien ja muiden asiakirjojen laatimista kaakaon tuotanto- ja jakelutaloudesta, mukaan lukien suhdanteet ja ennusteet, viejä- ja tuojamaiden hallitusten toimenpiteiden vaikutukset kaakaon tuotantoon ja kulutukseen, kaakaon arvoketjun analyysi, lähestymistavat rahoitusriskien ja muiden riskien hallintaan, kaakaoalan kestävyyteen liittyvät kysymykset, mahdollisuudet kulutuksen lisäämiseen perinteisillä ja mahdollisilla uusilla käyttötavoilla, kaakaon terveysvaikutukset sekä tämän sopimuksen soveltamisen vaikutukset kaakaon viejiin ja tuojiin, mukaan lukien niiden käyttämät kauppaehdot.

2. Neuvosto voi tukea myös sellaisten selvitysten tekemistä, jotka ovat omiaan edistämään markkinoiden avoimuuden lisääntymistä sekä helpottamaan tasapainoisen ja kestävän kaakaotalouden kehitystä maailmanlaajuisesti.

3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi neuvosto voi vahvistaa talouskomitean suosituksesta luettelon tutkimuksista, selvityksistä ja raporteista, jotka sisällytetään vuotuiseen työohjelmaan tämän sopimuksen 17 artiklan määräysten mukaisesti. Nämä toimet voidaan rahoittaa hallinnollisesta talousarviosta tai muista lähteistä peräisin olevin varoin.

XI LUKU

JALO- ELI AROMIKAAKAO

39 artikla

Jalo- eli aromikaakao

1. Ensimmäisessä tämän sopimuksen voimaantultua järjestettävässä istunnossaan neuvosto tarkastelee uudelleen tämän sopimuksen liitettä C ja tarvittaessa muuttaa sitä määrittämällä ne suhteet, joissa liitteessä mainitut maat tuottavat ja vievät yksinomaan tai osittain jalo- eli aromikaakaota. Neuvosto voi myöhemmin milloin tahansa sopimuksen voimassaoloaikana tarkastella uudelleen liitettä C ja muuttaa sitä tarvittaessa. Neuvosto käyttää tarvittaessa asiantuntija-apua. Tällaisissa tapauksissa asiantuntijaryhmän on mahdollisuuksien mukaan koostuttava tasapuolisesti tuojamaiden ja viejämaiden asiantuntijoista. Neuvosto päättää asiantuntijaryhmän kokoonpanosta ja sen noudattamista menettelyistä.

2. Talouskomitea voi tehdä järjestölle ehdotuksia jalo- eli aromikaakaon tuotantoa ja kauppaa koskevan tilastointijärjestelmän laatimisesta ja soveltamisesta.

3. Jäsenet ottavat jalo- eli aromikaakaon merkityksen asianmukaisella tavalla huomioon tarkastelemalla ja tapauksen mukaan hyväksymällä jalo- eli aromikaakaoon liittyviä hankkeita 37 ja 43 artiklan määräysten mukaisesti.

XII LUKU

HANKKEET

40 artikla

Hankkeet

1. Jäsenet voivat tehdä hanke-ehdotuksia, joilla pyritään edistämään tämän sopimuksen tavoitteita ja ensisijaisia aloja, jotka on yksilöity 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa viisivuotisessa strategisessa suunnitelmassa.

2. Talouskomitea tarkastelee hanke-ehdotuksia ja esittää neuvostolle niitä koskevat suosituksensa neuvoston määrittämien järjestelyjen ja menettelyjen mukaisesti, jotka koskevat hankkeiden esittämistä, arviointia, hyväksymistä, tärkeysjärjestykseen asettamista ja rahoitusta. Neuvosto voi tilanteen mukaan määrittää järjestelyjä ja menettelyjä hankkeiden toteuttamista ja seurantaa varten sekä niiden tulosten mahdollisimman laajaa levittämistä varten.

3. Toimitusjohtaja esittää jokaisessa talouskomitean kokouksessa kertomuksen neuvoston hyväksymien hankkeiden etenemisestä, mukaan lukien rahoitusta odottavat, toteutettavana olevat tai jo toteutetut hankkeet. Neuvostolle esitetään asiasta yhteenveto 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

4. Järjestö vastaa pääsääntöisesti valvontatehtävistä hankkeiden toteuttamisen aikana. Järjestölle hankkeiden valmistelusta, hallinnoinnista, valvonnasta ja arvioinnista aiheutuvat yleiskulut on otettava huomioon hankkeiden kokonaiskustannuksissa. Nämä yleiskulut eivät saa ylittää 10:tä prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista.

41 artikla

Suhteet perushyödykerahastoon sekä muihin monen- ja kahdenvälisiin rahoittajiin

1. Järjestö hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla perushyödykerahaston tarjoamia järjestelyjä osallistuakseen kaakaotaloudelle merkityksellisten hankkeiden valmisteluun ja rahoitukseen.

2. Järjestö pyrkii tekemään yhteistyötä muiden kansainvälisten järjestöjen samoin kuin monen- ja kahdenvälisten rahoittajalaitosten kanssa, jotta kaakaotaloudelle merkityksellisille ohjelmille ja hankkeille järjestyisi niiden tarvitsema rahoitus.

3. Järjestö ei missään tapauksessa vastaa hankkeisiin liittyvistä taloudellisista velvoitteista omasta puolestaan eikä jäsentensä nimissä. Mitään järjestön jäsentä ei voida pitää jäsenyytensä perusteella vastuullisena toisen jäsenen tai muun tahon hankkeiden yhteydessä ottamista tai antamista lainoista.

XIII LUKU

KESTÄVÄ KEHITYS

42 artikla

Elintaso ja työolot

Jäsenet pyrkivät parantamaan kaakaoalalla työskentelevän väestön elintasoa ja työoloja kehitystasoaan vastaavalla tavalla ottaen huomioon kansainvälisesti sovitut periaatteet ja ILO:n sovellettavat työelämän normit. Jäsenet myös sopivat siitä, ettei työelämän normeja saa käyttää protektionistisiin tarkoituksiin kaupankäynnissä.

43 artikla

Kestävä kaakaotalous

1. Jäsenet toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet kestävän kaakaotalouden saavuttamiseksi ottaen huomioon kestävän kehityksen periaatteet ja tavoitteet, jotka on määritetty muun muassa Rio de Janeirossa vuonna 1992 vahvistetuissa Rion ympäristö- ja kehitysjulistuksessa ja Agenda 21 -toimintaohjelmassa, New Yorkissa vuonna 2000 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhatjulistuksessa, Johannesburgissa vuonna 2002 pidetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa julkaistussa raportissa, vuonna 2002 saavutetussa kehitysrahoitusta koskevassa Monterreyn konsensuksessa ja vuonna 2001 annetussa Dohan kehitysohjelmaa koskevassa ministerijulistuksessa.

2. Järjestö avustaa pyynnöstä jäseniä saavuttamaan kestävän kaakaotalouden kehittämistä koskevat tavoitteet 1 artiklan e alakohdan ja 2 artiklan 14 kohdan mukaisesti.

3. Järjestö on tärkein foorumi kaikkein sidosryhmien väliselle jatkuvalle vuoropuhelulle, jolla edistetään tarvittaessa kestävän kaakaotalouden kehitystä.

4. Järjestö kannustaa jäsenten väliseen yhteistyöhön toimilla, jotka edistävät kestävän kaakaotalouden saavuttamista.

5. Neuvosto hyväksyy kestävään kaakaotalouteen liittyviä ohjelmia ja hankkeita ja arvioi niitä säännöllisin väliajoin tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti.

6. Järjestö hankkii apua ja tukea monen- ja kahdenvälisiltä rahoittajilta näiden kestävän kaakaotalouden saavuttamiseen tähtäävien ohjelmien, hankkeiden ja toimien täytäntöönpanemiseksi.

XIV LUKU

MAAILMAN KAAKAOTALOUDEN NEUVOA-ANTAVA KOMITEA

44 artikla

Maailman kaakaotalouden neuvoa-antavan komitean perustaminen

1. Perustetaan maailman kaakaotalouden neuvoa-antava komitea, jäljempänä ’neuvoa-antava komitea’, jotta voidaan kannustaa yksityissektorin asiantuntijoita osallistumaan aktiivisesti järjestön toimintaan ja edistää jatkuvaa vuoropuhelua julkisen sektorin ja yksityissektorin asiantuntijoiden välillä.

2. Neuvoa-antava komitea on neuvoa-antava elin, joka antaa neuvostolle lausuntoja asioista, joilla on yleistä ja strategista merkitystä kaakaoalalle, mukaan lukien:

a) tarjonnan ja kysynnän pitkän aikavälin rakenteellinen kehitys;

b) keinot kaakaonviljelijöiden aseman vahvistamiseksi, jotta heidän toimeentuloaan voidaan parantaa;

c) ehdotukset kaakaon kestävän tuotannon, kaupan ja käytön edistämiseksi;

d) kestävän kaakaotalouden kehittäminen;

e) kulutuksen edistämistä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja puitteiden laatiminen;

f) kaikki muut tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat kaakaoalaan liittyvät asiat.

3. Neuvoa-antava komitea auttaa neuvostoa keräämään tietoja tuotannosta, kulutuksesta ja varastoista.

4. Neuvoa-antava komitea esittää neuvoston tarkasteltavaksi suosituksia edellä mainituista asioista.

5. Neuvoa-antava komitea voi perustaa tilapäisiä työryhmiä avustamaan sitä sen tehtävien hoitamisessa edellyttäen, että niiden toimintamenot eivät vaikuta järjestön talousarvioon.

6. Neuvoa-antava komitea vahvistaa perustamisensa yhteydessä omat sääntönsä ja esittää neuvostolle suosituksen niiden hyväksymisestä.

45 artikla

Maailman kaakaotalouden neuvoa-antavan komitean kokoonpano

1. Maailman kaakaotalouden neuvoa-antava komitea koostuu kaakaotalouden kaikkien alojen asiantuntijoista eli

a) kaupan ja teollisuuden yhteenliittymistä;

b) kaakaontuottajien kansallisista ja alueellisista, sekä julkisen sektorin että yksityissektorin järjestöistä;

c) kaakaonviejien kansallisista järjestöistä ja viljelijöiden yhteenliittymistä;

d) kaakaoalan tutkimuslaitoksista; ja

e) muista yksityissektorin yhteenliittymistä tai laitoksista, joilla on etuja ajettavana kaakaotaloudessa.

2. Nämä asiantuntijat toimivat joko omissa nimissään tai edustamiensa tahojen puolesta.

3. Neuvoa-antava komitea koostuu kahdeksasta viejämaan asiantuntijasta ja kahdeksasta tuojamaan asiantuntijasta tämän artiklan 1 kohdassa määritetyn mukaisesti. Neuvosto nimittää nämä asiantuntijat joka toinen kaakaovuosi. Neuvoa-antavan komitean jäsenet voivat nimetä itselleen yhden tai useamman varajäsenen ja neuvonantajan, jotka neuvoston on hyväksyttävä. Neuvoa-antavan komitean kokemusten perusteella neuvosto voi lisätä neuvoa-antavan komitean jäsenmäärää.

4. Neuvoa-antavan komitean puheenjohtaja valitaan jäsenten joukosta. Puheenjohtajuutta hoitavat vuorollaan kahden kaakaovuoden välein viejä- ja tuojamaat.

46 artikla

Maailman kaakaotalouden neuvoa-antavan komitean kokoukset

1. Maailman kaakaotalouden neuvoa-antava komitea kokoontuu yleensä järjestön päätoimipaikassa, ellei neuvosto toisin päätä. Jos neuvoa-antava komitea päättää jonkin jäsenen kutsusta kokoontua muualla kuin järjestön päätoimipaikassa, kutsun esittäneen jäsenen on maksettava siitä aiheutuvat lisäkulut järjestön hallinnollisten määräysten mukaisesti.

2. Neuvoa-antava komitea kokoontuu yleensä kaksi kertaa vuodessa samaan aikaan neuvoston sääntömääräisten istuntojen kanssa. Neuvoa-antava komitea raportoi neuvostolle säännöllisesti toiminnastaan.

3. Maailman kaakaotalouden neuvoa-antavan komitean kokouksiin voivat osallistua tarkkailijoina kaikki järjestön jäsenet.

4. Neuvoa-antava komitea voi myös kutsua julkisen sektorin ja yksityissektorin asiantuntijoita tai edustajia, jotka ovat tunnettuja erityisosaamisestaan jollakin erityisalalla, mukaan lukien valtiosta riippumattomat järjestöt, joilla on asianmukaista asiantuntemusta kaakaoalalla, osallistumaan toimintaansa ja kokouksiinsa.

XV LUKU

VELVOITTEISTA VAPAUTTAMINEN JA ERILLIS- JA TUKITOIMENPITEET

47 artikla

Vapautus velvoitteista poikkeuksellisissa olosuhteissa

1. Neuvosto voi vapauttaa jäsenen jostakin velvoitteesta poikkeus- tai hätätilanteessa, ylivoimaisen esteen (force majeure) sattuessa tai huoltohallintojärjestelmän mukaisesti hallittujen alueiden osalta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan mukaisten kansainvälisten velvoitteiden perusteella.

2. Myöntäessään jäsenelle vapautuksen tämän artiklan 1 kohdan nojalla neuvoston on nimenomaisesti todettava, millä ehdoilla ja miksi ajaksi jäsen vapautetaan kyseisestä velvoitteesta sekä vapautuksen perustelut.

3. Sen estämättä, mitä edellä tässä artiklassa määrätään, neuvosto ei vapauta jäsentä sen 25 artiklan mukaisista velvoitteista suorittaa maksuosuutensa eikä maksuosuuden suorittamatta jättämisen seuraamuksista.

4. Viejäjäsenen, jonka osalta neuvosto on tunnustanut ylivoimaisen esteen olemassaolon, äänten jakamisen laskutavan on perustuttava sen viennin tosiasialliseen määrään sinä vuonna, jolloin ylivoimainen este ilmeni, ja sitä seuraavina kolmena vuonna.

48 artikla

Erillis- ja tukitoimenpiteet

Kehittyvät tuojajäsenet ja jäseninä olevat vähiten kehittyneet maat, joiden etuja tämän sopimuksen soveltamiseksi toteutetut toimenpiteet vahingoittavat, voivat pyytää neuvostoa ryhtymään asianmukaisiin erillis- ja tukitoimenpiteisiin. Neuvosto harkitsee tällaisiin asianmukaisiin toimenpiteisiin ryhtymistä Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin hyväksymän päätöslauselman 93 (IV) määräysten perusteella.

XVI LUKU

NEUVOTTELUT, RIIDAT JA VALITUKSET

49 artikla

Neuvottelut

Jäsenen on tarkasteltava huolellisesti kaikkia esityksiä, joita toinen jäsen tekee sille tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta, sekä varattava riittävä mahdollisuus asiaa koskeville neuvotteluille. Tällaisten neuvottelujen kuluessa toimitusjohtajan on jommankumman osapuolen pyynnöstä ja toisen osapuolen suostumuksella määrättävä sopiva sovittelumenettely. Järjestö ei korvaa tämän menettelyn kuluja. Jos menettely johtaa ratkaisuun, siitä on annettava selostus toimitusjohtajalle. Ellei ratkaisua saada aikaan, asia voidaan jommankumman osapuolen vaatimuksesta saattaa neuvoston käsiteltäväksi 50 artiklan mukaisesti.

50 artikla

Riidat

1. Tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskeva riita, jota sen osapuolet eivät saa ratkaistuksi, on jommankumman osapuolen pyynnöstä saatettava neuvoston ratkaistavaksi.

2. Jos riita on tämän artiklan 1 kohdan nojalla saatettu neuvoston ratkaistavaksi ja siitä on käyty keskustelu, jäsenet, jotka yhdessä edustavat vähintään yhtä kolmasosaa koko äänimäärästä, tai mitkä tahansa viisi jäsentä voivat yhdessä pyytää, että ennen asian ratkaisemista neuvosto hankkii riidanalaisia kysymyksiä koskevan lausunnon tilapäiseltä neuvoa-antavalta ryhmältä, joka perustetaan tämän artiklan 3 kohdassa määrätyllä tavalla.

3. a) Ellei neuvosto toisin päätä, tilapäiseen neuvoa-antavaan ryhmään kuuluu i) kaksi viejäjäsenten nimittämää henkilöä, joista toisella on laajaa kokemusta riidanalaisista kysymyksistä ja toinen on pätevä ja kokenut lakimies; ii) kaksi tuojajäsenten nimittämää henkilöä, joista toisella on laajaa kokemusta riidanalaisista kysymyksistä ja toinen on pätevä ja kokenut lakimies; ja iii) puheenjohtaja, jonka valitsevat i ja ii alakohdan mukaisesti nimetyt neljä henkilöä yksimielisesti tai, jos nämä eivät pääse yksimielisyyteen, jonka neuvoston puheenjohtaja valitsee. b) Jäsenmaiden kansalaiset voivat tulla valituiksi tilapäiseen neuvoa-antavaan ryhmään. c) Henkilöiden, jotka on nimitetty tilapäiseen neuvoa-antavaan ryhmään, on toimittava henkilökohtaisessa ominaisuudessaan ottamatta vastaan ohjeita miltään hallitukselta. d) Tilapäisen neuvoa-antavan ryhmän kulut maksaa järjestö.

4. Tilapäisen neuvoa-antavan ryhmän lausunto perusteluineen toimitetaan neuvostolle, joka kaikkia asiaan liittyviä tietoja harkittuaan ratkaisee riidan.

51 artikla

Neuvoston toiminta valitusasioissa

1. Valitus siitä, ettei jokin jäsen täytä tästä sopimuksesta sille johtuvia velvoitteita, on valituksen tehneen jäsenen pyynnöstä saatettava neuvoston käsiteltäväksi, joka tutkii asian ja tekee siitä päätöksen.

2. Päätös, jolla neuvosto toteaa jäsenen rikkoneen tästä sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan, on tehtävä jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, ja siinä on mainittava rikkomisen luonne.

3. Kun neuvosto joko valituksen perusteella tai muutoin toteaa jäsenen rikkoneen tämän sopimuksen mukaisia velvoitteitaan, se voi, rajoittamatta muissa tämän sopimuksen artikloissa, kuten 60 artiklassa, nimenomaisesti määrättyjen toimenpiteiden soveltamista,

a) peruuttaa tämän jäsenen äänioikeuden neuvostossa; ja

b) tarpeelliseksi katsoessaan peruuttaa jäsenen muut oikeudet, mukaan lukien oikeuden tulla valituksi neuvoston tai jonkin sen asettaman komitean jäseneksi tai hoitaa niissä virkaa, siihen asti, kunnes jäsen on täyttänyt velvoitteensa.

4. Jäsen, jonka äänioikeus on tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti peruutettu, on edelleen velvollinen täyttämään tästä sopimuksesta sille johtuvat taloudelliset ja muut velvoitteet.

XVII LUKU

LOPPUMÄÄRÄYKSET

52 artikla

Tallettaja

Tämän sopimuksen tallettajaksi nimetään Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri.

53 artikla

Allekirjoittaminen

Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa 1 päivästä lokakuuta 2010 alkaen 30 päivään syyskuuta 2012 asti kaikille vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen sopimuspuolille sekä kaikille hallituksille, jotka on kutsuttu Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 2010 kaakaokonferenssiin. Vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen tai tämän sopimuksen nojalla perustettu neuvosto voi kuitenkin pidentää tämän sopimuksen allekirjoittamisen määräaikaa yhden kerran. Neuvoston on välittömästi ilmoitettava tallettajalle tällaisesta pidennyksestä.

54 artikla

Ratifioiminen ja hyväksyminen

1. Tämän sopimuksen allekirjoittaneiden hallitusten on ratifioitava tai hyväksyttävä se valtiosääntönsä mukaisesti. Ratifioimis- tai hyväksymisasiakirjat on talletettava tallettajan huostaan.

2. Jokainen sopimuspuoli ilmoittaa pääsihteerille ratifioimis- tai hyväksymisasiakirjojensa tallettamisajankohtana tai mahdollisimman pian sen jälkeen, onko se viejä- vai tuojajäsen.

55 artikla

Liittyminen

1. Tämä sopimus on avoinna liittymistä varten niiden valtioiden hallituksille, joilla on oikeus allekirjoittaa se.

2. Neuvosto määrittelee, mihin tämän sopimuksen liitteistä sopimukseen liittyvän valtion katsotaan kuuluvan, jos kyseistä valtiota ei ole mainittu missään näistä liitteistä.

3. Liittyminen tapahtuu tallettamalla liittymisasiakirja tallettajan huostaan.

56 artikla

Ilmoitus väliaikaisesta soveltamisesta

1. Allekirjoittajahallitus, joka aikoo ratifioida tai hyväksyä tämän sopimuksen, tai hallitus, joka aikoo liittyä sopimukseen mutta joka ei vielä ole voinut tallettaa asiakirjaansa, voi milloin tahansa ilmoittaa tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti valtiosääntönsä ja/tai kansallisten lakiensa ja määräystensä mukaisesti joko sen tullessa voimaan 57 artiklan mukaisesti tai, jos se on jo tullut voimaan, tietystä ajankohdasta alkaen. Jokainen hallitus, joka antaa tällaisen ilmoituksen, ilmoittaa pääsihteerille ilmoitusajankohtana tai mahdollisimman pian sen jälkeen, onko se viejä- vai tuojajäsen.

2. Hallitus, joka on tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittanut soveltavansa tätä sopimusta joko sen tullessa voimaan tai tietystä päivästä alkaen, on kyseisestä ajankohdasta lukien väliaikainen jäsen. Se pysyy väliaikaisena jäsenenä siihen asti, kunnes se tallettaa ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa.

57 artikla

Voimaantulo

1. Tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan 1 päivänä lokakuuta 2012 tai milloin tahansa sen jälkeen, jos hallitukset, jotka edustavat vähintään viittä viejämaata, joiden yhteenlaskettu vienti on vähintään 80 prosenttia liitteessä A lueteltujen maiden kokonaisviennistä, sekä tuojamaita, joiden yhteenlaskettu tuonti on vähintään 60 prosenttia liitteessä B esitetystä kokonaistuonnista, ovat kyseiseen päivään mennessä tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa tallettajan huostaan. Sopimus tulee myös lopullisesti voimaan heti, kun se on tullut väliaikaisesti voimaan ja kun mainitut prosenttivaatimukset on täytetty tallettamalla ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjat.

2. Tämä sopimus tulee väliaikaisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011, jos hallitukset, jotka edustavat vähintään viittä viejämaata, joiden yhteenlaskettu vienti on vähintään 80 prosenttia liitteessä A lueteltujen maiden kokonaisviennistä, sekä tuojamaita, joiden yhteenlaskettu tuonti on vähintään 60 prosenttia liitteessä B esitetystä kokonaistuonnista, ovat kyseiseen päivään mennessä tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa taikka ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti sen tullessa voimaan. Tällaisista hallituksista tulee väliaikaisia jäseniä.

3. Jos tämän artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisen voimaantulon edellytykset eivät ole täyttyneet 1 päivänä syyskuuta 2011, Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin pääsihteeri kutsuu mahdollisimman aikaisena ajankohtana koolle ne hallitukset, jotka ovat tallettaneet ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirjansa taikka ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti. Kyseiset hallitukset voivat päättää, saattavatko ne tämän sopimuksen keskenään voimaan vahvistamanaan ajankohtana lopullisesti tai väliaikaisesti, kokonaan tai osittain, vai ryhtyvätkö ne muihin tarpeellisina pitämiinsä järjestelyihin.

4. Sellaisen hallituksen osalta, jonka ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymisasiakirja taikka väliaikaista soveltamista koskeva ilmoitus talletetaan sopimuksen jo tultua tämän artiklan 1, 2 tai 3 kohdan mukaisesti voimaan, asiakirjan tai ilmoituksen oikeusvaikutus alkaa tallettamispäivästä, väliaikaista soveltamista koskevan ilmoituksen osalta 56 artiklan 1 kohdan määräysten mukaisesti.

58 artikla

Varaumat

Tämän sopimuksen määräyksiin ei saa tehdä varaumia.

59 artikla

Sopimuksen irtisanominen

1. Jäsen voi irtisanoa tämän sopimuksen milloin tahansa sen voimaantulon jälkeen ilmoittamalla irtisanomisesta kirjallisesti tallettajalle. Jäsenen on viipymättä ilmoitettava asiasta neuvostolle.

2. Irtisanominen tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen. Jos jäsenten määrä ei irtisanomisen seurauksena täytä 57 artiklan 1 kohdassa määrättyjä tämän sopimuksen voimaantuloedellytyksiä, neuvosto kokoontuu erityisistuntoon tarkastelemaan tilannetta ja tekemään tarvittavat päätökset.

60 artikla

Erottaminen

Jos neuvosto 51 artiklan 3 kohdan mukaisesti toteaa jäsenen rikkoneen tästä sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan ja lisäksi katsoo, että kyseinen rikkominen haittaa vakavalla tavalla tämän sopimuksen täytäntöönpanoa, se voi erottaa tällaisen jäsenen järjestöstä. Neuvoston on viipymättä ilmoitettava erottamisesta tallettajalle. Asianomainen jäsen lakkaa olemasta järjestön jäsen 90 päivän kuluttua neuvoston päätöksestä.

61 artikla

Eronneiden tai erotettujen jäsenten kanssa tehtävät loppuselvitykset

Neuvosto ryhtyy loppuselvityksiin sopimuksen irtisanoneiden tai erotettujen jäsenten kanssa. Järjestö pitää sopimuksen irtisanoneen tai erotetun jäsenen jo suorittamat maksut, ja jäsen on velvollinen suorittamaan kaikki sen osalta sopimuksen irtisanomisen tai erottamisen voimaantulohetkellä järjestölle suoritettavaksi erääntyneet maksut. Siinä tapauksessa, ettei sopimuspuoli voi hyväksyä jotakin sopimusmuutosta ja tämän johdosta lakkaa 63 artiklan 2 kohdan nojalla osallistumasta tähän sopimukseen, neuvosto voi kuitenkin tehdä loppuselvityksen kohtuulliseksi katsomallaan tavalla.

62 artikla

Voimassaoloaika, sen pidentäminen ja päättyminen

1. Tämä sopimus on voimassa kymmenennen sen voimaantulon jälkeisen täyden kaakaovuoden loppuun, ellei sen voimassaoloaikaa tämän artiklan 4 kohdan nojalla pidennetä tai voimassaoloa tämän artiklan 5 kohdan nojalla päätetä aiemmin.

2. Neuvosto tarkastelee tämän sopimuksen soveltamista viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja tekee tarvittavat päätökset.

3. Neuvosto voi tämän sopimuksen voimassaoloaikana päättää neuvotella sopimuksen uudelleen, jotta uudelleenneuvoteltu sopimus tulee voimaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kymmenennen kaakaovuoden lopussa tai neuvoston tämän artiklan 4 kohdan nojalla päättämän pidennyksen päättyessä.

4. Neuvosto voi pidentää koko tämän sopimuksen tai sen osan voimassaoloaikaa kahdessa jaksossa, joista kumpikaan ei ylitä kahta kaakaovuotta. Neuvosto ilmoittaa tallettajalle tällaisesta voimassaoloajan pidentämisestä.

5. Neuvosto voi milloin tahansa päättää lopettaa tämän sopimuksen voimassaolon. Tällöin sopimuksen voimassaolo päättyy neuvoston vahvistamana ajankohtana edellyttäen, että jäsenten 25 artiklan mukaiset velvoitteet jatkuvat, kunnes tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät taloudelliset velvoitteet on täytetty. Neuvosto ilmoittaa tallettajalle tällaisesta päätöksestä.

6. Tämän sopimuksen voimassaolon millä tahansa tavoin tapahtuvan päättymisen estämättä neuvosto jatkaa toimintaansa niin kauan kuin on tarpeen järjestön lakkauttamiseksi, sen tilien päättämiseksi sekä varojen järjestelemiseksi. Neuvostolla on tänä aikana kaikkien hallinnollisten ja taloudellisten asioiden selvittämiseen tarvittavat valtuudet.

7. Sen estämättä, mitä 59 artiklan 2 kohdassa määrätään, jäsenen, joka ei halua osallistua tämän artiklan nojalla voimassaololtaan pidennettyyn sopimukseen, on ilmoitettava asiasta tallettajalle ja neuvostolle. Jäsen lakkaa olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli pidennysjakson alkamisajankohdasta.

63 artikla

Muutokset

1. Neuvosto voi antaa sopimuspuolille suosituksia tämän sopimuksen muuttamisesta. Muutos tulee voimaan 100 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on saanut ilmoitukset muutoksen hyväksymisestä sopimuspuolilta, jotka edustavat vähintään 75:tä prosenttia viejäjäsenistä, joilla on vähintään 85 prosenttia viejäjäsenten äänistä, sekä sopimuspuolilta, jotka edustavat vähintään 75:tä prosenttia tuojajäsenistä, joilla on vähintään 85 prosenttia tuojajäsenten äänistä, taikka myöhempänä ajankohtana, jonka neuvosto vahvistaa. Neuvosto voi asettaa määräajan, jonka kuluessa sopimuspuolten on ilmoitettava tallettajalle hyväksyvänsä muutoksen, ja jos muutos ei ole määräajan umpeutuessa tullut voimaan, se katsotaan rauenneeksi.

2. Jäsen, jonka puolesta muutoksen hyväksymistä koskevaa ilmoitusta ei ole tehty siihen päivään mennessä, jolloin muutos tulee voimaan, lakkaa kyseisenä päivänä olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli, ellei neuvosto päätä pidentää kyseisen jäsenen hyväksynnän vastaanottamisen määräaikaa niin, että tämä voi saattaa loppuun asiaa koskevat sisäiset menettelynsä. Muutos ei sido kyseistä jäsentä ennen kuin se on ilmoittanut hyväksyvänsä sen.

3. Heti kun suositus sopimuksen muuttamisesta on hyväksytty, neuvosto toimittaa tallettajalle jäljennöksen muutoksesta. Neuvosto antaa tallettajalle tiedot, joita tämä tarvitsee todetakseen, riittävätkö vastaanotetut hyväksymisilmoitukset saattamaan muutoksen voimaan.

XVIII LUKU

LISÄ- JA SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

64 artikla

Erityisvararahasto

1. Perustetaan erityisvararahasto, josta katetaan yksinomaan järjestön lakkauttamisesta aiheutuvat menot. Neuvosto päättää siitä, miten rahastosta kertyvät korot käytetään.

2. Erityisvararahasto, jonka neuvosto on perustanut vuoden 1993 kansainvälisen kaakaosopimuksen mukaisesti, siirretään tämän sopimukseen alaisuuteen 1 kohdassa määrättyyn tarkoitukseen.

3. Jäsenen, joka ei ole liittynyt vuosien 1993 ja 2001 kansainvälisiin kaakaosopimuksiin mutta joka liittyy tähän sopimukseen, on osallistuttava erityisvararahaston rahoitukseen. Neuvosto vahvistaa tällaisen jäsenen rahoitusosuuden sille tulevan äänimäärän perusteella.

65 artikla

Muut lisä- ja siirtymämääräykset

1. Tämän sopimuksen katsotaan korvaavan vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen.

2. Kaikki järjestön tai sen toimielinten vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen nojalla tekemät tai niiden puolesta tehdyt sitoumukset, jotka ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä ja joiden ei ole määrä raueta kyseisenä ajankohtana, jäävät voimaan, ellei niitä tämän sopimuksen määräyksillä muuteta.

Tehty Genevessä 25 päivänä kesäkuuta 2010. Tämän sopimuksen arabian-, englannin-, espanjan-, kiinan-, ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset.

(1) Lasketaan kaakaopapujen jauhatuksista, joihin lisätään papuina ilmaistu kaakaotuotteiden, suklaan ja suklaatuotteiden nettotuonti.

LIITE A

Kaakaonvienti a) 57 artiklan (Voimaantulo) soveltamista varten laskettuna

Maa b) 2005/06 2006/07 2007/08 Kolmen vuoden keskiarvo 2005/06–2007/08 (tonnia) (osuus) Norsunluurannikko m 1 349 639 1 200 154 1 191 377 1 247 057 38,75 % Ghana m 648 687 702 784 673 403 674 958 20,98 % Indonesia 592 960 520 479 465 863 526 434 16,36 % Nigeria m 207 215 207 075 232 715 215 668 6,70 % Kamerun m 169 214 162 770 178 844 170 276 5,29 % Ecuador m 108 678 110 308 115 264 111 417 3,46 % Togo m 73 064 77 764 110 952 87 260 2,71 % Papua-Uusi-Guinea m 50 840 47 285 51 588 49 904 1,55 % Dominikaaninen tasavalta m 31 629 42 999 34 106 36 245 1,13 % Guinea 18 880 17 620 17 070 17 857 0,55 % Peru 15 414 11 931 11 178 12 841 0,40 % Brasilia m 57 518 10 558 –32 512 11 855 0,37 % Venezuelan bolivaarinen tasavalta m 11 488 12 540 4 688 9 572 0,30 % Sierra Leone 4 736 8 910 14 838 9 495 0,30 % Uganda 8 270 8 880 8 450 8 533 0,27 % Tansanian yhdistynyt tasavalta 6 930 4 370 3 210 4 837 0,15 % Salomonsaaret 4 378 4 075 4 426 4 293 0,13 % Haiti 3 460 3 900 4 660 4 007 0,12 % Madagaskar 2 960 3 593 3 609 3 387 0,11 % São Tomé ja Príncipe 2 250 2 650 1 500 2 133 0,07 % Liberia 650 1 640 3 930 2 073 0,06 % Päiväntasaajan Guinea 1 870 2 260 1 990 2 040 0,06 % Vanuatu 1 790 1 450 1 260 1 500 0,05 % Nicaragua 892 750 1 128 923 0,03 % Kongon demokraattinen tasavalta 900 870 930 900 0,03 % Honduras 1 230 806 – 100 645 0,02 % Kongo 90 300 1 400 597 0,02 % Panama 391 280 193 288 0,01 % Vietnam 240 70 460 257 0,01 % Grenada 80 218 343 214 0,01 % Gabon m 160 99 160 140 — Trinidad ja Tobago m 193 195 –15 124 — Belize 60 30 20 37 — Dominica 60 20 0 27 — Fidži 20 10 10 13 — Yhteensä c) 3 376 836 3 169 643 3 106 938 3 217 806 100,00 % a) Kolmen vuoden, 2005/06–2007/08, keskiarvo kaakaopapujen nettoviennistä lisättynä kaakaotuotteiden nettoviennillä muutettuna papuja vastaaviksi luvuiksi seuraavia muuntokertoimia käyttäen: kaakaovoi 1,33; kaakaojauhe ja -kakku 1,18; kaakaomassa 1,25. b) Luettelossa on mainittu vain ne maat, jotka Kansainvälisen kaakaojärjestön sihteeristön käytettävissä olevien tietojen mukaan ovat erikseen vieneet kaakaota jaksolla 2005/06–2007/08. c) Koska luvut ovat pyöristettyjä, niiden yhteenlaskettu määrä ei aina vastaa tekijöiden tarkkaa summaa. m Vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen sopimuspuoli 9. marraskuuta 2009. — Ei lainkaan tai määrä joko merkityksetön tai vähemmän kuin käytetty yksikkö. Lähde: Kansainvälinen kaakaojärjestö, Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics, osa XXXV, nro 3, kaakaovuosi 2008/09.

LIITE B

Kaakaontuonti a) 57 artiklan (Voimaantulo) soveltamista varten laskettuna

Maa b) 2005/06 2006/07 2007/08 Kolmen vuoden keskiarvo 2005/06–2007/08 (tonnia) (osuus) Euroopan unioni: m 2 484 235 2 698 016 2 686 041 2 622 764 53,24 % Alankomaat 581 459 653 451 681 693 638 868 12,97 % Belgia/Luxemburg 199 058 224 761 218 852 214 224 4,35 % Bulgaria 12 770 14 968 12 474 13 404 0,27 % Espanja 150 239 153 367 172 619 158 742 3,22 % Irlanti 22 172 19 383 17 218 19 591 0,40 % Italia 126 949 142 128 156 277 141 785 2,88 % Itävalta 20 119 26 576 24 609 23 768 0,48 % Kreikka 16 451 17 012 17 014 16 826 0,34 % Kypros 282 257 277 272 0,01 % Latvia 2 286 2 540 2 434 2 420 0,05 % Liettua 5 396 4 326 4 522 4 748 0,10 % Malta 34 46 81 54 — Puola 103 382 108 275 113 175 108 277 2,20 % Portugali 3 643 4 179 3 926 3 916 0,08 % Ranska 388 153 421 822 379 239 396 405 8,05 % Romania 11 791 13 337 12 494 12 541 0,25 % Ruotsi 15 761 13 517 14 579 14 619 0,30 % Saksa 487 696 558 357 548 279 531 444 10,79 % Slovakia 15 282 16 200 13 592 15 025 0,30 % Slovenia 1 802 2 353 2 185 2 113 0,04 % Suomi 10 954 10 609 11 311 10 958 0,22 % Tanska 15 232 15 493 17 033 15 919 0,32 % Tšekki 12 762 14 880 16 907 14 850 0,30 % Unkari 10 564 10 814 10 496 10 625 0,22 % Viro 37 141 14 986 –1 880 16 749 0,34 % Yhdistynyt kuningaskunta 232 857 234 379 236 635 234 624 4,76 % Yhdysvallat 822 314 686 939 648 711 719 321 14,60 % Malesia c) m 290 623 327 825 341 462 319 970 6,49 % Venäjän federaatio m 163 637 176 700 197 720 179 352 3,64 % Kanada 159 783 135 164 136 967 143 971 2,92 % Japani 112 823 145 512 88 403 115 579 2,35 % Singapore 88 536 110 130 113 145 103 937 2,11 % Kiina 77 942 72 532 101 671 84 048 1,71 % Sveitsi m 74 272 81 135 90 411 81 939 1,66 % Turkki 73 112 84 262 87 921 81 765 1,66 % Ukraina 63 408 74 344 86 741 74 831 1,52 % Australia 52 950 55 133 52 202 53 428 1,08 % Argentiina 33 793 38 793 39 531 37 372 0,76 % Thaimaa 26 737 31 246 29 432 29 138 0,59 % Filippiinit 18 549 21 260 21 906 20 572 0,42 % Meksiko c) 19 229 15 434 25 049 19 904 0,40 % Etelä-Korea 17 079 24 454 15 972 19 168 0,39 % Etelä-Afrikka 15 056 17 605 16 651 16 437 0,33 % Iranin islamilainen tasavalta 10 666 14 920 22 056 15 881 0,32 % Kolumbia c) 16 828 19 306 9 806 15 313 0,31 % Chile 13 518 15 287 15 338 14 714 0,30 % Intia 9 410 10 632 17 475 12 506 0,25 % Israel 11 437 11 908 13 721 12 355 0,25 % Uusi-Seelanti 11 372 12 388 11 821 11 860 0,24 % Serbia 10 864 11 640 12 505 11 670 0,24 % Norja 10 694 11 512 12 238 11 481 0,23 % Egypti 6 026 10 085 14 036 10 049 0,20 % Algeria 9 062 7 475 12 631 9 723 0,20 % Kroatia 8 846 8 904 8 974 8 908 0,18 % Syyria 7 334 7 229 8 056 7 540 0,15 % Tunisia 6 019 7 596 8 167 7 261 0,15 % Kazakstan 6 653 7 848 7 154 7 218 0,15 % Saudi-Arabia 6 680 6 259 6 772 6 570 0,13 % Valko-Venäjä 8 343 3 867 5 961 6 057 0,12 % Marokko 4 407 4 699 5 071 4 726 0,10 % Pakistan 2 123 2 974 2 501 2 533 0,05 % Costa Rica 1 965 3 948 1 644 2 519 0,05 % Uruguay 2 367 2 206 2 737 2 437 0,05 % Libanon 2 059 2 905 2 028 2 331 0,05 % Guatemala 1 251 2 207 1 995 1 818 0,04 % Bolivia c) 1 282 1 624 1 927 1 611 0,03 % Sri Lanka 1 472 1 648 1 706 1 609 0,03 % El Salvador 1 248 1 357 1 422 1 342 0,03 % Azerbaidžan 569 2 068 1 376 1 338 0,03 % Jordania 1 263 1 203 1 339 1 268 0,03 % Kenia 1 073 1 254 1 385 1 237 0,03 % Uzbekistan 684 1 228 1 605 1 172 0,02 % Hongkong (Kiina) 2 018 870 613 1 167 0,02 % Moldova 700 1 043 1 298 1 014 0,02 % Islanti 863 1 045 1 061 990 0,02 % entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 628 961 1 065 885 0,02 % Bosnia ja Hertsegovina 841 832 947 873 0,02 % Kuuba c) 2 162 - 170 107 700 0,01 % Kuwait 427 684 631 581 0,01 % Senegal 248 685 767 567 0,01 % Libya 224 814 248 429 0,01 % Paraguay 128 214 248 197 — Albania 170 217 196 194 — Jamaika c) 479 -67 89 167 — Oman 176 118 118 137 — Sambia 95 60 118 91 — Zimbabwe 111 86 62 86 — Saint Lucia c) 26 20 25 24 — Samoa 48 15 0 21 — Saint Vincent ja Grenadiinit 6 0 0 2 — Yhteensä d) 4 778 943 5 000 088 5 000 976 4 926 669 100,00 % a) Kolmen vuoden, 2005/06–2007/08, keskiarvo kaakaopapujen nettotuonnista lisättynä kaakaotuotteiden nettotuonnilla muutettuna papuja vastaaviksi luvuiksi seuraavia muuntokertoimia käyttäen: kaakaovoi 1,33; kaakaojauhe ja -kakku 1,18; kaakaomassa 1,25. b) Luettelossa on mainittu vain ne maat, jotka Kansainvälisen kaakaojärjestön sihteeristön käytettävissä olevien tietojen mukaan ovat erikseen tuoneet kaakaota jaksolla 2005/06–2007/08. c) Maa, joka voidaan lukea myös vientimaaksi. d) Koska luvut ovat pyöristettyjä, niiden yhteenlaskettu määrä ei aina vastaa tekijöiden tarkkaa summaa. m Vuoden 2001 kansainvälisen kaakaosopimuksen sopimuspuoli 9. marraskuuta 2009. — Ei lainkaan tai määrä joko merkityksetön tai vähemmän kuin käytetty yksikkö. Lähde: Kansainvälinen kaakaojärjestö, Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics, osa XXXV, nro 3, kaakaovuosi 2008/09.

LIITE C

Yksinomaan tai osittain jalo- eli aromikaakaota vievät tuottajamaat

Kolumbia

Costa Rica

Dominica

Dominikaaninen tasavalta

Ecuador

Grenada

Indonesia

Jamaika

Madagaskar

Papua-Uusi-Guinea

Peru

Saint Lucia

São Tomé ja Príncipe

Trinidad ja Tobago