KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä heinäkuuta 1999,

valtiontuesta jota Saksa aikoo myöntää Saxonylon Textil GmbH:lle

(tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2535)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(1999/673/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999(1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tämän säännöksen mukaisesti(2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I MENETTELY

1) Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet 19 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä suunnitelmasta myöntää tukea Dresdenissä sijaitsevalle Saxonylon Textil GmbH:lle polyamidilangan tuotantolaitoksen perustamiseen Meeraneen, Sachsenin osavaltioon. Lisätietoja ne ovat toimittaneet 10 päivänä syyskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä.

2) Komissio on ilmoittanut Saksalle 17 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Saksa on vastannut menettelyn aloittamiseen 7 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä.

3) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(3), jossa komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä tuista.

4) Komissio on saanut huomautukset kuudelta asianomaiselta. Huomautukset on toimitettu Saksalle, joka esitti niistä omat huomionsa 15 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä.

II TUKI

5) Suunniteltu tuki koskee singaporelaisen Toloram-yhtymän tytäryhtiön Saxonylon Textil GmbH:n investointihanketta. Toloram-yhtymä toimii yli 20 maassa ja valmistaa ja myy tekstiilejä, kuituja, lankoja, lattiapäällysteitä, paperia, kemikaaleja, televiestintälaitteita, elintarvikkeita, elektronisia laitteita ja taloustavaroita. Investoinnilla on tarkoitus rakentaa Meeraneen uusinta tekniikkaa hyödyntävä tuotantolaitos, jossa valmistetaan teollisuus- ja tekstiilifilamenttilankaa polyamidista 6.6 (mukaan lukien täyteen pituuteen venytetyt sekä osittain venytetyt langat, teksturoidut langat sekä kerratut ja värjätyt langat). Tehtaassa on määrä valmistaa lisäksi mikromultifilamenttilankaa sekä hienoa ja keskipainoista multifilamenttilankaa 0,5-1 denierin filamenteilla.

6) Suunnitelman mukaan tehtaan vuosikapasiteetti on 12140 tonnia ja tuotannon on määrä alkaa vuoden 1999 kolmannen neljänneksen aikana. Tehtaan tuotanto korvaisi nylontuotteiden 3000-4000 tonnin maahantuonnin, jonka Toloram-yhtymä tuo vuosittain EU:n ulkopuolelta. Hankkeen avulla luodaan vähintään 150 työpaikkaa.

7) Hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat 120,990 miljoonaa Saksan markkaa. Ehdotettu rahoitustuki koostuu komission hyväksymän osavaltion ja liittovaltion yhteisen tehtävän 26. puiteohjelmaan "Alueellisten talousrakenteiden parantaminen" kuuluvasta 35,208 miljoonasta Saksan markasta(4) sekä 7,138 miljoonan Saksan markan suuruisesta investointien verohelpotuksesta. Suunnitellun tuen intensiteetti on 35 prosenttia.

8) Menettelyä aloitettaessa komissio epäili tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, sillä hanke ei näytä noudattavan synteettikuituteollisuudelle myönnettävää tukea koskevaa säännöstöä (jäljempänä "tukisäännöstö")(5).

III ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

9) Kansainvälisen kemiallisten kuitujen järjestön (Internationale Chemiefaservereinigung, jäljempänä "CIRFS") mukaan polyamidista valmistettavien filamentti- ja teollisuuslankojen tuotannossa on rakenteellista ylikapasiteettia, minkä vuoksi tukisäännöstön rakenteellista tuotannonvajausta koskevia määräyksiä ei tässä tapauksessa voida soveltaa. Koska hanke kasvattaisi yrityksen tuotantokapasiteettia tilanteessa, jossa rakenteellista tuotannonvajausta ei voida osoittaa, suunniteltu tuki ei CIRFS:n mukaan noudata mainittua tukisäännöstöä. Lisäksi monet alan yritykset ovat tukisäännöstöä noudattaen toteuttaneet perustavanlaatuisia uudistuksia ja joissakin tapauksissa luoneet uutta kapasiteettia. Ilman valtiontukea suunnitellaan myös uusia hankkeita, jotka voisivat vaarantua, jos kilpailijan hankkeelle myönnetään tukea. CIRFS:n asiantuntijaennusteiden mukaan tekstiilipolyamidilankojen kysyntä yhteisössä heikkenee vuodesta 1998 vuoteen 2003 keskimäärin 1,6 prosenttia vuodessa, kun taas polyamiditeollisuuslankojen kysyntä säilyy suhteellisen vakaana. CIRFS viittaa Saksan viranomaisten väitteeseen, jonka mukaan tuki edesauttaa uusien osavaltioiden teollisuuden rakenneuudistusta. Tämän väitteen ei katsota perustuvan tukisäännöstöön. Lisäksi entisen Itä-Saksan polyamidilankateollisuuden alasajo on CIRFS:n mukaan toteutettu varsin onnistuneesti.

10) Myöskään Industrievereinigung Chemiefaser e.V.:n mukaan suunniteltu tuki ei noudata tukisäännöstöä. Kyseessä olevien tuotteiden osalta ei Saksassa ole rakenteellista tuotannonvajausta, ja Itä-Saksassa toimivat valmistajat, jotka eivät ole saaneet tukea, ovat jo kärsineet tilanteesta erityisen paljon.

11) Espanjan synteettisten kuitujen valmistajien liitto Profibra totesi, että suunnitellulla tuella voisi olla haitallisia vaikutuksia espanjalaisiin kilpailijoihin, joiden markkinatilanne on jo nyt huono. Profibra vaati tukisäännöstön tiukkaa noudattamista.

12) Myös tekstiilialan yritys Poliseda SL, joka valmistaa polyamidista teollisuus- ja tekstiilifilamenttilankoja, toimitti huomautuksensa. Poliseda SL vastusti tuen myöntämistä alan kapasiteetin alhaisen käyttöasteen vuoksi ja piti tukea tukisäännöstön vastaisena. Myös polyesterikuituja, tekstiilifilamenttilankoja ja tekstiilipolyamidilankoja valmistava Nurel SA viittasi nykyisten valmistajien vaikeaan tilanteeseen. Suunniteltu tuki vaarantaisi omin varoin toteutettavat investoinnit ja näin ollen antaisi tuetuille hankkeille perusteetonta kilpailuetua. Nylstar GmbH väitti joutuvansa lopettamaan tuotannon Saksan tehtailla Freiburg im Breisgaussa (Baden-Württemberg) ja Neumünsterissä (Schleswig-Holstein), mikäli tuki myönnetään nykyisessä markkinatilanteessa, minkä seurauksena menetettäisiin 525 työpaikkaa.

IV SAKSAN HUOMAUTUKSET

13) Saksa vastasi menettelyn aloittamiseen 7 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, jossa se totesi, että suunniteltu tuki edistäisi Meeranen taloudellista kehitystä; kyseinen paikkakunta kuuluu tavoitteen 1 kohdealueisiin. Saksan käsityksen mukaan hankkeen arvioinnissa suunnitellun investoinnin alueelliset taloudelliset vaikutukset olisi otettava huomioon yhtä merkittävinä tekijöinä kuin hankkeesta jäsenvaltioiden väliselle kilpailulle ja kaupalle aiheutuvat vaikutukset.

14) Kapasiteetin vähentämisestä Saksa mainitsi, että kyseessä on uuden tuotantolaitoksen rakentaminen. Koska yrityksellä ei Saksan mukaan ole aikaisemmin ollut vastaavia tuotantolaitoksia Euroopan talousalueella, ei kapasiteettia vähennetä muualla ETA:ssa. Käsitellessään hankkeen vaikutuksia kuitujen ja lankojen tuotantokapasiteetin käyttöasteeseen, ottaen etenkin huomioon kysynnän kasvuodotusten seurauksena suunnitellun viennin sekä tuonnin korvaamisen, Saksa viittaa ennen menettelyn aloittamista toimittamiinsa huomautuksiin.

15) Saksa muistuttaa, että jo entisen Itä-Saksan synteettikuituteollisuuden rakenneuudistuksen yhteydessä lakkautettiin huomattava osa uusissa osavaltioissa sijaitsevista tuotantolaitoksista, minkä johdosta kapasiteetti pieneni. Alan alunperin 28000 työntekijästä oli vuonna 1996 jäljellä vain 3205. Saksan mukaan oli toivottu, että uusissa osavaltioissa voitaisiin luoda uutta synteettisten kuitujen tuotantokapasiteettia tai säilyttää ainakin osa entisestä kapasiteetista. Rakenneuudistusprosessi ei kuitenkaan sujunut niin nopeasti kuin alunperin oli toivottu. Myös sellaiset sijoittajat, jotka eivät aiemmin olleet toimineet valmistajina ETA-markkinoilla, saattoivat osallistua paikalliseen teollisuuden rakenneuudistukseen. Uuden tehtaan rakentaminen Sachsenin osavaltioon edesauttaa uudistamaan uusien osavaltioiden kemianteollisuuden rakenteita kilpailukykyiseksi ja uutta teknologiaa hyödyntäväksi teollisuudenalaksi. Olisi valitettavaa, jos mahdollisen sijoittajan, joka pyrkii merkittävällä tavalla laajentamaan alueen teollisuuspohjaa ja sen myötä kohentamaan tavoitteen 1 kohdealueella sijaitsevan paikkakunnan tulotasoa, olisi peruttava hankkeensa sen vuoksi, että komissio tekee kielteisen päätöksen tuesta, joka oli sijoittajalle merkittävä tekijä sijaintipäätöstä tehtäessä.

16) Saksa mainitsee 15 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyssä kirjeessä, jolla se vastasi asianomaisten osapuolten esittämiin huomautuksiin, että mahdollisten kilpailijoiden ja heidän edustajiensa toimittamat tiedot ovat osin ristiriidassa sen itsensä esittämien tietojen kanssa. Lisäksi Saksa huomauttaa, että komissiolle oli jo toimitettu kaikki päätöksen tekemisen kannalta tarpeelliset tiedot.

V TUEN ARVIOINTI

17) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään periaatteesta, jonka mukaan, jollei toisaalla kyseisessä sopimuksessa toisin määrätä, tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Vastaavasti ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa määrätään, että, ellei toisaalla kyseisessä sopimuksessa toisin määrätä, tällainen tuki ei sovellu ETA-sopimuksen toimintaan.

18) Saxonylon Textil GmbH:lle suunniteltu tuki on epäilemättä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, koska yritys voi sen avulla toteuttaa kyseisen investoinnin joutumatta vastaamaan kaikista investointikustannuksista. Polyamidista valmistettavien teollisuus- ja tekstiilifilamenttilankojen teollisuudessa käydään merkittävää Euroopan talousalueen sisäistä kauppaa. Vuonna 1997 tämän tuotannon volyymi oli noin miljoona tonnia. Voidaan siis todeta, että ehdotettu tuki uhkaa vääristää kilpailua ja saattaa vaikuttaa kauppaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

19) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeus koskee tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Jos yritys voisi toteuttaa kyseiset investoinnit ehdotetun tuen avulla, tuki edistäisi tavoitteen I mukaisella kohdealueella Sachsenissa sijaitsevan Meeranen taloudellista kehitystä. Tuen vaikutuksia synteettisten kuitujen alaan on valvottava myös yhteisön heikoimmin kehittyneillä alueilla.

20) Edellytykset, joiden nojalla synteettisten kuitujen valmistajille voidaan myöntää tukea tukemalla näitä toimintoja, on koottu vuodesta 1977 alkaen tukisäännöstöön, jonka ehtoja ja soveltamisalaa tarkistetaan ajoittain. Viimeksi säännöstöä on tarkistettu vuonna 1999(6).

21) Tällä hetkellä voimassa olevassa tukisäännöstössä edellytetään, että kaikista jäsenvaltioiden suunnitelmista myöntää tukea synteettisten kuitujen tuotannolle on ilmoitettava riippumatta tuen muodosta sekä siitä, onko komissio hyväksynyt kyseisen tukiohjelman (lukuun ottamatta tapauksia, jotka täyttävät vähämerkityksisen tuen edellytykset), ja jos tuettavat toiminnot kuuluvat seuraaviin ryhmiin:

a) kaikkien polyesteriin, polyamidiin, akryyliin tai polypropyleeniin perustuvien kuitujen ja lankojen yleistyyppien valmistaminen/teksturointi niiden loppukäytöstä riippumatta tai

b) polymerisaatio (mukaan lukien polykondensaatio) sen ollessa oleellinen osa valmistusprosessia tai

c) mikä tahansa teollinen prosessi, joka liittyy mahdollisen tuensaajan tai muun sen kanssa samaan yhtymään kuuluvan yrityksen valmistus-/teksturointikapasiteetin asentamiseen ja joka kyseisessä liiketoiminnassa on tavallisesti oleellinen osa valmistus- tai teksturointiprosessia.

22) Tässä kyseessä olevassa tapauksessa ehdotettu tuki myönnettäisiin polyamidifilamenttilankojen uuden tuotantolaitoksen rakentamiseen, joka kuuluu tukisäännöstön soveltamisalaan. Hankkeesta oli näin ollen ilmoitettava.

23) Komissio toteaa, että suunniteltu tuki on tarkoitus myöntää osana komission hyväksymiä tukiohjelmia. Komissio kuitenkin muistuttaa, että kyseisten ohjelmien (osavaltion ja liittovaltion yhteisen tehtävän 26. puiteohjelma "Alueellisten talousrakenteiden parantaminen" ja investointien verohelpotukset(7)) täytäntöönpanossa on noudatettava eri tavoitteisiin myönnettyjen tukien kumuloitumista sekä tiettyjä teollisuudenaloja, liikennettä, maataloutta ja kalastusta koskevia yhteisön säädöksiä.

24) Tukisäännöstössä on esitetty yksityiskohtaisesti ne perusteet, joita komissio soveltaa arvioidessaan ilmoitusvelvollisuuden piiriin kuuluvia tukiehdotuksia. Siinä mainitaan muun muassa, että arvioitaessa ehdotetun tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille pääasiallinen arviointiperuste on tuen vaikutus asian kannalta merkityksellisiin tuotemarkkinoihin (kuitujen/lankojen markkinat). Muille kuin pk-yrityksille sallitaan investoinnit, joiden suuruus voi olla enintään 50 prosenttia sovellettavasta tuen enimmäismäärästä, ainoastaan mikäli tuella joko vähennetään merkittävästi alan kapasiteettia tai markkinoilla on rakenteellista tuotannonvajausta eikä tuella lisätä merkittävästi alan kapasiteettia.

25) Alan valmistuskapasiteetin käyttöaste koko Euroopan talousalueella on epätyydyttävä. Polyamidifilamenttilangan valmistuskapasiteetin käyttöaste Euroopan talousalueella oli vuosina 1995 ja 1996 noin 75 prosenttia ja vuonna 1997 noin 79 prosenttia. Vaikuttaa siltä, että asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla ei ole rakenteellista tuotannonvajausta, sillä tukisäännöstön mukaan kyseisten kuitujen tai lankojen vuosittainen kapasiteetin käyttöaste olisi kahden viimeksi kuluneen vuoden aikana ollut vähintään 90 prosenttia, jos alalla olisi rakenteellista tuotannonvajausta.

26) Koska markkinoilla ei näytä olevan rakenteellista tuotannonvajausta, komission tehtävänä on varmistaa, että tuki vähentää merkittävästi alan kapasiteettia, eli polyamidifilamenttilangan valmistuskapasiteettia. Koska mahdollisen tuensaajan emoyhtiö ei kuitenkaan tällä hetkellä tuota synteettisiä kuituja Euroopan talousalueella, on selvää, ettei hankkeella vähennetä kapasiteettia; sen sijaan vuosituotantokapasiteetti lisääntyy noin 12140 tonnilla.

27) Komissio toteaa, että ehdotetun tuen kokonaismäärä on 42,346 miljoonaa Saksan markkaa ja tuen intensiteetti 35 prosenttia brutto, joka on Sachsenin osavaltiossa sovellettava alueellisen tuen enimmäismäärä. Vaikka kaikki muut tukisäännöstön edellytykset täyttyisivät, ehdotettu tuki on noin kaksinkertainen tukisäännöstön mukaan suurille yrityksille sallittuun tukeen nähden.

28) Komissio ei voi yhtyä Saksan käsitykseen, jonka mukaan tuki olisi hyväksyttävä sillä perusteella, että investoinnilla edesautetaan uusien osavaltioiden synteettisten kuitujen teollisuuden rakenneuudistusta. Koska sijoittajalla ei tällä hetkellä ole tuotantoa Euroopan talousalueella, on epätodennäköistä, että investointi vaikuttaisi suoraan paikallisen teollisuuden rakenneuudistukseen. Saksan viranomaiset eivät ole myöskään toimittaneet tietoja investoinnin vaikutuksista Sachsenin ja koko maan tuotantokapasiteettiin. Lisäksi tukisäännöstössä mainitaan selkeästi, että merkityksellinen kapasiteetti on tuensaajaehdokkaan kokonaiskapasiteetti.

VI PÄÄTELMÄ

29) Näin ollen komissio toteaa, että Saxonylon Textil GmbH:lle suunniteltu tuki ei sovellu yhteismarkkinoille eikä ETA-sopimuksen toimintaan, sillä se ei täytä synteettikuituteollisuudelle myönnettävää tukea koskevassa säännöstössä asetettuja edellytyksiä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuki, jota Saksan viranomaiset aikovat myöntää Dresdenissä sijaitsevalle Saxonylon Textil GmbH:lle ja joka muodostuu 35,208 miljoonan Saksan markan avustuksesta ja 7,138 miljoonan Saksan markan suuruisesta investointien verohelpotuksesta, ei sovellu yhteismarkkinoille.

Tukihanketta ei siis saa panna täytäntöön.

2 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1999.

Komission puolesta

Karel VAN MIERT

Komission jäsen

(1) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

(2) EYVL C 39, 13.2.1999, s. 2.

(3) EYVL C 39, 13.2.1999, s. 2.

(4) Komission kirje (SG) D/7104, 18.9.1997.

(5) EYVL C 94, 30.3.1996, s. 11.

(6) EYVL C 24, 29.1.1999, s. 18.

(7) Komission kirje SG(95) D/17154, 27.12.1995, ja korjaus SG(96) D/3794, 11.4.1996.