Komission asetus (EY) N:o 18/98, annettu 7 päivänä tammikuuta 1998, Intiasta peräisin olevan synteettikuitunuoran tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta



Virallinen lehti nro L 004 , 08/01/1998 s. 0028 - 0038



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 18/98, annettu 7 päivänä tammikuuta 1998, Intiasta peräisin olevan synteettikuitunuoran tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2331/96 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sekä katsoo, että A. MENETTELY 1) Vuoden 1997 kesäkuussa päätettiin Intiasta peräisin olevan synteettikuitunuoran tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely ilman toimenpiteiden käyttöönottoa sillä perusteella, että vaikka eräät tekijät näyttivät osoittavan vahingon olemassaolon, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollista kokonaisvaikutusta ei katsottu riittävän hyvin osoitetuksi oikeuttamaan toimenpiteiden käyttöönottoa ottaen huomioon käytettävissä olevat tutkimusajanjaksoa koskevat tiedot. Komission myöhemmin saamiin tietoihin sisältyi kuitenkin riittävästi alustavia todisteita siitä, että yhteisön tuotannonalan tilanne on saattanut huonontua edelleen Intiasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi. Näissä erityisissä olosuhteissa ja koska kyseisiä uusia tietoja ei voitu ottaa edellä mainitun menettelyn yhteydessä huomioon, komissio on päättänyt aloittaa asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä `perusasetus`, 5 artiklan 6 kohdan perusteella uuden polkumyynnin vastaisen menettelyn. Tämän menettelyn aloittamisesta ilmoitettiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (3) vuoden 1997 heinäkuussa julkaistulla ilmoituksella. 2) Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta tuottajille, viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi. 3) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille viejille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastauksen yhdeltä intialaiselta vievältä tuottajalta. Yksikään tuoja ei toimittanut vastausta komission kyselylomakkeeseen. 4) Koska useat yhteisön tuottajat tukivat menettelyä, komissio päätti tarkastella vahinkoa yhteisön tuottajista valittavan otoksen perusteella perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Tälle yhteisön tuottajien otokselle lähetettiin yksityiskohtaiset kyselylomakkeet, ja niiltä saatiin tietoja. 5) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon alustavaa arviointia varten tarpeellisiksi katsomansa tiedot ja suoritti tutkimukset seuraavien yritysten tiloissa. Yhteisön tuottajat - Randers (Tanska) - Oliveira SA (Portugali) - Verto Portugal (Portugali) - Bihr Frères (Ranska) - Quintas & Quintas (Portugali) - Cotesi (Portugali) - Sicor (Portugali) - Geo Gleistein & Sohn (Saksa) Tuottaja/viejä - Garware-Wall Ropes Limited, Poona, Intia 6) Polkumyyntiä koskeva tutkimus koski 1 päivän heinäkuuta 1996 ja 31 päivän toukokuuta 1997 välistä ajanjaksoa, jäljempänä `tutkimusajanjakso`. Vahinkoa koskevan tarkastelun ajanjakso ulottui vuodesta 1993 tutkimusajanjakson loppuun. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote 7) Tarkasteltavana oleva tuote on side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla taikka muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), palmikoidut ja muut, sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), palmikoidut ja muut. Edellä kuvattu tuote kuuluu CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19. Kyseistä tuotetta käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin merenkulussa ja teollisuudessa, varsinkin laivaliikenteessä (erityisesti laivan kiinnityksessä) ja kalastusalalla. 8) Sitä tuotetaan useina erilaisina lajeina raaka-aineen koostumuksen sekä nuoraan sisältyvien säikeiden määrän mukaan. 2. Samankaltainen tuote 9) Tutkimuksesta kävi ilmi, että Intiassa myydyt erityyppiset synteettikuitunuorat ovat fyysisiltä ominaisuuksiltaan, käyttötarkoitukseltaan ja käytöltään samanlaisia kuin yhteisöön viedyt tuotteet. Samoin yhteisössä valmistetuilla nuorilla ja Intiasta yhteisöön viedyillä nuorilla on samat ominaisuudet ja ne kilpailevat keskenään. Tämän vuoksi päätellään, että niitä olisi pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteita. C. POLKUMYYNTI 1. Normaaliarvo 10) Normaaliarvon määrittämiseksi komissio arvioi ensin, oliko yhteistyössä toimivan vievän tuottajan koko kotimainen myynti edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko kyseisen myynnin määrä yhteensä vähintään viisi prosenttia tuotteen yhteisöön suuntautuvan myynnin määrästä. Arvioinneista ilmeni, että yhteistyössä toimivan vievän tuottajan kotimainen synteettikuitunuorien myynti oli edustavaa. 11) Tämän jälkeen komissio tarkasteli, oliko kunkin yhteisöön viedyn tuotelajin koko kotimainen myynti edustavaa eli oliko kyseisen myynnin määrä vähintään viisi prosenttia vastaavan yhteisöön vietävän lajin myynnin määrästä. 12) Näiden edellytysten mukaisten tuotelajien osalta komissio tarkasteli seuraavaksi, voitiinko kunkin tuotelajin kotimaan myyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena ottaen huomioon kunkin kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin osuus. Jos yksikkökustannukset ylittävillä hinnoilla tapahtunut myynti oli tuotelajeittain vähemmän kuin 80 prosenttia mutta enemmän kuin 10 prosenttia kokonaismyynnistä, kyseisen lajin normaaliarvo määritettiin ainoastaan kannattavassa kotimaan myynnissä maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Jos yksikkökustannukset ylittävillä hinnoilla tapahtunut kotimaan myynti oli tuotelajeittain vähemmän kuin 10 prosenttia kaikesta myynnistä, kotimaan myyntiä pidettiin riittämättömänä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, eikä sitä tämän vuoksi otettu huomioon. Jos vastaavaa tuotelajia ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla tai myynti oli riittämätöntä ja ottaen huomioon, että muita intialaisia yhteistyössä toimivia tuottajia ei ollut, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 6 kohdan b alakohdan mukaisesti eli kaikkien vievälle tuottajalle aiheutuneiden valmistuskustannusten sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten perusteella tämän tuottaessa kyseistä tuotelajia myytäväksi kotimarkkinoilla ottaen lisäksi huomioon kyseisen tuottajan kotimarkkinoilla saaman samankaltaisen tuotteen kannattavaan myyntiin perustuva voittomarginaali. 2. Vientihinta 13) Koska asianomaisen yhteistyössä toimivan vievän tuottajan vientikauppa yhteisöön suuntautui suoraan riippumattomille tuojille, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti näiden riippumattomien asiakkaiden tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella. 3. Vertailu 14) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi tehtiin asianmukainen mukautus ottaen huomioon oikaisujen muodossa hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisut tehtiin kuljetuksesta, vakuutuksista, selvityksistä ja käsittelystä, välillisistä veroista, tuontimaksuista ja luotoista aiheutuvien kustannusten sekä alennusten mukaisesti. 15) Yhteistyössä toimiva vievä tuottaja väitti, että maahan tuodun raaka-aineen tuonnista kannettujen maksujen perusteella olisi tehtävä oikaisu. Oikaisu tehtiin, jos kotimaassa myytyyn tuotteeseen fyysisesti sisältyvien raaka-aineiden tuonnista todistetusti kannetut tullit palautettiin todistetusti tuotteita vietäessä. Yritys vaati myös oikaisua fyysisten ominaisuuksien mukaisesti sillä perusteella, että tiettyihin yhteisöön vietäviin nuoriin sisältyi pieniä määriä jätettä. Vaatimus hylättiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, koska yritys ei voinut osoittaa, että fyysinen ero olisi vaikuttanut myyntihintoihin. Oikaisua vaadittiin myös muiden tekijöiden erojen mukaisesti sillä perusteella, että kotimarkkinoiden infrastruktuuri edellyttää koko maan kattavan varastoverkoston pitämistä, mikä vaikuttaa hintojen vertailtavuuteen. Yritys ei kuitenkaan pystynyt ilmoittamaan kyseistä infrastruktuurista aiheutuvia kustannuksia eikä osoittamaan, miten kyseiset kustannukset vaikuttavat hintoihin. Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin. 4. Polkumyyntimarginaali 16) Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla kunkin lajin normaaliarvon painotettua keskiarvoa vastaavan lajin viennin vapaasti tehtaalla -hintojen painotettuun keskiarvoon. Normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu osoitti polkumyynnin olemassaolon, ja polkumyyntimarginaali oli sama kuin se määrä, jolla normaaliarvo ylitti yhteisöön suuntautuvassa viennissä sovelletun hinnan. Painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta on 96,4 prosenttia. 17) Niiden vievien tuottajien osalta, jotka eivät vastanneet komission kyselylomakkeeseen eivätkä muuten ilmoittautuneet, polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Yhteistyön laajuuden määrittämiseksi verrattiin Eurostatin tietoja yhteistyössä toimivan vievän tuottajan ilmoittamiin yhteisöön suuntautuneen viennin määriin. Vertailusta ilmeni, että yhteistyö oli laajaa. Tutkimuksen aikana komissio on kuitenkin todennut, että kyseisen vievän tuottajan ilmoittama Intiasta yhteisöön suuntautuvan kyseisen tuotteen viennin määrä oli suurempi kuin Eurostatin ilmoittama tuonnin määrä, mikä saattaa johtua siitä, että kansalliset tulliviranomaiset ovat ilmoittaneet tiedot myöhässä. Jottei mahdollisesta yhteistyöstä kieltäytymisestä kuitenkaan palkittaisi yhteistyöstä kieltäytyneiden osapuolten polkumyyntimarginaali määriteltiin sen tuotelajin mukaan, jonka osalta näytti esiintyvän eniten polkumyyntiä, edellyttäen että tämän perusteella saatava polkumyyntimarginaali ei ollut alhaisempi kuin tälle tuottajalle jo määritelty marginaali. Tämä marginaali on 251 prosenttia ilmaistuna prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta. D. YHTEISÖN TUOTANNONALA 18) Menettelyä tukeneet yhteisön tuottajat edustivat noin 96 prosenttia kyseisen tuotteen koko tuotannosta yhteisössä ja niiden katsottiin sen vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. E. VAHINKO 1. Alustavat huomiot 19) Kuten johdanto-osan 6 kappaleesta käy ilmi, komissio on vahingon määrittämiseksi tarkasteltavana olevassa menettelyssä tutkinut tiedot, jotka liittyvät ajanjaksoon vuodesta 1993 vuoden 1997 toukokuuhun. Vahingon osoittimien kyseisen ajanjakson kehityksen osalta komissio on kuitenkin vuosittaista vertailua varten käyttänyt tutkimusajanjakson yhtätoista kuukautta (kuutta kuukautta vuonna 1996 ja viittä kuukautta vuonna 1997) koskevia lukuja perusteena 12 kuukauden jaksoa koskevien lukujen laskemiselle. 20) Tutkimuksen maantieteellinen laajuus oli yhteisö sellaisena kuin se oli menettelyn alkaessa, toisin sanoen 15 jäsenvaltion yhteisö. 2. Vahinkoon liittyvien tietojen kerääminen 21) Komissio pyysi ja sai tietoja kaikilta menettelyä tukeneilta tuottajilta tuotannosta, myynnistä ja työllisyydestä, jäljempänä `yleiset tiedot`. Valitusta tukeneiden yhteisön tuotannonalan tuottajien suuren lukumäärän vuoksi komissio käytti muiden vahingon osoittimien perustana otosta yhteisön tuottajista eli tietoja kapasiteetista, kapasiteetin käytöstä, hinnoista, kannattavuudesta, tuotantokustannuksista, varastoista ja investoinneista, jäljempänä `otokseen perustuvat tiedot`. Perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti valinta tehtiin maantieteellisen sijainnin sekä yritysten tuotannon ja myynnin mukaisen koon perusteella, ja otokseen sisältyi sekä suuria että pieniä yrityksiä. Lisäksi olisi huomattava, että yli puolet yhteisön tuotannosta sijaitsee yhdessä jäsenvaltiossa. Tästä huolimatta komissio valitsi otokseensa myös muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita tuottajia. Otokseen valittujen yritysten tuotanto edusti 47 prosenttia yhteisön tuotannonalan kyseisen tuotteen tuotannosta ja niiden myynti edusti 44 prosenttia yhteisön tuotannonalan kyseisen tuotteen myynnistä tutkimusajanjakson aikana. 3. Yhteisön kulutus 22) Yhteisön kulutus perustui yleisiin tietoihin yhteisön tuotannonalan myynnin määrästä sekä Eurostatin tietoihin tuonnin määrästä. Intiasta peräisin olevan tuonnin osalta Eurostatin tietoja oikaistiin ottamalla huomioon intialaisen yhteistyössä toimivan vievän tuottajan toimittamat ja komission tarkastamat tiedot. Niiden yhteisön tuottajien, jotka eivät toimineet menettelyssä yhteistyössä, myynnin määrän arvioitiin käytettävissä olevien tietojen perusteella olevan 4 prosenttia kaikkien yhteisön tuottajien myynnin kokonaismäärästä. Edellä esitettyjen tietojen perusteella yhteisön kulutus lisääntyi 21 820 tonnista vuonna 1993 26 405 tonniin vuonna 1995 ja säilyi tämän jälkeen melko vakaana; tutkimusajanjaksona se oli 27 049 tonnia, mikä merkitsee 24 prosentin kokonaiskasvua tarkasteltavana olevana ajanjaksona. 4. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus 23) Intiasta peräisin olevan synteettikuitunuoran polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kokonaismäärä kasvoi huomattavasti tarkasteltavana olevana ajanjaksona, 440 tonnista vuonna 1993 1 342 tonniin vuonna 1996, minkä jälkeen se laski tutkimusajanjakson aikana hieman, 1 239 tonniin. Kaikkiaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä lisääntyi 182 prosenttia vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välillä. Intiasta tuotujen synteettikuitunuorien markkinaosuus kasvoi huomattavasti vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välillä; se nousi 2 prosentista vuonna 1993 5,1 prosenttiin vuonna 1996, mutta väheni hieman tutkimusajanjaksona, jolloin se oli 4,6 prosenttia. 5. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat 24) Sen määrittämiseksi, alittivatko vievän tuottajan hinnat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuottajien hinnat, komissio vertasi otokseen valittujen yhteisön tuottajien hintoja kyseessä olevan yhteistyössä toimivan viejän vertailukelpoisiin hintoihin yhteisössä. Koska synteettikuitunuoraa on useita eri lajeja, hintoja vertailtiin sellaisista liiketoimista valitun otoksen perusteella, jotka edustivat noin 70 prosenttia yhteisön tuottajien valmistamien kaikenlajisten synteettikuitunuorien myyntimäärästä. Yhteisön tuotannonalan huomioon otetut myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa vapaasti tehtaalla -tasolle. Viejien myyntihintoihin (cif-hinta yhteisön rajalla) tehtiin oikaisut maksettujen tullien sekä tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Valittuja tuotelajeja koskevat liiketoimet edustivat suurta osaa Intiasta yhteisöön tutkimusajanjaksona suuntautuneen tuonnin määrästä. Kaikkia hintoja verrattiin sen jälkeen, kun kaikki alennukset ja hyvitykset oli vähennetty kaupan samoissa portaissa. Keskiarvojen välisen vertailun tulokset osoittivat, että prosentteina yhteisön tuotannonalan keskimääräisistä myyntihinnoista ilmaistut Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnan alittavuuden marginaalit vaihtelivat tutkimusajanjakson aikana 0 prosentista 38 prosenttiin painotetun kokonaiskeskiarvon ollessa 16 prosenttia. Marginaalien erot kuvastavat kyseisen tuotteen määrittelyyn kuuluvien nuorien valikoiman runsautta. 6. Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Tuotanto (yleiset tiedot) 25) Yhteisön tuotannonalan kyseisen tuotteen tuotanto lisääntyi tarkasteltavana olevana ajanjaksona 19 465 tonnista vuonna 1993 tutkimusajanjakson 22 373 tonniin, mikä vastaa 15 prosentin kokonaiskasvua. Tuotannon tasoa olisi tarkasteltava suhteessa yhteisön kulutukseen, joka lisääntyi 24 prosenttia tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana. b) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä (yleiset tiedot) 26) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla kasvoi tarkasteltavana olevana ajanjaksona; vuonna 1993 myynti oli 19 179 tonnia ja tutkimusajanjaksona 20 784 tonnia, mikä vastaa 8 prosentin kokonaiskasvua. Kehityssuuntaus osoittaa, ettei yhteisön tuottajien myynti pystynyt seuraamaan kasvua kulutuksessa, joka lisääntyi 24 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona. c) Markkinaosuus (yleiset tiedot) 27) Myyntimäärän kehityksen ja nähtävissä olevan yhteisön kulutuksen kehityksen vertailu osoittaa, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Yhteisön tuottajien markkinaosuus vaihteli 88 prosentista vuonna 1993 77,5 prosenttiin vuonna 1995, 78,6 prosenttiin vuonna 1996 ja 76,8 prosenttiin tutkimusajanjaksona. Markkinaosuus pieneni kaikkiaan 11 prosenttiyksikköä vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Lisäksi olisi huomattava, että yhteisön tuotannonala menetti 10 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan vuosina 1993-1995, jolloin Intiasta peräisin oleva tuonti lisääntyi erityisen paljon. Vuonna 1996 yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman, mutta pieneni jälleen tutkimusajanjaksona. d) Työllisyys (yleiset tiedot) 28) Yhteisön tuotannonalan työllisyys väheni kyseisen tuotteen osalta tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Työllisyys väheni 9 prosenttia eli 1 247 työpaikasta vuonna 1993 1 129 työpaikkaan tutkimusajanjaksona. Vuosien 1995-1996 lievästä lisääntymisestä huolimatta työllisyys väheni jälleen tutkimusajanjaksolla. e) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (otokseen perustuvat tiedot) 29) Kapasiteetin osalta olisi huomattava, että synteettikuitunuoran tuotantovälineitä käytetään myös sellaisten muiden tuotteiden tuotannossa, joita tarkasteltavana oleva menettely ei koske ja jotka ovat markkinoiden kysyntään vaikuttavien kausivaihtelujen alaisia, esimerkiksi maatalouskäyttöön tarkoitetut sidelangat. Tämän vuoksi oli arvioitava, kuinka suuren osuuden kapasiteetista yhteisön tuotannonala normaalisti osoittaa kyseisen tuotteen tuotantoon. Tämän perusteella todettiin, että kapasiteetti lisääntyi hieman, 16 164 tonnista vuonna 1993 17 008 tonniin tutkimusajanjaksona, mikä vastaa 5 prosentin kasvua. Tämä kasvu vastasi markkinoiden kasvuodotuksia (kulutus lisääntyi 24 prosenttia kyseisenä aikana). Kapasiteetin käyttöaste säilyi kuitenkin suhteellisen vakaana tarkasteltavana olevana aikana; se nousi 61 prosentista vuonna 1993 62 prosenttiin tutkimusajanjaksona. f) Varastot (otokseen perustuvat tiedot) 30) Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että kyseistä tuotetta tuotetaan yhteisössä yleensä tilauksesta. Yhteisön tuottajat eivät tämän vuoksi yleensä pidä merkittäviä varastoja, vaikka toisinaan kuitenkin varastoissa on tilattuja muttei vielä myytyjä tuotteita. g) Investoinnit (otokseen perustuvat tiedot) 31) Otokseen valittujen yritysten vuotuiset investoinnit lisääntyivät kaikkiaan 549 996 ecusta vuonna 1993 1 033 882 ecuun tutkimusajanjaksona. Tämä vastaa 88 prosentin yleistä lisäystä. Huomattakoon, että tämä merkittävä lisäys johtuu pääosin investoinneista korvaaviin koneisiin tarkasteltavana olevana ajanjaksona osana yleistä rakenneuudistusohjelmaa. h) Tuottavuus (otokseen perustuvat tiedot) 32) Yhteisön tuotannonalan tuottavuus lisääntyi yleisesti 12,45 tonnista vuonna 1993 alalla työskennellyttä työntekijää kohden 15,2 tonniin tutkimusajanjaksona huolimatta lievästä vähenemisestä tutkimusajanjaksona vuoteen 1996 verrattuna. Tuottavuuden kasvua on tarkasteltava osana ennen tarkasteltavana olevaa ajanjaksoa sekä sen jälkeen tapahtunutta merkittävää nuoranvalmistuskoneiden teknologian kehitystä, jonka ansiosta voitiin ottaa käyttöön kustannustehokkaampia ja yhtenäisempiä tuotantomenetelmiä. i) Hintojen kehitys (otokseen perustuvat tiedot) 33) Otokseen kuuluvien yritysten yhteisön markkinoilla kyseisen tuotteen myynnissä veloittamien hintojen painotetut keskiarvot vaihtelivat tarkasteltavana olevana ajanjaksona, mutta kohosivat kaikkiaan yhden prosentin. Lisäksi, vaikka Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat 6 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona, olisi huomattava, että suurimmassa osassa tapauksista hinnat olivat merkittävästi alemmat kuin yhteisön tuottajien hinnat koko tarkasteltavana olevana ajanjaksona. j) Kannattavuus (otokseen perustuvat tiedot) 34) Yhteisön tuotannonalan kannattavuus prosenttiosuutena nettomyynnistä ilmaistuna heikkeni 1,7 prosentin painotetusta keskimääräisestä tappiosta vuonna 1993 tutkimusajanjakson 7,1 prosentin tappioon. Olisi kuitenkin huomattava, että taloudellinen tilanne heikkeni erityisesti vuodesta 1995 alkaen, jolloin tappio suureni 1,2 prosentista 7,1 prosenttiin tutkimusajanjaksona. 7. Vahinkoa koskeva päätelmä 35) Tutkimuksesta on käynyt ilmi, että Intiasta peräisin oleva tuonti on aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle merkittäviä hintapaineita koko tarkasteltavana olevana ajanjaksona, ja hinnan alittavuus on ollut jopa 38 prosenttia. Lisäksi yhteisön tuotannonala menetti merkittävästi markkinaosuuttaan (11 prosenttiyksikköä) aikana, jolloin yhteisön kulutus lisääntyi 24 prosenttia. Työllisyys näytti olevan laskussa huolimatta yhteisön toteuttamista rakenneuudistuksista. Lisäksi yhteisön tuotannonalan taloudelliset tulokset näyttivät heikkenevän huomattavasti vuodesta 1995 alkaen, ja tutkimusajanjaksona nettomyynnin painotettu keskimääräinen tappio oli 7,1 prosenttia. Edellä kuvatun tutkimuksen perusteella komissio on väliaikaisesti päätellyt, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. F. VAHINGON SYY-YHTEYS 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset 36) Tutkiessaan, oliko yhteisön tuotannonalalle koitunut merkittävä vahinko aiheutunut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksesta, komissio havaitsi, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti lisääntyi huomattavasti vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välillä (+182 %). Huomattakoon, että vuosina 1993-1996 Intiasta peräisin olevan yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrä yli kaksinkertaistui, ja sen kumulatiivinen markkinaosuus kasvoi kolme prosenttiyksikköä, kun taas samana ajanjaksona yhteisön tuotannonala menetti osuudestaan 10 prosenttiyksikköä. Vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välillä Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä väheni hieman. Tästä lievästä vähenemisestä huolimatta Intiasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä säilyi huomattavana tutkimusajanjaksona. Lisäksi todettakoon, että synteettikuitunuoran markkinat ovat hintojen kannalta herkät ja avoimet. Komissio havaitsi, että tarkasteltavana olevaa tuotetta on pidettävä hyödykkeenä ja että hintoihin kohdistuvalla laskupaineella on usein välitön vaikutus markkinoihin. Tässä yhteydessä komissio havaitsi, että Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat keskimäärin 16 prosenttia ja tutkimusajanjaksona jopa 38 prosenttia. Lisäksi koko tarkasteltavana olevana ajanjaksona Intiasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat jatkuvasti ja merkittävästi alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Huomattakoon, että alihinnoittelu jatkui tutkimusajanjaksona huolimatta Intiasta peräisin olevan tuonnin määrän suhteellisesta laskusta kyseisenä ajanjaksona. Lisäksi Intiasta peräisin olevan tuonnin hintojen todettiin olevan markkinoiden alhaisimmat kyseisenä ajanjaksona. 37) Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne ei ollut suotuisa tarkasteltavana olevan ajanjakson alussa, ja se oli heikennyt edelleen ajanjakson loppuun mennessä. Havaittavissa on kaksi eri vaihetta. Vuosina 1993-1995 yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne oli suhteellisen vakaa, vaikkakin tappiollinen. Tämä osoittaa, että yhteisön tuotannonala yritti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin paineen alla säilyttää kannattavuustasonsa markkinaosuutensa kustannuksella. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkuvan hintapaineen vuoksi yhteisön tuotannonala joutui kuitenkin vuodesta 1995 muuttamaan hinnoittelustrategiaansa, jottei se menettäisi enempää markkinaosuudestaan ja jotta se pystyisi pitämään tuotantotasonsa entisellään. Tämän seurauksena hintoja laskettiin ja kannattavuus heikkeni huomattavasti. Näissä olosuhteissa päätellään, että Intiasta peräisin oleva synteettikuitunuoran polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 2. Muiden tekijöiden vaikutukset 38) Komissio tutki, onko yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko voinut aiheutua muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Komissio tarkasteli erityisesti yhteisön markkinoiden kulutuksen kehitystä, yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuutta, kyseessä olevaan menettelyyn kuulumattomista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusta sekä raaka-aineiden mahdollisten hinnankorotusten vaikutusta. a) Yhteisön kulutus 39) Yhteisön synteettikuitunuoran kulutus kasvoi yhteensä 24 prosenttia vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välillä; vuoden 1995 jälkeen kulutus alkoi tasautua. Yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei voi tämän vuoksi johtua kysynnän kehityksestä. b) Yhteisön tuotannonalan kilpailukyky 40) Muistettakoon, että huolimatta ajanjakson alun tappiosta yhteisön tuotannonala teki tarkasteltavana olevana ajanjaksona merkittäviä investointeja korvaaviin koneisiin pysyäkseen teknologian kehityksen tahdissa. Näiden uusien koneiden ansiosta voitiin ottaa käyttöön aikaisempaa edullisempia ja yhtenäisempiä tuotantomenetelmiä, mikä vuorostaan lisäsi tuottavuutta huomattavasti, 22 prosenttia, vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi yhteisön tuotannonala jatkoi toimiaan tutkimuksen ja kehittämisen alalla sekä laadunohjauksessa koko tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Yhteisön tuotannonalan suorituskyky siis parani sekä kustannusten että laadun osalta tarkasteltavana olevana ajanjaksona. c) Tuonti kolmansista maista 41) Komissio havaitsi, että tarkasteltavana olevaan menettelyyn kuulumattomista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 8,5 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Komissio tarkasteli erityisesti tuontia Korean tasavallasta, Norjasta, Puolasta, Venäjältä ja T Osekistä. Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin osalta aloitettiin polkumyynnin vastainen menettely 31 päivänä heinäkuuta 1997 sen jälkeen, kun Eurocord oli tehnyt valituksen yhteisön tuotannonalan puolesta (4). Koska Korean tasavallasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkasteltavana olevana ajanjaksona huomattavasti, 0,4 prosentista 4 prosenttiin, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Koreasta peräisin oleva tuonti vaikutti yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tutkimuksen tulokset eivät kuitenkaan vielä ole valmiit. Norjasta, Venäjältä ja T Osekistä peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkasteltavana olevana ajanjaksona, mutta hintojen todettiin olevan Intiasta peräisin olevan tuonnin hintoja korkeammat. Puolasta peräisin olevan tuonnin hintojen todettiin olevan Intiasta peräisin olevan tuonnin hintoja alhaisemmat ainoastaan vuonna 1994, ja lisäksi niiden markkinaosuus säilyi vakaana tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Huomattakoon myös, että vuotta 1994 lukuun ottamatta Intiasta peräisin olevan tuonnin hintojen todettiin olleen markkinoiden alhaisimmat tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Lisäksi vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Intiasta peräisin oleva tuonti edusti 20:tä prosenttia kaiken yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrästä, mikä oli suurin yksittäinen osuus kaikesta tuonnista. d) Raaka-aineiden hintojen muutokset 42) Komissio tarkasteli myös, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko voinut aiheutua raaka-aineiden hintojen vaihtelusta tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Komissio havaitsi huomattavia vaihteluita raaka-aineiden hinnoissa tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Kyseisen tuotteen valmistuksessa käytettyjen pääasiallisten raaka-aineiden, polyeteeni- ja polypropeenirakeiden hinnat nousivat kaikkiaan 41 ja 52 prosenttia vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska raaka-aineiden osuus kaikista tuotantokustannuksista on noin 50 prosenttia, yhteisön tuotannonalan veloittamien keskimääräisten myyntihintojen olisi pitänyt nousta 23 prosenttia tarkasteltavana olevana ajanjaksona, jotta raaka-ainekustannusten yleinen nousu olisi katettu. Tätä olisi verrattava yhteisön tuotannonalan myyntihintojen yleiseen korotukseen, joka oli 1 prosentti. 3. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä 43) Vaikkei voidakaan jättää huomiotta sitä, että raaka-aineiden hintojen vaihtelu on saattanut vaikuttaa kielteisesti yhteisön tuotannonalaan ja että tietty kolmansista maista peräisin oleva tuonti on saattanut myötävaikuttaa yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen ja tilanteen huonouteen, tämä ei vähennä sen merkitystä, että Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonti erikseen tarkasteltuna aiheutti yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. Näin päätellään erityisesti, koska yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni ja kannattavuus heikkeni samanaikaisesti kun Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi ja markkinaosuus suureni; kyseisen tuonnin hinnat alittivat jatkuvasti yhteisön tuotannonalan hinnat, ja ne olivat tutkimusajanjaksona markkinoiden kaikkein alhaisimmat. G. YHTEISÖN ETU 1. Alustavat huomiot 44) Komissio tutki toimitettujen tietojen perusteella alustavasti, oliko polkumyyntiä ja vahinkoa koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto tässä tapauksessa ei olisi yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio on ottanut huomioon mahdollisten toimenpiteiden vaikutukset kaikkiin menettelyn osapuoliin sekä väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön ottamatta jättämisen vaikutukset samoihin osapuoliin. 2. Tietojen kerääminen 45) Voidakseen arvioida toimenpiteiden todennäköisiä vaikutuksia komissio pyysi tietoja kaikilta tiedossaan olevilta asianomaisilta osapuolilta, mukaan lukien varhaisemman jalostusasteen teollisuudelta, yhteisön tuotannonalalta ja tuotetta käyttävältä tuotannonalalta. Huomattakoon, että komissio sai ainoastaan rajoitettuja ja yleisluontoisia vastauksia. Tämän yhteisön etua koskevan arvioinnin yhteydessä tarkastellut osapuolet voidaan jakaa seuraaviin pääryhmiin: raaka-aineiden tuottajat, yhteisön tuotannonala, tuojat/jakelijat ja käyttäjät. Huomattakoon, että synteettikuitunuorat myydään yhteisössä viimeisteltyinä, eikä tämä menettely koske näin ollen jatkojalostusteollisuutta. 3. Raaka-aineiden tuottajien edut 46) Tuotteen valmistuksessa käytettävät raaka-aineet ovat polymeerejä, kuten polypropeeni, polyeteeni, polyamidi ja polyesteri. Nämä polymeerit voivat olla kuumapursotettavien rakeiden tai lankojen muodossa. Niitä tuottavat yleensä yhteisössä petrokemian alan teollisuuden suurimmat yrityskonsernit. Vaikka eräät raaka-aineiden tuottajat kirjoittivat komissiolle tukien tarkasteltavana olevaa menettelyä, ei näytä olevan todisteita siitä, että toimenpiteiden käyttöönotto tai käyttöön ottamatta jättäminen vaikuttaisi merkittävästi kyseisiin tuottajiin, koska niiden myynti nuoran tuottajille on vain pieni osa niiden koko myynnistä. 4. Yhteisön tuotannonalan edut a) Yhteisön tuotannonalan luonne ja rakenne 47) Yhteisön tuotannonala koostuu noin 30 yrityksestä, jotka tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta. Yhteisön tuotannonala on levittäytynyt useimpiin jäsenvaltioihin, vaikkakin huomattavan paljon yrityksiä sijaitsee Portugalissa. Portugalilaisten tuottajien osuus oli noin 60 prosenttia yhteisön tuotannonalan tuonnista tutkimusajanjaksona. Yhteisön tuottajat ovat suurimmaksi osaksi perheomistuksessa olevia pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Yhteisön tuotannonala jalostaa raaka-aineen synteettikuitunuoraksi seuraavissa päätuotantovaiheissa: kuumapursotusvaihe (raaka-aineiden sulattaminen käytettävissä olevaksi langaksi), säikeistysvaihe (säikeiden tekeminen langoista) sekä kiertämis- tai punontavaihe (säikeiden kiertäminen tai punominen nuoraksi). Tarkasteltavana oleva tuote on valmis tuote, jota ei yleensä enempää merkittävästi jatkojalosteta. b) Yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuus 48) Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne ei ollut suotuisa tarkasteltavana olevan ajanjakson alussa, minkä vuoksi kyseisenä ajanjaksona tehtiin rakenneuudistuksia. Tutkimuksesta kävi ilmi, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on huonontunut merkittävästi ja että yhteisön tuotannonala on menettänyt huomattavan osan markkinaosuudestaan tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Muistutettakoon, että yhteisön tuotannonala teki tarkasteltavana olevana ajanjaksona huomattavia investointeja uusiin koneisiin, minkä ansiosta se saattoi ottaa käyttöön tehokkaampia menetelmiä. Yhteisön tuotannonala investoi myös laadunvarmistukseen ja -ohjaukseen, ja se on toteuttanut merkittäviä toimia tutkimuksen ja kehittämisen alalla voidakseen tuottaa uudentyyppisiä erikoisnuoria, joiden lisäarvo on suurempi ja joihin liittyy aikaisempaa edistyneempää teknologiaa. Tutkimusajanjakson lopussa yhteisön tuotannonalalla oli edelleen huomattava markkinaosuus, mikä osoittaa, että yhteisön tuottajat ovat luotettavia toimittajia. c) Toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöön ottamatta jättämisen todennäköiset vaikutukset 49) Jos polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman paineen annettaisiin jatkua, aiheutuisi lisää taloudellisia menetyksiä. Yhteisön tuotannonala ei tällöin voisi jatkaa tuotteidensa kehittämisen rahoittamista, ja pidemmällä aikavälillä yrityksiä jouduttaisiin sulkemaan. Tässä yhteydessä huomautetaan, että komissiolle ilmoitettiin, että yhteisön tuotannonalaan tarkasteltavana olevana ajanjaksona kohdistuvan hintapaineen vuoksi eräät yhteisön tuottajat ovat joutuneet rajoittamaan tuotevalikoimaansa ja eräät muut ovat lopettaneet tuotannon kokonaan. On erittäin todennäköistä, että ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia korjaavia toimenpiteitä tämä kielteinen kehitys jatkuu edelleen. Jos taas toimenpiteet otettaisiin käyttöön, yhteisön tuotannonalan pitäisi voida korottaa hintoja ja parantaa kannattavuuttaan. 5. Tuojien/jakelijoiden edut 50) Tarkasteltavana olevan tuotteen jakeluketjulle on ominaista suuri määrä tuojia/jakelijoita, joilla toisin kuin yhteisön tuotannonalalla on varastoissaan huomattavat määrät kyseistä tuotetta. On tärkeää huomata, että jakelijoilla on suuri valta kyseisen tuotteen hintatason määrittämisessä, mikä usein johtuu niiden ainutlaatuisesta asemasta jakeluketjussa. Tuojat/jakelijat toimivat yleensä välikäsinä sekä yhteisön tuotannonalan ja viejien että käyttäjien välillä. Tyypillinen esimerkki tuojien/jakelijoiden asemasta on suurten satamien laivakauppiaiden toiminta; laivakauppiaat valitsevat usein toimittamansa tavaran hankintalähteen (yhteisö tai tuonti) kyseisestä tuotteesta kyseisenä päivänä veloitetun hinnan mukaan. Koska tuojilla ja jakelijoilla on valta määrätä markkinahinnat ja koska ne voivat yleensä vapaasti valita hankintalähteensä (yhteisö tai tuonti), komissio katsoo, että toimenpiteiden käyttöön ottaminen tai ottamatta jättäminen ei vaikuttaisi niihin merkittävästi. Komissiolle ei myöskään toimitettu todisteita siitä, että näin ei kävisi. 6. Käyttäjien edut 51) Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät ovat lähinnä kalastusala ja laivaliikenne. Koska markkinat ovat erittäin herkät hintojen kannalta, komissio uskoo, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi erittäin todennäköisesti hintojen nousuun. Nuoria käytetään yleensä laivojen kiinnitykseen sekä yleiskäyttöön laivoilla ja lisäksi kalaverkkoihin. Nuoriin liittyvät kustannukset ovat näin ollen toisarvoiset verrattuna kyseiselle tuotannonalalle aiheutuviin keskeisiin kustannuksiin, kuten laivojen arvonalennukseen, polttoaineeseen, vakuutuksiin, työvoimaan tai huoltoon. Tätä päätelmää tukee se, että synteettikuitunuoraa voidaan käyttää pitkään ilman, että sitä pitää erityisesti huoltaa. Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio uskookin, että kyseiseen tuotteeseen liittyvät kustannukset muodostavat ainoastaan vähäpätöisen osuuden tuotetta käyttävän tuotannonalan kaikista kustannuksista, mikä selittää myös sen, miksi käyttäjät eivät juuri toimineet yhteistyössä tarkasteltavana olevassa menettelyssä. Odotettavissa olevalla mahdollisella hinnannousulla olisi näin ollen erittäin vähäinen merkitys käyttäjille. 7. Yhteisön etua koskeva päätelmä 52) Kun otetaan huomioon Intiasta peräisin olevan tuonnin määrän kasvu tarkasteltavana olevana ajanjaksona sekä viejän taipumus jatkuvasti ja merkittävästi alittaa yhteisön tuotannonalan hinnat yhteisön markkinoilla, on todennäköistä, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, kehitys jatkuu ja yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko pahenee edelleen. Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutusten ansiosta yhteisön tuotannonalan voidaan odottaa parantavan kannattavuuttaan, mikä vaikuttaisi edelleen myönteisesti yhteisön markkinoiden kilpailuolosuhteisiin ja vähentäisi yritysten lopettamisen ja työpaikkojen vähenemisen uhkaa. Myönteisten vaikutusten ansiosta yhteisön tuottajien odotetaan myös pystyvän saamaan kaiken hyödyn viime vuosina tehdyistä investoinneista, jatkamaan uusien teknologisesti edistyneiden tuotteiden kehittämistä uusiin ja erityisiin käyttötarkoituksiin. Tuotetta käyttäville tuotannonaloille odotettavissa olevilla hinnankorotuksilla olisi ainoastaan vähäistä merkitystä. Komissio on päätellyt, että näissä olosuhteissa ei ole pakottavia syitä olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön. H. VÄLIAIKAINEN TULLI 1. Vahingon korjaava taso 53) Koska on todettu, että tarkasteltavana oleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja ettei ole pakottavia syitä olla toteuttamatta toimenpiteitä, olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet. Suunniteltujen toimenpiteiden olisi oltava riittävät korjaamaan kyseisen tuonnin aiheuttaman vahingon ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja. Vahingon korjaaminen edellyttää, että tuotannonalan olisi voitava pitää hintansa tasolla, joka vallitsisi, jollei tavaraa tuotaisi polkumyynnillä. Tällaisella tasolla yhteisön tuottajien pääteltiin voivan kattaa tuotantokulunsa ja saada kohtuullisesti voittoa. Näin ollen hintojen alittavuuden määrittämisessä käytettyjen tuotelajien vientihintojen painotettuja keskiarvoja verrattiin tutkimusajanjakson osalta maksetun tullin sekä tuonnin jälkeisten kulujen huomioon ottamiseksi oikaistulla cif-hinta yhteisön rajalla -tasolla asianomaisten otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien veloittamien todellisten myyntihintojen painotettuihin keskiarvoihin, joita oli tarpeen mukaan korotettu tuotantokustannusten sekä viiden prosentin voittomarginaalin kattamiseksi. Tätä voittomarginaalia pidettiin alustavassa määrityksessä vähimmäisvoittona, jotta tuotannonala säilyisi elinkelpoisena. Määrityksessä otetaan huomioon, että asianomaiset osapuolet pitävät tarkasteltavana olevaa tuotetta hyödykkeenä. Vertailun perusteella vahinkomarginaali on 53,0 prosenttia vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan painotetusta keskiarvosta. 2. Väliaikainen polkumyyntitulli 54) Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti väliaikaisten polkumyyntitullien olisi vastattava joko polkumyyntimarginaalia tai vahingon poistamiseksi tarvittavaa määrää sen mukaan, kumpi näistä on alempi. Koska intialaisen viejän osalta väliaikaisesti todettu vahinkomarginaali on alempi kuin vastaava polkumyyntimarginaali, kyseisen viejän väliaikaisen polkumyyntitullin olisi perustuttava todettuun vahingon korjaavaan tasoon. 55) Niiden yritysten osalta, jotka eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, väliaikainen tulli perustuu vahinkomarginaaliin, 82 prosenttia, joka todettiin valitun tuotelajin kohdalla polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi kyseisiä yrityksiä varten, koska polkumyyntimarginaali oli vahinkomarginaalia korkeampi. I. LOPPUSÄÄNNÖKSET 56) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa asianomaiset osapuolet voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi on korostettava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti ehdottaman lopullisen tullin käyttöön ottamiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Intiasta peräisin olevan, CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 kuuluvan synteettikuitunuoran tuonnissa. 2. Tässä asetuksessa vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> 3. Sovelletaan voimassa olevia tulleja ja muita tullikäytäntöjä koskevia säännöksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 20 ja 21 artiklan nojalla esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 3 artikla Jollei asetuksen (EY) N:o 384/96 7, 9, 10 ja 14 artiklasta muuta johdu, tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan, ellei komissio pidennä sen voimassaoloaikaa tai ellei neuvosto päätä lopullisista toimenpiteistä ennen kyseisen ajanjakson päättymistä. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 7 päivänä tammikuuta 1998. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1 (2) EYVL L 317, 6.12.1996, s. 1 (3) EYVL C 201, 1.7.1997, s. 8 (4) EYVL C 232, 31.7.1997, s. 6