NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2015/1837,

annettu 12 päivänä lokakuuta 2015,

unionin tuen antamisesta täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön (CTBTO) valmistelutoimikunnan toimille sen monitorointi- ja todentamisvalmiuksien parantamiseksi ja joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan ja 31 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jäljempänä ’strategia’, jonka III luvussa on luettelo toimenpiteistä, jotka on toteutettava sekä unionissa että kolmansissa maissa joukkotuhoaseiden leviämisen torjumiseksi.

CTBT:n allekirjoittaneet valtiot ovat päättäneet perustaa valmistelutoimikunnan, jolla on oikeus- ja oikeustoimikelpoisuus ja asema kansainvälisenä järjestönä ja jonka tehtävänä on huolehtia CTBT:n tehokkaasta täytäntöönpanosta, kunnes CTBTO on perustettu.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1. Strategian tiettyjen osien jatkuvan ja tosiasiallisen täytäntöönpanon varmistamiseksi unioni tukee CTBTO:n valmistelutoimikunnan toimia edistääkseen seuraavia tavoitteita:

2. Unionin tukemilla hankkeilla on seuraavat erityiset tavoitteet:

Hankkeiden tavoitteena on myös varmistaa unionin näkyvyys tuen tarjoamisessa edellä mainituille toimille ja ohjelman asianmukainen hallinnointi tämän päätöksen täytäntöönpanossa.

Nämä hankkeet toteutetaan kaikkien CTBT:n allekirjoittajavaltioiden hyväksi.

Hankkeiden yksityiskohtainen kuvaus on liitteessä.

2 artikla

1. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.

2. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut hankkeet panee teknisesti täytäntöön CTBTO:n valmistelutoimikunta. Se toteuttaa tämän tehtävänsä korkean edustajan valvonnassa. Tätä varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä CTBTO:n valmistelutoimikunnan kanssa.

3 artikla

1. Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi on 3 024 756 euroa.

2. Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavien menojen hallinnoinnissa noudatetaan unionin talousarvioon sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä.

3. Euroopan komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitetun rahoitusohjeen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee CTBTO:n valmistelutoimikunnan kanssa rahoitussopimuksen. Rahoitussopimuksessa määrätään, että CTBTO:n valmistelutoimikunta varmistaa unionin osuuden näkyvyyden sen suuruuden mukaisesti.

4. Euroopan komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle mahdollisista vaikeuksista kyseisessä prosessissa ja rahoitussopimuksen tekopäivästä.

4 artikla

1. Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta CTBTO:n valmistelutoimikunnan säännöllisin väliajoin laatimien raporttien perusteella. Nämä raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille.

2. Euroopan komissio antaa tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden täytäntöönpanon rahoitusnäkökohdista.

5 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 24 kuukauden kuluttua päivästä, jona 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu rahoitussopimus tehdään. Tämän päätöksen voimassaolo päättyy kuitenkin 6 kuukauden kuluttua sen voimaantulosta, jos rahoitussopimusta ei ole siihen mennessä tehty.

(1) Neuvoston yhteinen kanta 2003/805/YUTP 17 päivältä marraskuuta 2003, joukkotuhoaseiden ja maaliinsaattamisjärjestelmien leviämisen estämistä koskevien monenvälisten sopimusten saattamisesta maailmanlaajuisiksi ja niiden vahvistamisesta (EUVL L 302, 20.11.2003, s. 34).

(2) Neuvoston yhteinen toiminta 2006/243/YUTP, 20 päivältä maaliskuuta 2006, täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön (CTBTO) valmistelutoimikunnan koulutusta ja todentamisvalmiuksia koskevien toimien tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä (EUVL L 88, 25.3.2006, s. 68).

(3) Neuvoston yhteinen toiminta 2007/468/YUTP, hyväksytty 28 päivänä kesäkuuta 2007, täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön (CTBTO) valmistelutoimikunnan toimien tukemisesta sen monitorointi- ja todentamisvalmiuksien parantamiseksi ja joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä (EUVL L 176, 6.7.2007, s. 31).

(4) Neuvoston yhteinen toiminta 2008/588/YUTP, hyväksytty 15 päivänä heinäkuuta 2008, täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön (CTBTO) valmistelutoimikunnan toimien tukemisesta sen monitorointi- ja todentamisvalmiuksien parantamiseksi ja joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä (EUVL L 189, 17.7.2008, s. 28).

(5) Neuvoston päätös 2010/461/YUTP, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2010, täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön (CTBTO) valmistelutoimikunnan toimien tukemisesta sen monitorointi- ja todentamisvalmiuksien parantamiseksi ja joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä (EUVL L 219, 20.8.2010, s. 7).

(6) Neuvoston päätös 2012/699/YUTP, annettu 13 päivänä marraskuuta 2012, unionin tuen antamisesta täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön valmistelutoimikunnan toimille sen monitorointi- ja todentamisvalmiuksien parantamiseksi ja joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä (EUVL L 314, 14.11.2012, s. 27).

LIITE

Unionin tuki täydellisen ydinkoekieltosopimuksen järjestön (CTBTO) valmistelutoimikunnan toimille sen monitorointi- ja todentamisvalmiuksien parantamiseksi, CTBT:n varhaisen voimaantulon edistämiseksi ja maailmanlaajuisen soveltamisen tukemiseksi ja joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon yhteydessä

I JOHDANTO

1. CTBTO:n valmistelutoimikunnan, jäljempänä ’valmistelutoimikunta’, hyvin toimivan monitorointi- ja todentamisjärjestelmän kehittäminen on keskeinen tekijä valmisteltaessa CTBT:n täytäntöönpanoa sen voimaantulon jälkeen. Valmistelutoimikunnan valmiuksien kehittäminen jalokaasujen monitoroinnin alalla on tärkeä väline, jonka avulla voidaan arvioida, onko havaittu räjähdys ydinkoe. Lisäksi CTBT:n monitorointi- ja todentamisjärjestelmän toimivuus ja suorituskyky on riippuvainen CTBT:n kaikkien allekirjoittajavaltioiden panoksesta. Siksi on tärkeää mahdollistaa se, että allekirjoittajavaltiot osallistuvat ja myötävaikuttavat täysimääräisesti CTBT:n monitorointi- ja todentamisjärjestelmään. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tehty työ on tärkeää myös CTBT:n varhaisen voimaantulon ja maailmanlaajuisen soveltamisen edistämiseksi.

Tässä päätöksessä kuvailtu hanke edistää merkittävästi joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian tavoitteiden saavuttamista.

2. Tätä varten unioni tukee seuraavia yhdeksää hanketta:

a) kansainvälisen monitorointijärjestelmän (IMS) seismisten apuasemien (AS) kestävyyden ylläpitäminen tukea tarvitsevissa isäntämaissa;

b) radioaktiivisen ksenonin yleisten taustapitoisuuksien karakterisointia koskeva hanke;

c) tietojen hyödyntämisen virtuaalisen keskuksen (vDEC) hallinto ja siihen liittyvät toimet;

d) kansainvälisen tietokeskuksen (IDC) seismisiä, hydroakustisia ja infraääniä (SHI) koskevan uudelleensuunnitteluohjelman toisen vaiheen tukeminen;

e) ksenonin vaikutusten lieventäminen;

f) IDC:n sovellusten testikattavuuden parantaminen;

g) OSI MSIR -laitteiston parantaminen;

h) koulutusta ja seminaareja Kaakkois-Aasiassa, Tyynenmeren alueella ja Kaukoidässä sekä Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa, valmiuksien lisäämisjärjestelmän ylläpitäminen ja tukitoimia tiede-, päättäjä- ja diplomaattiyhteisöille; sekä

i) laajennettu ”NDC-in-a-box”.

Edellytykset CTBT:n voimaantulolle ovat parantuneet, koska poliittinen ilmapiiri on muuttunut myönteisemmäksi. Tätä osoittaa myös se, että eräät uudet maat, muun muassa Indonesia, joka on yksi CTBT:n liitteessä 2 luetelluista maista, ovat äskettäin allekirjoittaneet ja ratifioineet CTBT:n. Tämän myönteisen suuntauksen johdosta on lähivuosina tehostettava ja joudutettava toimia, joilla saatetaan valmiiksi CTBT:n todentamisjärjestelmä ja varmistetaan sen toimintavalmius ja -kyky, ja jatkettava ponnisteluja CTBT:n voimaantulon ja maailmanlaajuisen soveltamisen puolesta. Korean demokraattisen kansantasavallan lokakuussa 2006, toukokuussa 2009 ja helmikuussa 2013 toteuttamat ydinkokeet osoittivat maailmanlaajuisen ydinkoekiellon tarpeellisuuden ja lisäksi korostivat tarvetta luoda toimiva todentamisjärjestelmä tällaisen kiellon noudattamisen valvomiseksi. Täysin toimiva ja uskottava CTBT:n todentamisjärjestelmä tarjoaa kansainväliselle yhteisölle luotettavat ja riippumattomat keinot varmistaa, että tätä kieltoa noudatetaan. Lisäksi CTBTO:n tiedoilla on keskeinen merkitys varhaisten tsunamivaroitusten antamisessa ja maaliskuussa 2011 tapahtuneen Fukushiman ydinonnettomuuden jälkeisten radioaktiivisten päästöjen kulkeutumisen arvioinnissa.

Näiden hankkeiden tukeminen lujittaa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteita. Näiden monimuotoisten hankkeiden täytäntöönpano edistää merkittävästi tehokasta monenvälistä reagointia nykyisiin turvallisuushaasteisiin. Näillä hankkeilla edistetään erityisesti joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian tavoitteita, muun muassa CTBT:n mukaisten normien ja CTBT:n todentamisjärjestelmän maailmanlaajuista noudattamista ja vahvistamista. CTBTO:n valmistelutoimikunta on luomassa kansainvälisen monitorointijärjestelmän varmistaakseen, että yksikään ydinräjähdys ei jää havaitsematta. Valmistelutoimikunnalla on ainutlaatuista asiantuntemusta maailmanlaajuisen IMS AS -verkoston, joka käsittää yli 280 laitosta 85 maassa, ja IDC:n ansiosta, ja se on ainoa järjestö, joka pystyy panemaan täytäntöön kyseiset hankkeet, jotka voidaan rahoittaa ainoastaan valmistelutoimikunnalle myönnettävin talousarvion ulkopuolisin määrärahoin.

Unionin on yhteisellä toiminnalla 2006/243/YUTP, yhteisellä toiminnalla 2007/468/YUTP ja yhteisellä toiminnalla 2008/588/YUTP sekä päätöksellä 2010/461/YUTP ja päätöksellä 2012/699/YUTP tukenut seuraavia: verkkokoulutusohjelman perustaminen, integroitu kenttäharjoitus 2008 paikan päällä suoritettavien tarkastusten (OSI) osalta ja integroitu kenttäharjoitus 2014 (IFE14), radioaktiivisen ksenonkaasun arviointi ja mittaus, karakterisointi ja vaikutusten lieventäminen, tekninen apu ja valmiuksien lisääminen, toimintavalmiuksien kehittäminen tulevia CTBT-asiantuntijasukupolvia varten, ilmakehässä kulkeutumista koskevan mallin (ATM) kehittäminen, seismiset apuasemat, yhteistyön lujittaminen tiedeyhteisön kanssa, paikan päällä suoritettavien tarkastusten (OSI) valmiuksien lisääminen jalokaasujen havainnointijärjestelmän kehittämisen avulla sekä pilottihanke, jonka tarkoituksena on tukea kehitysmaiden asiantuntijoiden osallistumista valmistelutoimikunnan teknisiin ja päätöksentekokokouksiin. Tämän päätöksen mukaiset hankkeet perustuvat aiempiin yhteisten toimintojen mukaisiin hankkeisiin ja niiden täytäntöönpanon myötä saavutettuun edistykseen. Tämän päätöksen mukaisilla hankkeilla pyrittiin välttämään kaikki mahdolliset päällekkäisyydet päätöksen 2012/699/YUTP kanssa. Jotkin tämän päätöksen mukaiset hankkeet sisältävät osatekijöitä, jotka vastaavat aiempien yhteisten toimintojen nojalla toteutettuja toimia, mutta ne ovat erilaisia joko aineelliselta soveltamisalaltaan tai vastaanottajavaltioiden tai -alueiden suhteen.

CTBTO:n avunantajilta kuten EU:lta ja EU:n ulkopuolisilta mailta, instituutioilta jne. toimiensa tukemiseksi vastaanottamien vapaaehtoisten panosten ja luontoissuorituksina saatujen avustusten lisäksi valmistelutoimikunnan toimien tukemiseksi toteutettavien yhdeksän edellä mainitun hankkeen toteuttamisesta ja hallinnoinnista vastaa järjestön väliaikainen tekninen sihteeristö (PTS).

II HANKKEIDEN KUVAUS

Otsake 1: Monitorointijärjestelmän kestävyyden ylläpitäminen

Tämä otsake koostuu seuraavista kuudesta osiosta:

— : Osio 1 : Kansainvälisen monitorointijärjestelmän (IMS) seismisten apuasemien kestävyyden ylläpitäminen tukea tarvitsevissa isäntämaissa — : Osio 2 : Radioaktiivisen ksenonin yleisten taustapitoisuuksien karakterisointia koskeva hanke — : Osio 3 : Tietojen hyödyntämisen virtuaalisen keskuksen (vDEC) hallinto ja siihen liittyvät toimet — : Osio 4 : Kansainvälisen tietokeskuksen (IDC) seismisiä, hydroakustisia ja infraääniä (SHI) koskevan uudelleensuunnitteluohjelman toisen vaiheen tukeminen — : Osio 5 : Ksenonin vaikutusten lieventäminen — : Osio 6 : IDC:n sovellusten testikattavuuden parantaminen

Osio 1: Kansainvälisen monitorointijärjestelmän (IMS) seismisten apuasemien kestävyyden ylläpitäminen tukea tarvitsevissa isäntämaissa

1. Taustaa

Tämän hankkeen tavoitteena on jatkaa avun antamista paikallisille viranomaisille kansainvälisen monitorointijärjestelmän seismisten apuasemien verkoston toiminnan ja kestävyyden parantamiseksi niissä isäntämaissa, jotka tarvitsevat tukea.

2. Hankkeen soveltamisala

Kansainvälisen monitorointijärjestelmän seismisiltä apuasemilta edellytetään korkeaa tietojen laadun ja tiedon saatavuuden tasoa, ja tämä asettaa joillekin maille merkittäviä haasteita. Paikallisten erityisolosuhteiden yksityiskohtainen arvioiminen, aseman infrastruktuurin kohdennetut parannukset (operatiiviset kokemukset huomioon ottaen), laitteiston vanhenemiseen liittyvien ongelmien ratkaiseminen sekä asianmukaisten sisäisten järjestelmien ja sopimusten tekeminen toiminnan ja ylläpidon tukemiseksi parantavat aseman yleistä kestävyyttä ja auttavat paikallista asemaoperaattoria varmistamaan asemalta edellytettävän suorituskyvyn tulevaisuudessa.

Tähän hankkeeseen liittyvään työhön voisi sen vuoksi kuulua muun muassa tarpeellisten faktojen kerääminen ja hankkeen kohteena olevien seismisten apuasemien kestävyysedellytysten tarkistaminen, asemavierailut ja järjestelmien kalibrointi, pienimuotoiset korjaukset sekä operaattorin koulutus, paikallisten asemaoperaattoreiden lisäkoulutus, infrastruktuurin ja turvallisuuden parantaminen, varavoimajärjestelmien parantaminen ja vanhentuneen laitteiston parantaminen tai uusiminen.

Lisäksi tämän hankkeen yhteydessä jatketaan kohdennettuja vierailuja seismisten apuasemien isäntävaltioiden paikallisviranomaisten luo IMS-laitosten toimintaan ja ylläpitoon liittyviä CTBT-velvoitteita koskevan tietoisuuden lisäämiseksi ja tunnustamiseksi, aseman toimintaa ja ylläpitoa koskevien nykyisten järjestelyjen arvioimiseksi ja tarvittavien kansallisten tukirakenteiden ja -resurssien perustamisen ja parantamisen kannustamiseksi.

3. Hyödyt ja tulokset

Tiedon saatavuuden ylläpito ja parantaminen seismisten apuasemien (AS) osalta.

Osio 2: Radioaktiivisen ksenonin yleisten taustapitoisuuksien karakterisointia koskeva hanke

1. Taustaa

Valmistelutoimikunta mittaa radioaktiivisen ksenonin pitoisuutta ympäristössä hyvin herkillä järjestelmillä, jotka ovat tärkeä osa CTBT:n todentamisjärjestelmää. CTBTO on hankkinut yhteisen toiminnan 2008/588/YUTP puitteissa unionilta saamansa rahoituksen turvin kaksi liikuteltavaa järjestelmää jalokaasujen radioisotooppien 133Xe, 135Xe, 133mXe ja 131mXe mittaamiseksi. Kyseisiä järjestelmiä on käytetty radioaktiivisen ksenonin taustapitoisuuksien mittaamiseksi Indonesiassa, Japanissa ja Kuwaitissa. Tätä tarkoitusta varten on tehty yhteistyösopimuksia kumppanilaitosten kanssa.

2. Hankkeen soveltamisala

Näiden mittausten jatkamiseksi tarvitaan rahoitusta jalokaasujen liikuteltavien havainnointijärjestelmien kuljetuttamiseksi uusiin sijoituspaikkoihin ja järjestelmien käyttämiseksi vähintään 12 kuukauden ajan yhdessä paikassa kausittaisen vaihtelun kattamiseksi.

Kuwait sijaitsee IMS:n jalokaasujen mittausjärjestelmien kannalta keskellä tyhjiötä. Kuwaitissa oleva liikuteltava asema on erittäin tärkeä verkoston kattavuuden kannalta Persianlahden alueella. Koska tästä kohteesta saadaan huomattavan paljon tietoja ksenonin yleisen taustapitoisuuden karakterisoinnista, tavoitteena on ensin jatkaa Kuwaitissa toteutettavia mittauksia tämän hankkeen täytäntöönpanon ajan.

Toisen järjestelmän puitteissa mittaukset aloitetaan päätöksen 2012/699/YUTP nojalla Manadossa Indonesiassa. Mittausten jatkaminen mahdollistaisi tämän kohteen karakterisoinnin 12 kuukauden ajan eli kaikkien vuodenaikojen olosuhteissa. Tämän mittausjakson jälkeen CTBTO aikoo suorittaa lisää mittauksia alueilla, joilla radioaktiivisen ksenonin yleistä taustapitoisuutta ei täysin tunneta eikä ymmärretä. Suositeltavimpia mahdollisia paikkoja ovat päiväntasaajalla sijaitsevat kohteet Latinalaisessa Amerikassa, Aasiassa ja Afrikassa.

3. Hyödyt ja tulokset

Hyötyinä ovat jalokaasujen yleisten taustapitoisuuksien vaihtelun ymmärtäminen ja jalokaasujen monitorointiverkoston parempi kattavuus. Näiden mittausjaksojen jälkeen järjestelmät ovat CTBTO:n käytettävissä jalokaasujen taustapitoisuuksia koskeviin jatkotutkimuksiin erilaisia maantieteellisiä tasoja varten sekä varajärjestelminä ja/tai koulutukseen.

Osio 3: Tietojen hyödyntämisen virtuaalisen keskuksen (vDEC) hallinto ja siihen liittyvät toimet

1. Taustaa

Kansainvälinen tietokeskus (IDC) ylläpitää tietojen hyödyntämisen virtuaalista keskusta (vDEC), jonka ansiosta ulkopuoliset tutkijat, kansalliset tietokeskukset (NDC) ja väliaikaisen teknisen sihteeristön (PTS) toimeksisaajat pääsevät IMS:n tietoihin, IDC:n tuotteisiin ja IDC:n ohjelmistoihin. Tietojen hyödyntämisen virtuaalinen keskus perustettiin päätöksellä 2010/461/YUTP.

2. Hankkeen soveltamisala

Tavoitteena on jatkaa vDEC-keskuksen tukemista IMS:n tietoja ja IDC:n tuotteita ja ohjelmistoja hyödyntävänä tutkimusyhteistyöfoorumina.

3. Hyödyt ja tulokset

vDEC-keskus tukee CTBT:n mukaisessa monitoroinnissa käytettyjä edistyneitä teknologioita koskevaa tutkimus- ja kehitystoimintaa. Näin se antaa uusia mahdollisuuksia nuorille tutkijoille ja insinööreille sekä niiden kehitysmaiden tutkijoille, joilla on vähemmän resursseja.

Osio 4: Kansainvälisen tietokeskuksen (IDC) seismisiä, hydroakustisia ja infraääniä (SHI) koskevan uudelleensuunnittelun toisen vaiheen tukeminen

1. Taustaa

Väliaikainen tekninen sihteeristö on aloittanut kansainvälisen tietokeskuksen (IDC) seismisiä, hydroakustisia ja infraääniä (SHI) koskevan uudelleensuunnitteluohjelman toisen vaiheen SHI-järjestelmän valikoitujen osien uudelleensuunnittelun ensimmäisen vaiheen pohjalta ja Yhdysvalloilta saatua merkittävää luontoissuorituksina saatua apua hyödyntäen. Tämän ohjelman tavoitteena on kehittää kattava ohjelmistoarkkitehtuuri olemassa olevien ohjelmistojen kehittämiseen ja päivittämiseen tähtäävien hankkeiden ohjausta varten seuraavien 5–7 vuoden aikana. Uudelleensuunnitteluohjelman toinen vaihe on jaettu useisiin lyhyempiin vaiheisiin ohjelmistojen kehittämistä koskevan Rational Unified Process (RUP) -menetelmän mukaisesti. Ensimmäinen RUP-vaihe (valmisteluvaihe) suunniteltiin päättyväksi vuonna 2014, ja se käsitti järjestelmävaatimuksia ja -eritelmiä koskevien asiakirjojen laatimisen. Seuraava RUP-vaihe (kehittämisvaihe) kattaa vuoden 2016 ja osan vuodesta 2017 ja käsittää ohjelmistoarkkitehtuurin suunnittelun ja riittävän prototyypin kehittämisen suunnittelussa todettujen suurimpien riskien lieventämiseksi. Yleisen ohjelmistoarkkitehtuurin määrittämisen keskeisenä tavoitteena on antaa väliaikaiselle tekniselle sihteeristölle mahdollisuus priorisoida kestävyyteen liittyvät toimet. Vaikka Yhdysvalloilta luontoissuorituksina saatu apu muodostaa merkittävän osan tätä hanketta, kaikkien CTBTO:n jäsenvaltioiden on ehdottomasti osallistuttava tähän prosessiin. Tämä toteutetaan työryhmien säännöllisen informoimisen ja teknisten kokousten avulla.

2. Hankkeen soveltamisala

Tavoitteena on 1) kahden ohjelmistosuunnittelua koskevan teknisen kokouksen tukeminen ja 2) sopimuspohjaisten palvelujen/määräaikaisen henkilöstön tarjoaminen prototyypin kehittämistä varten.

3. Hyödyt ja tulokset

Tämän hankkeen yleisenä tavoitteena on tarjota nykyaikaisemmat ja mukautuvammat puitteet ohjelmistojen kehittämistä ja ylläpitämistä varten seuraavien 20 vuoden aikana. Tuloksena pitäisi olla muutoksia paremmin sietävä ja käyttö- ja ylläpitokustannuksiltaan edullisempi järjestelmä- ja tukiorganisaatio.

Osio 5: Ksenonin vaikutusten lieventäminen

1. Taustaa

Valmistelutoimikunta mittaa radioaktiivisen ksenonin pitoisuutta ympäristössä hyvin herkillä jalokaasujärjestelmillä, jotka ovat tärkeä osa CTBT:n todentamisjärjestelmää. Nykyiset radioaktiivisen ksenonin päästöt radiofarmaseuttisista tuotantolaitoksista vaikuttavat merkittävästi taustapitoisuuksiin CTBTO:n kansainvälisen monitorointijärjestelmän (IMS) jalokaasuasemilla.

CTBTO tilasi, unionilta päätöksen 2012/699/YUTP puitteissa saadun rahoituksen turvin, tutkimuksen sellaisten teknisten ratkaisujen kehittämiseksi, joiden avulla voidaan vähentää radiofarmaseuttisista tuotantolaitoksista peräisin olevia radioaktiivisen ksenonin päästöjä. Tutkimuksen toteutti SCKߦCEN (Belgia). Sen ansiosta voitiin kehittää hopeazeoliittimateriaaliin perustuvan erotinjärjestelmän prototyyppi, josta on saatu lupaavia tuloksia.

2. Hankkeen soveltamisala

Ksenonin vaikutusten lieventämiseksi toteutettujen toimien tukemiseksi ja päätöksen 2012/699/YUTP mukaisen työskentelyn jatkotoimiin tarvitaan varoja ksenonerotinjärjestelmän kehittämiseksi edelleen siten, että keskeisinä tavoitteina ovat seuraavat:

a) toteutetaan SCKߦCEN:n päätöksen 2012/699/YUTP nojalla kehittämän hopeazeoliitteihin perustuvan erotinjärjestelmän prototyypin suhteuttava tutkimus testaamalla sitä erilaisissa käyttöolosuhteissa järjestelmän toimivuuden arvioimiseksi;

b) laajennetaan testaus uusiin radiofarmaseuttisiin tuotantolaitoksiin toteuttamalla tiettyjä suunnittelututkimuksia ja demonstrointiharjoituksia erilaisissa toimintaympäristöissä. Uusi radiofarmaseuttinen tuotantolaitos KAERI Busanissa Koreassa on soveltuva ehdokas tällaisten tutkimusten tekopaikaksi yhteistyössä SCKߦCEN:n kanssa;

c) määritetään valittujen aineiden pitkän aikavälin käyttäytyminen, siltä osin kuin on kyse resistenssistä voimakkaalle säteilylle todellisessa toimintaympäristössä. Tämä toteutetaan toimintaolosuhteita koskevan testauksen osana;

d) omaksutaan radiofarmaseuttisissa tuotantolaitoksissa tehokas monitorointi ilmastointipiipusta, jolloin saadaan korkealaatuisia tietoja ilmastointipiipun kautta tapahtuvista päästöistä ja voidaan jakaa näitä tietoja CTBTO:n ja CTBT:n allekirjoittajavaltioiden kanssa. Havaitsemisjärjestelmät perustuvat erittäin puhtaaseen germaniumiin, joka on erittäin tehokas radioaktiivisen ksenonin analysoimisessa eri aktiivisuustasoilla;

e) kehitetään aiempaa parempia välineitä ilmakehässä kulkeutumisen mallintamista (ATM) varten, jotta kansainvälisen monitorointijärjestelmän asemilla voitaisiin arvioida luotettavasti radiofarmaseuttisista tuotantolaitoksista peräisin olevia radioaktiivisen ksenonin päästöjä. CTBTO käyttää näitä välineitä ja asettaa ne CTBT:n allekirjoittajavaltioiden saataville, jotta ilmastointipiippumonitoroinnista saatujen tietojen pohjalta voidaan toteuttaa riippumaton arviointi. Välineet tukevat myös IMS:n jalokaasujen monitorointiverkoston konfiguroitavien laitteiden konfigurointia.

3. Hyödyt ja tulokset

Ksenonin vähentämisjärjestelmän täysimittainen testaus erilaisissa toimintaolosuhteissa mahdollistaa konkreettisen teknisen ratkaisun suunnittelemisen radiofarmaseuttisista tuotantolaitoksista peräisin olevien ksenonpäästöjen vaikutusten lieventämiseksi. Aiempaa tehokkaampi IMS:n jalokaasujen monitorointiverkosto tuottaa CTBT:n allekirjoittajavaltioille korkealaatuisempia monitorointitietoja CTBT:n todentamisjärjestelmän näkökulmasta.

Osio 6: IDC:n sovellusten testikattavuuden parantaminen

1. Taustaa

Yksikkö-, integraatio- ja regressiotestaus on toistuva, erittäin erikoistunut ja aikaa vievä aaltomuotoista tietoa ja radionuklideja koskevaa tietoa käsittelevien sovellusten ylläpitoon kuuluva tehtävä kansainvälisessä tietokeskuksessa (IDC). Uusien käyttöjärjestelmäversioiden käyttöönotto, sovellusten uudet versiot ja olemassa olevien ohjelmistojen konfiguraation muuttaminen edellyttävät laajoja testauksia.

Koska ohjelmistot ovat monimutkaisia, koska niitä voidaan käyttää tuhansissa erilaisissa konfiguraatioissa ja koska niiden toiminta riippuu usein sekä levy- että tietokantaisesta pääsystä, myös testien kehittäminen on monimutkaista. Toistaiseksi testauksen suorittaa useimmiten tietyn alan asiantuntija, joka käyttää ohjelmistoa tavallisissa konfiguraatioissa, tarkastelee tuloksia ja vertaa niitä aiempiin ja oletettuihin tuloksiin. Tätä manuaalista prosessia ei useinkaan ole mahdollista toistaa, ja se on voimakkaasti sidoksissa henkilöstöresursseihin ja alan asiantuntemukseen.

Näiden ongelmien ratkaisemiseksi valmistelutoimikunta käynnisti marraskuussa 2013 hankkeen avoimeen lähdekoodiin perustuvan testausjärjestelmän määrittämiseksi ja käyttöön ottamiseksi, mikä mahdollistaisi jatkuvan automaattisen testauksen. Kyseessä on kolmivuotinen hanke, joka alkoi marraskuussa 2013 ja jonka on tarkoitus päättyä marraskuussa 2016. Valmistelutoimikunta on jo tehnyt sopimuksen ohjelmistonkehittämispalveluista tätä varten. Unionin rahoituksella on tarkoitus kattaa tämän olemassa olevan sopimuksen viimeinen valinnainen jatko-osa tammikuusta marraskuuhun 2016. Jatkuvan automaattisen testausjärjestelmän on tarkoitus helpottaa testiympäristöjen laatimista ja ylläpitoa ja kehittää ensimmäiset integraatiotestit aaltomuotoisen tiedon automaattisen prosessoinnin komponentteja varten.

Hanke etenee tällä hetkellä suunnitelmien mukaisesti. Järjestelmävaatimuksia koskeva asiakirja on laadittu, ja kaksi avoimeen lähdekoodiin perustuvaa ohjelmistopakettia (Jenkins ja FitNesse), jotka yhdessä täyttävät valmistelutoimikunnan vaatimukset, on määritetty.

2. Hankkeen soveltamisala

Tämän hankkeen tavoitteena ovat jatkuvan automaattisen testausjärjestelmän käyttöönoton jatkotoimina lisätä koodikattavuutta kehittämällä yksikkö-, regressio- ja integraatiotestejä, erityisesti aaltomuotoisen tiedon verkostossa tapahtuvan prosessoinnin, radionuklideja koskevan tiedon ohjelmistojen, tuotteiden ja tiedon levittämisen aloilla.

3. Hyödyt ja tulokset

Tämä työ mahdollistaa toistettavat laadunvalvontaprosessit ja tehostaa IDC:n ohjelmistojen käyttöönottotoimia. Tuloksena on korkealaatuisempia aaltomuotoisen tiedon ja radionuklideja koskevan tiedon automaattisia testausohjelmistoja ja lopulta parempaa palvelua CTBTO:n jäsenvaltioille, erityisesti tiedon, tuotteiden ja ohjelmistojen levittämisen osalta.

Otsake 2: OSI MSIR-järjestelmän laitteisto- ja ohjelmistoparannukset

1. Taustaa

MSIR-järjestelmällä, jonka väliaikainen tekninen sihteeristö on kehittänyt päätöksen 2012/699/YUTP mukaisen rahoituksen turvin ja jota on täydennetty integroitua kenttäharjoitusta 2014 (IFE14) varten luontoissuorituksina saadulla avulla, on valmiudet hankkia spektritietoa lentokäyttöisestä alustasta alueella, joka vaihtelee näkyvästä säteilystä lämpöinfrapunasäteilyyn. Järjestelmä koostuu vakaalla alustalla olevista antureista, tukivälineistä ja prosessointivälineistä, joilla poimitaan paikan päällä tehtävän tarkastuksen kannalta olennaisia tietoja.

Lisäksi järjestelmän osia, kuten operaatioiden suunnitteluohjelmisto, inertiamittausyksikkö, järjestelmäohjain, avustava pilotti- ja operaattorinavigointijärjestelmä sekä videokamera, on integroitu väliaikaisen teknisen sihteeristön lentokäyttöisen tietojen hankinnan mahdollistavaan gammaspektrometrijärjestelmään ja testattu siinä. Kyseiset osat ovat saatavilla myös muita ilmasta käsin paikan päällä tehtäviä tarkastuksia koskevia operaatioita varten, mukaan lukien alustavat ylilennot ja ilmasta käsin tehtävät magneettikenttätutkimukset.

2. Hankkeen soveltamisala

Tavoitteena on laajentaa MSIR-järjestelmän valmiuksia ja siten tehostaa tarkastusryhmän kykyä havaita paikan päällä tehtävän tarkastuksen kannalta olennaisia ilmiöitä. MSIR-järjestelmä on suunniteltu modulaariseksi, ja siihen voidaan lisätä uusia osia tarvittaessa ja varojen salliessa. Väliaikaisen teknisen sihteeristön suorittama testaus on osoittanut, että muut MSIR-anturit olisivat tärkeitä ja täydentäisivät nykyistä anturijärjestelmää. Tällä ehdotuksella pyritään täydentämään järjestelmää lisäämällä siihen erityisiä antureita.

a) Monispektrinen sensorilaite

Väliaikaisen teknisen sihteeristön luontoissuorituksina saatua apua hyödyntävän järjestelmän avulla suorittama testaus on osoittanut, että on tärkeää hankkia tietoa erillisistä spektrikaistoista käyttäen sekä lähi-infrapunasäteilyä että lyhytaaltoista infrapunasäteilyä. Lisäksi vuosina 2011 ja 2012 järjestetyn kahden OSI-asiantuntijakokouksen osanottajat korostivat, että valmius havainnoida tätä spektrin osaa on lentokäyttöisen MSIR-järjestelmän keskeinen vaatimus. Sinällään tämä on ehdotuksen keskeinen osa.

Luontoissuorituksena saatu laitteisto, jota käytettiin IFE14:n aikana, ei ole väliaikaisen teknisen sihteeristön käytettävissä pitkäaikaislainana. Ottaen huomioon tällaisten laitteiden lähes ympärivuotinen käyttö, ei ole kovin todennäköistä, että vastaavaa laitetta saataisiin käyttöön CTBT:n allekirjoittajavaltioiden lainasopimuksen kautta. Näin ollen ehdotuksen tarkoituksena on hankkia kaupallisesti saatavilla oleva monispektriväline, joka on täysin integroitu olemassa oleviin osiin ja jolla voidaan havaita paikan päällä tehtävän tarkastuksen kannalta olennaisia ilmiöitä käyttäen sekä lähi-infrapunasäteilyä että lyhytaaltoista infrapunasäteilyä.

b) Välimatkan mittauslaite.

Eri kenttätesteissä on käynyt ilmi, että lentokäyttöiseen alustaan asennettu skannaustoiminnolla varustettu välimatkan lasermittauslaite tarjoaa huomattavia etuja tarkastusryhmälle. MSIR-järjestelmässä ei nykyisellään ole valmiutta tuottaa maastotietoa mutta sillä on hyvät mahdollisuudet tuottaa niitä, jos siihen lisätään skannausominaisuudella varustettu välimatkan lasermittauslaite. Laitteen avulla voitaisiin

— tuottaa nopeasti maanpinnan ja maaston korkeustietoja, joiden avulla voidaan havaita paikan päällä tehtävän tarkastuksen kannalta olennaisia ilmiöitä, jotka saattavat olla kasvillisuuden peitossa,

— helpottaa muiden MSIR-tietojen oikaisemista sekä helpottaa ortokorjattujen kuvatuotteiden tuottamista,

— tuottaa kolmiulotteisia malleja helpottamaan OSI-tarkastusryhmän päätöksentekoa ja tukemaan operaation suunnittelua.

Paitsi että tällainen väline palvelisi MSIR-järjestelmää, sitä voitaisiin käyttää myös RN-järjestelmän (”radionuclide measurement”) lisänä antamaan tarkkoja maaperätietoja, joiden avulla voidaan oikaista ylilennoilla hankittuja gammatietoja. Tällainen väline olisi erityisen arvokas alueella, jolla on suuria korkeuseroja (kuten IFE14:n kuluessa kävi ilmi).

3. Hyödyt ja tulokset

Tehokkaampi ja vaikuttavampi MSIR-järjestelmä tehostaa tarkastajien työtä paikan päällä tehtävissä tarkastuksissa. Näin tuetaan unionin politiikkaa ja unionin pyrkimyksiä, joilla edistetään sopimuksen voimaantuloa. Lisäksi hankkeella voidaan täydentää ja tehostaa lentokäyttöisiin antureihin liittyvää teollisuutta Euroopassa. Unionissa on useita tämän alan tuotteita tuottavia yhtiöitä.

Otsake 3: Tukitoimet ja maakohtaisten valmiuksien kehittäminen

Tämä otsake koostuu seuraavista kahdesta osioista:

Osio 1 : Koulutus ja seminaarit Kaakkois-Aasiassa, Tyynenmeren alueella ja Kaukoidässä sekä Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa, valmiuksien kehittämisjärjestelmän ylläpitäminen ja tukitoimet tiede-, päättäjä- ja diplomaattiyhteisöille Osio 2 : Laajennettu ”NDC-in-a-box”

Osio 1: Koulutus ja seminaarit Kaakkois-Aasiassa, Tyynenmeren alueella ja Kaukoidässä sekä Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa, valmiuksien kehittämisjärjestelmän ylläpitäminen ja tukitoimet tiede-, päättäjä- ja diplomaattiyhteisöille

1. Taustaa

Väliaikainen tekninen sihteeristö on tehnyt menestyksekästä työtä valmiuksien kehittämiseksi tukemalla kansallisia tietokeskuksia (NDC) ja valtuutettuja käyttäjiä järjestelmällisesti Afrikan, Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueella, Itä-Euroopassa sekä Kaakkois-Aasiassa, Tyynenmeren alueella ja Kaukoidässä. Unionin tuki on suuresti tehostanut saavutettuja myönteisiä tuloksia. Olisi loogista, että maakohtaisten valmiuksien kehittämistä laajennettaisiin useampiin Kaakkois-Aasian, Tyynenmeren alueen ja Kaukoidän maihin sekä Lähi-idän ja Etelä-Aasian alueille. Lisäksi moniin maihin asennetut valmiuksien kehittämisjärjestelmät (40 järjestelmää jo asennettu, 20 asennusta valmisteilla) ovat elintärkeitä valmiuksien ylläpitämisen kannalta, mutta niissä on toistuvasti teknisiä ongelmia, jotka johtuvat usein paikalliseen ilmastoon tai infrastruktuuriin liittyvistä ankarista olosuhteista. Nämä järjestelmät vaativat jonkin verran ylläpitoa, jotta maakohtaisesta valmiuksien kehittämisestä saataisiin irti kaikki hyöty. Asiantuntijatason vuorovaikutus valmistelutoimikunnan kanssa on keskeisen tärkeä keino pitää yllä sekä poliittista tukea että teknistä asiantuntemusta CTBT:n kaikkien näkökohtien osalta. Säännölliset konferenssit sekä akateemiset, diplomaattiset ja tiedealan tukitapahtumat (kuten kahden vuoden välein järjestettävä CTBT-alan tiede- ja teknologiakonferenssi, alueelliset CTBT-seminaarit ja konferenssit, julkissektorin CTBT-kurssit sekä tieteentekijöiden seminaarit) ovat auttaneet rakentamaan ja ylläpitämään luottamusta todentamisjärjestelmään ja korostamaan CTBT:n merkitystä maailmanlaajuisen ydinsulku- ja aseriisuntajärjestelmän kulmakivenä. Nämä toimet auttavat myös vaikuttamaan CTBT:n liitteessä 2 lueteltuihin valtioihin, jotka eivät ole ratifioineet CTBT:tä, pyrittäessä edistämään CTBT:n voimaantuloa.

2. Hankkeen soveltamisala

Tämä alahanke lujittaa aiempia ponnisteluja maakohtaisten teknisten valmiuksien kehittämiseksi tukemalla koulutusta ja seminaareja Kaakkois-Aasiassa, Tyynenmeren alueella ja Kaukoidässä sekä Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa, jotta edistetään kyseisillä alueilla sijaitsevien maiden tosiasiallista osallistumista CTBT:hen. Erityisesti painotetaan radionuklidien analysoijien koulutusta, joka perustuu ”NDC-in-a-box”-pakettiin vuonna 2013 lisättyyn ohjelmistoon. Nämä kaksi aluetta otetaan asianmukaisesti huomioon valittaessa osallistujia yhdeksänteen hankkeeseen sisältyviin toimintoihin, jotka koskevat laajennettua ”NDC-in-a-box”-ohjelmistoa ja sen keskeistä osatekijää SeisComp3-ohjelmistoa. Yksi tärkeimmistä tavoitteista on tukea CTBT:n allekirjoittajavaltioita IMS:n prosessoinnin integroimisessa kansallisiin ja alueellisiin seismisiin verkostoihin ja tavanomaisten rutiinioperaatioiden, kuten seismisten uhkien paikallinen ja alueellinen monitorointi, sulauttamista kansallisia tietokeskuksia isännöivien laitosten harjoittamaan ydinräjäytysten monitorointiin. Yhteyksiä tämän ehdotuksen kahteen muuhun alahankkeeseen pyritään luomaan esimerkiksi käyttämällä koulutuksessa ja seminaareissa asianmukaisia yhteisiä aineistoja ja keräämällä maakohtaisesti saatuja kokemuksia.

Korjaavaa teknistä tukea annetaan sellaisille valmiuksien kehittämisjärjestelmille, joita käytetään tosiasiassa maakohtaisesti mutta joiden toimintaa vähäiset tekniset ongelmat häiritsevät, muun muassa turvaamalla asianmukainen pääsy internetiin.

Tämä alahanke lisää CTBT:n tuntemusta ja ymmärtämistä parannetaan tiedeyhteisön, politiikan ammattilaisten ja päätöksentekijöiden keskuudessa erityisesti CTBT:n liitteessä 2 luetelluissa valtioissa, jotka eivät ole ratifioineet CTBT:tä, tarjoamalla kursseja ja koulutusta, jotka koskevat CTBT-kysymyksiä ja etenkin CTBT:n tieteellisiä ja teknisiä näkökohtia. Toimet kohdennetaan erityisesti kehitysmaihin ja CTBT:n liitteessä 2 lueteltuihin valtioihin, jotka eivät ole ratifioineet CTBT:tä, noudattaen CTBT:n voimaantuloa ja yleismaailmallisuutta koskevia väliaikaisen teknisen sihteeristön strategioita.

3. Hyödyt ja tulokset

Toimet ovat unionin tavoitteiden mukaisia, koska ne edistävät maailmanlaajuista turvallisuutta parantamalla CTBT:n tuntemusta ja ymmärtämistä ja tukevat yhteistä kantaa 2003/805/YUTP, tehostettuja tukitoimia CTBT:n liitteessä 2 luetelluille valtioille ja maakohtaisten valmiuksien kehittämistä muun muassa Kaakkois-Aasiassa, Tyynenmeren alueella ja Kaukoidässä sekä Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa toteutettavin toimin.

Osio 2: Laajennettu ”NDC-in-a-box”

1. Taustaa

Valmistelutoimikunta ryhtyi vuonna 2013 laajentamaan nykyisen ”NDC-in-a-box”-pakettinsa tarjontaa uudella ohjelmistolla, jonka ansiosta käyttäjät voivat yhdistellä helpommin IMS-verkostosta saatuja tietoja paikallisilta ja kansallisilta asemilta saatuihin tietoihin ja joka myös huomattavasti parantaa kansallisten tietokeskusten (NDC) prosessointivalmiuksia. Näiden pyrkimysten yhteydessä allekirjoitettiin joulukuussa 2013 lisenssisopimus saksalaisen geotieteiden tutkimuskeskuksen Helmholtz-Centre Potsdam GFZ:n kanssa. Sopimuksen ansiosta valmistelutoimikunta voi jakaa SeisComp3-ohjelmiston ”NDC-in-a-box”-paketin osana valtuutetuille käyttäjille kansainvälisen monitorointijärjestelmän tietojen käsittelyä ja analysointia varten. Tätä tekstiä laadittaessa on saatu päätökseen ohjelmiston kehittämistyö ensimmäisen laajennetun ”NDC-in-a-box”-paketin toimittamiseksi alfatestaajille, ja kansalliset tietokeskukset testaavat ohjelmaa parhaillaan. Kansallisten tietokeskusten edustajat keskustelivat laajennetusta ”NDC-in-a-box”-paketista sekä täsmensivät vaatimuksia ja pitivät niitä hyväksyttävinä Wienissä 12.–16. toukokuuta järjestetyn kansallisten tietokeskusten vuoden 2014 seminaarin DPSS-istunnoissa. Hankkeen lopussa kyseisillä kansallisten tietokeskusten edustajilla, jotka toimivat alfatestaajina, on mahdollisuus testata uutta ohjelmistoa omissa toimipaikoissaan. CTBTO:n jäsenvaltiot ovat olleet erittäin kiinnostuneita vaatimusten määrittelystä ja testauksesta hankkeeseen osallistuville kansallisten tietokeskusten edustajille asetetuista aika- ja laitteistovaatimuksista huolimatta.

2. Hankkeen soveltamisala

Alahanke lujittaa myös uutta laajennettua ”NDC-in-a-box”-pakettia ja helpottaa sen hyväksymistä kansallisissa tietokeskuksissa varmistaen samalla johdonmukaisuuden kansainvälisen tietokeskuksen (IDC) ohjelmiston uudelleensuunnittelun kanssa. Se koostuu seuraavista osista: a) alfatestauksesta saadun palautteen huomioon ottaminen ratkaisemalla havaitut ongelmat ja tekemällä alfatestaajien vaatimat vähäiset parannukset ohjelmistoon. Tämän työn tuloksena julkaistaan laajennetun ”NDC-in-a-box”-paketin ensimmäinen virallinen versio; ja b) kansallisten tietokeskusten (NDC) koulutustarpeiden huomioon ottaminen, erityisesti laajennettuun ”NDC-in-a-box”-pakettiin sisällytettävien uusien välineiden ja SeisComp3-paketin osalta. Tämä toteutetaan järjestämällä kansallisille tietokeskuksille kaksi aaltomuotoisen tiedon analysointikurssia ja kaksi SeisComp3-kurssia sekä asiantuntijavierailuja paikan päällä annettavaa tukea tarvitseviin kansallisiin tietokeskuksiin.

3. Hyödyt ja tulokset

Toimet ovat unionin tavoitteiden mukaisia, koska ne edistävät maailmanlaajuista turvallisuutta parantamalla CTBT:n tuntemusta ja ymmärtämistä ja tukevat yhteistä kantaa 2003/805/YUTP, tehostettuja tukitoimia CTBT:n liitteessä 2 luetelluille valtioille ja maakohtaisten valmiuksien kehittämistä, mukaan lukien valmiuksien kehittämisjärjestelmien ylläpito sekä ”NDC-in-a-box”-ohjelmiston laajempi käyttöönotto.

III KESTO

Hankkeiden toteuttamisen arvioitu kokonaiskesto on 24 kuukautta.

IV OSALLISTUJAT

Tämän päätöksen nojalla tuettaviin hankkeisiin osallistuvat kaikki CTBT:n allekirjoittajavaltiot sekä valmistelutoimikunta.

V HANKKEET TOTEUTTAVA ORGANISAATIO

Hankkeiden tekninen toteuttaminen annetaan valmistelutoimikunnan tehtäväksi. Hankkeiden toteuttamisesta vastaavat suoraan valmistelutoimikunnan henkilöstö ja CTBT:n allekirjoittajavaltioiden asiantuntijat ja toimeksisaajat. On suunniteltu, että varoja käytetään projektia hallinnoivan konsultin palkkaamiseen, joka vastaa valmistelutoimikunnan avustamisesta tämän päätöksen täytäntöönpanossa, raportointivelvoitteista koko täytäntöönpanokauden ajan, loppuraportti ja lopullinen rahoituskertomus mukaan lukien, sekä kaikkia tähän päätökseen liittyviä asiakirjoja koskevan arkiston ylläpitämisestä erityisesti mahdollisia todentamiskäyntejä silmällä pitäen; hänen kuuluu myös vastata unionin näkyvyyden turvaamisesta kaikissa yhteyksissä, sen varmistamisesta, että kaikki rahoitus-, oikeus- ja hankintatoimet ovat tämän päätöksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisia, ja sen varmistamisesta, että kaikki tiedot, myös budjettitiedot, ovat täydellisiä ja paikkansapitäviä ja että ne toimitetaan hyvissä ajoin.

Hankkeiden täytäntöönpanon on tapahduttava rahoituksesta ja hallinnosta tehdyn puitesopimuksen ja Euroopan komission ja valmistelutoimikunnan välillä tehtävän tämän päätöksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti.

VI HANKKEISIIN OSALLISTUVAT KOLMANNET OSAPUOLET

Valmistelutoimikunnan ja CTBT:n allekirjoittajavaltioiden asiantuntijoita voidaan pitää hankkeeseen osallistuvina kolmansina osapuolina. He noudattavat työssään valmistelutoimikunnan asiantuntijoiden toimintaa koskevia sääntöjä.