Euroopan parlamentti: Työjärjestys



Virallinen lehti nro L 293 , 07/12/1995 s. 0001 - 0075



TYÖJÄRJESTYS (1) Huomautus Työjärjestyksen tulkinnat on painettu kursiivilla (162 artiklan mukaisesti). SISÄLLYS Sivu I LUKU EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET 1 artikla Euroopan parlamentti . 8 2 artikla Edustajantoimen riippumattomuus . 8 3 artikla Erioikeudet ja vapaudet . 8 4 artikla Jäsenten osallistuminen istuntoihin ja äänestyksiin . 8 5 artikla Kulukorvausten ja lisien maksaminen . 8 6 artikla Parlamentaarisen loukkaamattomuuden pidättäminen . 8 7 artikla Valtakirjojen tarkastus . 9 8 artikla Jäsenten toimikausi . 9 9 artikla Käyttäytymissäännöt . 10 II LUKU PARLAMENTIN ISTUNNOT 10 artikla Parlamentin koollekutsuminen . 10 11 artikla Istuntopaikat . 11 III LUKU PARLAMENTIN VIRANHALTIJAT 12 artikla Ikäpuhemies . 11 13 artikla Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset säännökset . 11 14 artikla Puhemiehen valinta - avajaispuhe . 11 15 artikla Varapuhemiesten valinta . 11 16 artikla Kvestorien valinta . 12 17 artikla Viranhaltijoiden toimikausi . 12 18 artikla Vapautuvat toimet . 12 19 artikla Puhemiehen tehtävät . 12 20 artikla Varapuhemiesten tehtävät . 12 IV LUKU PARLAMENTIN TOIMIELIMET 21 artikla Puhemiehistön kokoonpano . 13 22 artikla Puhemiehistön tehtävät . 13 23 artikla Puhemieskonferenssin kokoonpano . 13 24 artikla Puhemieskonferenssin tehtävät . 13 25 artikla Kvestorien tehtävät . 14 26 artikla Valiokuntien puheenjohtajien konferenssi . 14 27 artikla Valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssi . 14 28 artikla Puhemiehistön, puhemieskonferenssin ja kvestoreiden päätösten julkisuus . 14 V LUKU PUOLUERYHMÄT 29 artikla Puolueryhmien muodostaminen . 14 30 artikla Sitoutumattomat jäsenet . 14 31 artikla Paikkojen jako istuntosalissa . 14 VI LUKU SUHTEET MUIHIN TOIMIELIMIIN Nimitykset 32 artikla Komission puheenjohtajan nimeäminen . 15 33 artikla Komission hyväksymistä koskeva äänestys . 15 34 artikla Epäluottamuslauseen esittäminen komissiolle . 15 35 artikla Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten nimittäminen . 15 36 artikla Euroopan keskuspankki (Euroopan rahapoliittinen instituutti) . 16 Julkilausumat 37 artikla Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston julkilausumat . 16 38 artikla Tilintarkastustuomioistuimen julkilausumat . 16 39 artikla Euroopan keskuspankin (Euroopan rahapoliittinen instituutti) julkilausumat . 16 Neuvostolle ja komissiolle osoitetut kysymykset 40 artikla Suulliset kysymykset . 16 41 artikla Kyselytunti . 17 42 artikla Kirjalliset kysymykset . 17 Kertomukset 43 artikla Komission vuotuinen yleiskertomus . 17 44 artikla Komission vuosikertomus yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta . 17 Päätöslauselmat ja suositukset 45 artikla Päätöslauselmaesitykset . 17 46 artikla Suositukset neuvostolle . 18 47 artikla Keskustelut tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista . 18 48 artikla Kirjalliset kannanotot . 19 VII LUKU LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYT Yleiset säännökset 49 artikla Vuotuinen lainsäädäntöohjelma . 19 50 artikla Lakialoitteet . 20 51 artikla Lainsäädännöllisten asiakirjojen käsittely . 20 52 artikla Päätösvallan siirto valiokunnille . 21 Ensimmäinen käsittely - valiokuntavaihe 53 artikla Oikeudellisen perustan tarkistaminen . 21 54 artikla Toissijaisuusperiaate, perusoikeudet, rahavarat . 22 55 artikla Lainsäädäntömenettelyn avoimuus . 22 56 artikla Komission ehdotuksen muuttaminen . 22 57 artikla Komission kanta tarkistuksiin . 22 Ensimmäinen käsittely - täysistuntovaihe 58 artikla Ensimmäisen käsittelyn päättäminen . 22 59 artikla Komission ehdotuksen hylkääminen . 23 60 artikla Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen . 23 Ensimmäinen käsittely - seurantamenettely 61 artikla Parlamentin lausunnon seuranta . 24 62 artikla Uudelleen kuuleminen . 24 63 artikla Sovittelumenettely . 24 Toinen käsittely - valiokuntavaihe 64 artikla Neuvoston yhteisen kannan ilmoittaminen . 24 65 artikla Määräajat . 25 66 artikla Toimivaltaiseen valiokuntaan lähettäminen ja käsittely toimivaltaisessa valiokunnassa . 25 Toinen käsittely - täysistuntovaihe 67 artikla Toisen käsittelyn päättäminen . 25 68 artikla Neuvoston yhteisen kannan hyväksyminen sellaisenaan . 25 69 artikla Neuvoston yhteisen kannan hylkäämisaikomus . 25 70 artikla Sovittelu toisen käsittelyn aikana . 26 71 artikla Neuvoston yhteisen kannan hylkääminen . 26 72 artikla Tarkistukset neuvoston yhteiseen kantaan . 26 73 artikla Seuraukset komission hylätessä parlamentin tarkistukset uudelleen käsitellyssä ehdotuksessaan . 27 Kolmas käsittely - sovittelu 74 artikla Sovittelukomitean koolle kutsuminen . 27 75 artikla Valtuuskunta sovittelukomiteassa . 27 76 artikla Määräajat . 27 Kolmas käsittely - täysistuntovaihe 77 artikla Yhteinen ehdotus . 27 78 artikla Neuvoston ehdotus . 28 79 artikla Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen . 28 Hyväksyntämenettely 80 artikla Hyväksyntämenettelyn päättäminen . 28 Valvontatoimivalta 81 artikla Täytäntöönpanosäännökset . 28 82 artikla Yhteisön lainsäädännön virallinen koontaminen . 28 83 artikla Seuraukset neuvoston jättäessä päätöksen tekemättä yhteisen kannan hyväksymisen jälkeen . 29 84 artikla Menettely tuomioistuimessa . 29 VIII LUKU TALOUSARVIOMENETTELYT 85 artikla Yleinen talousarvio . 29 86 artikla Talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen komissiolle . 29 87 artikla Talousarvion toteuttamisen parlamentaarinen valvonta . 29 IX LUKU PERUSTAMISSOPIMUKSET JA KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET 88 artikla Tarkistukset EHTY:n perustamissopimukseen . 29 89 artikla Liittymissopimukset . 30 90 artikla Kansainväliset sopimukset . 30 X LUKU YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA 91 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa . 31 92 artikla Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat suositukset . 31 XI LUKU YHTEISTYÖ OIKEUS- JA SISÄASIOISSA 93 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille oikeus- ja sisäasioissa . 31 94 artikla Suositukset oikeus- ja sisäasioissa . 32 XII LUKU PARLAMENTIN TYÖN JÄRJESTELY 95 artikla Esityslistaluonnos . 32 96 artikla Esityslistan hyväksyminen ja muuttaminen . 32 97 artikla Kiireellisyys . 32 98 artikla Yhteiskeskustelu . 33 99 artikla Menettely ilman keskustelua . 33 100 artikla Määräajat . 33 XIII LUKU YLEISIÄ SÄÄNTÖJÄ ISTUNNON KULUSTA 101 artikla Oikeus päästä istuntosaliin . 33 102 artikla Kielet . 33 103 artikla Asiakirjojen jakelu . 34 104 artikla Istuntojen julkisuus . 34 105 artikla Puheenvuorojen myöntäminen ja niiden sisältö . 34 106 artikla Puheajan jakaminen . 34 107 artikla Puhujaluettelo . 34 108 artikla Henkilökohtaiset lausumat . 35 109 artikla Järjestyksenpito istuntosalissa . 35 110 artikla Jäsenten poistaminen istuntosalista . 35 111 artikla Häiriöt . 35 XIV LUKU PÄÄTÖSVALTAISUUS JA ÄÄNESTÄMINEN 112 artikla Päätösvaltaisuus . 35 113 artikla Äänestysmenettely . 36 113 a artikla Tasan menevät äänestykset . 36 114 artikla Äänestysperiaatteet . 36 115 artikla Tarkistuksien äänestysjärjestys . 36 116 artikla Kohta kohdalta -äänestys . 37 117 artikla Äänestysoikeus . 37 118 artikla Äänestäminen . 37 119 artikla Nimenhuutoäänestys . 38 120 artikla Koneäänestys . 38 121 artikla Suljettu lippuäänestys . 38 122 artikla Äänestysselitykset . 38 123 artikla Äänestystä koskevat epäselvyydet . 38 124 artikla Tarkistusten antaminen käsiteltäväksi ja niiden esittäminen . 39 125 artikla Tarkistusten hyväksyminen käsiteltäväksi . 39 XV LUKU MENETTELYJÄ KOSKEVAT ESITYKSET 126 artikla Menettelyjä koskevat esitykset . 39 127 artikla Työjärjestyksen noudattamista koskevat puheenvuorot . 40 128 artikla Esitys siitä, että asiaa ei hyväksytä käsiteltäväksi . 40 129 artikla Valiokuntakäsittelyyn palauttaminen . 40 130 artikla Keskustelun päättäminen . 40 131 artikla Keskustelun lykkääminen . 40 132 artikla Istunnon keskeyttäminen tai päättäminen . 41 XVI LUKU JULKISET KOKOUSASIAKIRJAT 133 artikla Pöytäkirjat . 41 134 artikla Sanatarkat istuntoselostukset . 41 XVII LUKU VALIOKUNNAT 135 artikla Valiokuntien asettaminen . 41 136 artikla Väliaikaiset tutkintavaliokunnat . 42 137 artikla Valiokuntien kokoonpano . 43 138 artikla Varajäsenet . 43 139 artikla Valiokuntien tehtävät . 44 140 artikla Valtakirjojen tarkastuksesta vastaava valiokunta . 44 141 artikla Alivaliokunnat . 44 142 artikla Valiokuntien puheenjohtajistot . 44 143 artikla Menettely ilman mietintöä - yksinkertaistettu menettely . 44 144 artikla Kuulemismenettelyn mukaiset valiokuntamietinnöt . 45 145 artikla Mietinnöt, jotka eivät liity lainsäädäntöön . 45 146 artikla Perustelut ja määräajat . 45 147 artikla Valiokuntien lausunnot . 45 148 artikla Valiokunta-aloitteiset mietinnöt . 46 149 artikla Kyselytunti valiokunnassa . 46 150 artikla Menettely valiokunnassa . 46 151 artikla Valiokunnan kokoukset . 47 152 artikla Valiokunnan kokouspöytäkirjat . 47 XVIII LUKU YHTEISPARLAMENTAARISET VALTUUSKUNNAT 153 artikla Yhteisparlamentaaristen valtuuskuntien asettaminen ja niiden tehtävät . 47 154 artikla Mietintö Euroopan neuvoston parlamentaariselle yleiskokoukselle . 47 155 artikla Parlamentaariset sekavaliokunnat . 48 XIX LUKU VETOOMUKSET 156 artikla Vetoamisoikeus . 48 157 artikla Vetoomusten käsittely . 48 158 artikla Tiedonanto vetoomuksista . 49 XX LUKU OIKEUSASIAMIES 159 artikla Oikeusasiamiehen nimittäminen . 49 160 artikla Oikeusasiamiehen erottaminen . 49 161 artikla Oikeusasiamiehen toiminta . 50 XXI LUKU TYÖJÄRJESTYKSEN SOVELTAMINEN JA TARKISTAMINEN 162 artikla Työjärjestyksen soveltaminen . 50 163 artikla Työjärjestyksen tarkistaminen . 51 XXII LUKU PARLAMENTIN SIHTEERISTÖ - LASKENTATOIMI 164 artikla Sihteeristö . 51 165 artikla Parlamentin ennakkoarvio tuloista ja menoista . 51 166 artikla Maksusitoumukset ja maksujen suorittaminen . 51 XXIII LUKU MUITA SÄÄNNÖKSIÄ 167 artikla Keskeneräiset asiat . 52 LIITE I Työjärjestyksen 9 artiklan täytäntöönpanomääräykset - Jäsenien taloudellisten etujen ilmoittaminen . 53 LIITE II Kyselytunnin järjestäminen 41 artiklan mukaisesti . 54 A. Ohjeet . 54 B. Suositukset . 55 LIITE III Ohjeita ja yleisperiaatteita, joita tulee soveltaa otettaessa aiheita 47 artiklan mukaisista tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävien keskustelujen esityslistalle . 56 LIITE IV Täytäntöönpanomenettelyt Euroopan unionin yleisen talousarvion ja täydentävien lisätalousarvioiden käsittelemiseksi . 57 LIITE V Vastuuvapauden myöntämispäätöksien käsittely ja hyväksymismenettely . 61 LIITE VI Pysyvien valiokuntien toimivalta ja velvollisuudet . 63 LIITE VII Menettely Euroopan parlamentille toimitettujen luottamuksellisten asiakirjojen käsittelemiseksi . 73 LIITE VIII Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt . 74 I LUKU EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET 1 artikla Euroopan parlamentti 1. Euroopan parlamentti on edustajakokous, jonka jäsenten valinta perustuu perustamissopimuksiin ja 20. syyskuuta 1976 annettuun säädökseen edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä, välittömillä vaaleilla sekä sopimuksista johdettuun kansalliseen lainsäädäntöön. 2. Euroopan parlamenttiin valituista henkilöistä käytetään nimitystä: "Medlemmer af Europa-Parlamentet" tanskan kielellä, "Mitglieder des Europäischen Parlaments" saksan kielellä, "ÂïõëåõôÝò ôïõ Åõñùðáúêïý Êïéíïâïõëßïõ" kreikan kielellä, "Members of the European Parliament" englannin kielellä, "Diputados al Parlamento Europeo" espanjan kielellä, "Euroopan parlamentin jäsenet" suomen kielellä, "Députés au Parlement européen" ranskan kielellä, "Deputati al Parlamento europeo" italian kielellä, "Leden van het Europees Parlement" hollannin kielellä, "Deputados ao Parlamento Europeu" portugalin kielellä ja "Ledamöter av Europaparlamentet" ruotsin kielellä. 2 artikla Edustajantoimen riippumattomuus Euroopan parlamentin jäsenet ovat edustajantoimessaan itsenäiset. Heitä eivät sido mitkään ohjeet eivätkä he saa ottaa vastaan sidottua edustajantointa. 3 artikla Erioikeudet ja vapaudet 1. Jäsenet nauttivat erioikeuksia ja vapauksia, siten kuin Euroopan yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta 8. huhtikuuta 1965 tehdyn sopimuksen liitteenä olevassa Euroopan yhteisöjen erioikeuksia ja vapauksia koskevassa pöytäkirjassa säädetään. 2. Saatuaan tiedon parlamentin jäsenen valinnasta parlamentin puhemies myöntää parlamentin jäsenelle kulkuluvan, joka oikeuttaa vapaaseen liikkumiseen jäsenvaltioiden alueella. 3. Jäsenillä on oikeus tutkia kaikkia parlamentin tai jonkin valiokunnan hallussa olevia asiakirjoja lukuun ottamatta henkilökohtaisia asiakirjoja tai tilejä, joita ainoastaan asianomaiset jäsenet saavat tutkia. 4 artikla Jäsenten osallistuminen istuntoihin ja äänestyksiin 1. Jokaisessa istunnossa on läsnäololuettelo jäsenten allekirjoitusta varten. 2. Läsnäololuettelon mukaan läsnä olevien jäsenten nimet merkitään kunkin istunnon pöytäkirjaan. 3. Toimitettaessa nimenhuutoäänestys pöytäkirjaan merkitään äänestykseen osallistuneiden jäsenten nimet ja se, miten he äänestivät. 5 artikla Kulukorvausten ja lisien maksaminen Puhemiehistö antaa säännöksiä jäsenille maksettavista kulukorvauksista ja lisistä. 6 artikla Parlamentaarisen loukkaamattomuuden pidättäminen 1. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen puhemiehelle osoittama esitys jäsenen parlamentaarisen loukkaamattomuuden pidättämisestä ilmoitetaan parlamentin täysistunnossa saapuneeksi ja lähetetään toimivaltaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi. 2. Valiokunta käsittelee pyynnöt viipymättä niiden saapumisjärjestyksessä. 3. Valiokunta voi vaatia esityksen tehneeltä viranomaiselta ne lisätiedot tai selvitykset, jotka valiokunta katsoo tarpeelliseksi pystyäkseen muodostamaan mielipiteensä parlamentaarisen loukkaamattomuuden pidättämisestä. Asianomaista jäsentä kuullaan hänen pyynnöstään ja jäsenellä on oikeus esittää olennaisiksi katsomiaan asiakirjoja tai muita kirjallisia todisteita. Toinen jäsen voi toimia hänen edustajanaan. 4. Valiokunnan mietintö sisältää päätösehdotuksen, joka rajoittuu suositukseen loukkaamattomuuden pidättämistä koskevan esityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. Jos esityksessä kuitenkin vaaditaan parlamentaarisen loukkaamattomuuden pidättämistä useiden syytöskohtien perusteella, jokaisesta kohdasta voidaan laatia erillinen päätösehdotus. Valiokunnan mietinnössä voidaan poikkeuksellisesti ehdottaa, että parlamentaarisen loukkaamattomuuden pidättäminen koskisi ainoastaan syytteen käsittelyä ja että ennen lopullista tuomiota jäsentä ei voisi pidättää tai vangita eikä hän saisi joutua sellaisten toimenpiteiden kohteeksi, jotka estäisivät häntä hoitamasta edustajantoimeen kuuluvia tehtäviä. 5. Valiokunta ei missään tapauksessa ilmaise kantaansa jäsenen syyllisyydestä tai syyttömyydestä eikä siitä, oikeuttavatko jäsenen väitetyt lausumat tai toimet syytteeseen asettamista, vaikka valiokunta pyyntöä käsitellessään saisi yksityiskohtaista tietoa tapaukseen liittyvistä tosiasioista. 6. Valiokunnan mietintö otetaan sen käsiteltäväksi antamista seuraavan täysistunnon esityslistan alkuun. Päätösehdotusta tai päätösehdotuksia koskevia tarkistuksia ei voi antaa käsiteltäväksi. Keskustelu rajoittuu parlamentaarisen loukkaamattomuuden pidättämistä tai säilyttämistä koskevaa ehdotusta puoltaviin tai sitä vastaan esitettäviin perusteisiin. Mietintöön sisältyvästä päätösehdotuksesta tai päätösehdotuksista äänestetään ensimmäisenä keskustelun jälkeisenä äänestysajankohtana. Parlamentin käsiteltyä asiaa äänestetään jokaisesta mietintöön sisältyvästä ehdotuksesta erikseen. Vastakkainen päätös katsotaan tehdyksi, jos ehdotus hylätään. 7. Puhemies antaa parlamentin päätöksen viipymättä tiedoksi kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle pyytäen, että hänelle ilmoitettaisiin kaikista loukkaamattomuuden pidättämistä seuraavista oikeusviranomaisten päätöksistä. Saatuaan nämä tiedot puhemies välittää ne parlamentille sopivaksi katsomallaan tavalla. 8. Jos verekseltään rikoksesta tavattu jäsen pidätetään tai asetetaan syytteeseen, kuka tahansa muu jäsen voi pyytää jäsentä vastaan aloitettujen oikeustoimien lykkäämistä tai jäsenen vapauttamista. 7 artikla Valtakirjojen tarkastus 1. Parlamentti tarkastaa viipymättä toimivaltaisen valiokunnan mietinnön perusteella valtakirjat ja päättää kunkin vastavalitun jäsenen valtuutuksien pätevyydestä sekä mahdollisista 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen määräysten mukaisesti esitetyistä muistutuksista, ei kuitenkaan sellaisista muistutuksista, jotka perustuvat kansallisten vaalilakien säännöksiin. 2. Toimivaltaisen valiokunnan mietintö perustuu kunkin jäsenvaltion antamaan viralliseen ilmoitukseen vaalien kokonaistuloksista, jossa luetellaan valituksi tulleet ehdokkaat ja mahdolliset varajäsenet vaalien tulokseen perustuvassa keskinäisessä järjestyksessä. 3. Toimivaltaisen valiokunnan on varmistettava, että jäsenvaltioiden tai unionin viranomaiset toimittavat viipymättä parlamentille kaikki Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitoon tai varajäsenten sijoitusjärjestykseen vaikuttavat tiedot sekä, jos kysymyksessä on nimitys, sen voimaantulopäivän. 4. Niin kauan kuin jäsenen valtakirjaa ei ole tarkastettu tai sitä koskevaa muistutusta ratkaistu, jäsen osallistuu parlamentin ja sen toimielinten istuntoihin täysin valtuuksin. 8 artikla Jäsenten toimikausi 1. Jäsenen toimikausi alkaa ja päättyy 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen mukaisesti. Toimikausi päättyy myös kuolemantapauksessa tai toimesta luopumisen seurauksena. 2. Jokainen jäsen pysyy virassaan ensimmäisen vaalien jälkeisen istunnon avaamiseen asti. 3. Edustajantoimestaan luopuva jäsen ilmoittaa puhemiehelle kirjallisesti luopumisestaan. Ilmoitus tehdään pääsihteerin tai tämän edustajan läsnä ollessa laadittavassa pöytäkirjassa, jonka pääsihteeri tai hänen edustajansa allekirjoittaa yhdessä toimesta luopuvan jäsenen kanssa. Tämän jälkeen pöytäkirja toimitetaan välittömästi toimivaltaiselle valiokunnalle, joka ottaa asian asiakirjan vastaanottoa seuraavan kokouksensa esityslistalle. Jos toimivaltainen valiokunta katsoo, että edustajantoimesta luopuminen ei ole 20. huhtikuuta 1976 annetun säädöksen hengen tai kirjaimen mukainen, antaa se siitä tiedon parlamentille, jolloin parlamentti päättää siitä, onko edustajantoimen katsottava tulleen avoimeksi. Muutoin edustajantoimen katsotaan tulleen avoimeksi ilman eri toimenpiteitä, ellei edustajantoimesta luopuva jäsen ilmoita myöhäisempää ajankohtaa. Asiasta ei äänestetä parlamentissa. Tiettyjä poikkeuksellisia olosuhteita varten on otettu käyttöön yksinkertaistettu menettely, erityisesti, jos edustajantoimesta luopumisen ja toimivaltaisen valiokunnan ensimmäisen kokouksen välillä on yksi tai useampi istuntojakso ja puolueryhmä, johon toimestaan luopuva jäsen kuuluu, ei voi saada uutta jäsentä toimestaan luopuvan tilalle näiden istuntojaksojen aikana, koska edustajantointa ei ole todettu avoimeksi. Tämän menettelyn mukaisesti toimivaltaisen valiokunnan esittelijällä, jolle nämä tapaukset on uskottu, on oikeus käsitellä välittömästi asianmukaisesti ilmoitettuja edustajantoimesta luopumisia ja, mikäli ilmoituksen käsittelyn viivästymisellä on vahingollisia seurauksia, lähettää asia valiokunnan puheenjohtajalle, joka pyytää häntä 3 kohdan mukaisesti: - joko antamaan valiokunnan puolesta puhemiehelle tiedon, että edustajantoimen voidaan katsoa tulleen avoimeksi - tai kutsumaan koolle valiokunnan ylimääräisen kokouksen, jossa tarkastellaan esittelijän ilmoittamia erityisiä vaikeuksia. 4. Kansallisesta lainsäädännöstä johtuvista yhteensopimattomuustilanteista on ilmoitettava parlamentille, joka merkitsee ilmoituksen tietoonsa. Jos jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat puhemiehelle sellaisesta virkanimityksestä, joka on yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen toimien kanssa, antaa puhemies asiasta tiedon parlamentille, joka toteaa edustajantoimen tulleen avoimeksi. 5. Toimikauden päättymisajankohdaksi ja edustajantoimen vapautumisajankohdaksi katsotaan: - edustajantoimesta luopumisen yhteydessä: se päivä, jona parlamentti on todennut toimen tulleen avoimeksi tai se päivä, jona puhemies vastaanotti luopumisilmoituksen, tai toimestaan luopuvan jäsenen sanotussa ilmoituksessa mainitsema myöhäisempi (mutta ei aikaisempi) päivämäärä; - kun jäsen on nimitetty virkaan, joka on joko kansallisten vaalilakien tai 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan perusteella yhteensopimaton Euroopan parlamentin jäsenen toimien kanssa: jäsenvaltioiden tai unionin toimivaltaisten viranomaisten ilmoittama päivä. 6. Kun parlamentti on todennut edustajantoimen tulleen avoimeksi, antaa se siitä asianomaiselle jäsenvaltiolle tiedon. 7. Kaikki valtakirjan tarkastamisen jälkeen esitetyt muistutukset jäsenen toimivallasta lähetetään toimivaltaiseen valiokuntaan, joka antaa parlamentille mietintönsä asiasta viipymättä ja viimeistään seuraavan istuntojakson alkuun mennessä. 8. Parlamentti varaa itselleen oikeuden julistaa pätemättömäksi jo tarkastetun valtakirjan tai kieltäytyä toteamasta edustajantoimen tulleen avoimeksi, jos toimen vastaanottamiseen tai toimesta luopumiseen liittyy aineellista virheellisyyttä tai tahdonmuodostuksen puutteellisuutta. 9 Artikla Käyttäytymissäännöt Parlamentti voi säätää jäsenilleen käyttäytymissäännöt. Säännöistä päätetään 163 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja ne otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi (2). Säännöillä ei voi estää tai rajoittaa jäsentä edustajantoimen hoitamisessa tai siihen liittyvässä poliittisessa tai muussa toiminnassa. II LUKU PARLAMENTIN ISTUNNOT 10 artikla Parlamentin koollekutsuminen 1. Parlamentin vaalikausi on sama kuin 20. syyskuuta 1976 annetussa säädöksessä säädetty jäsenten toimikausi. Istuntokausi on sanotussa säädöksessä ja perustamissopimuksissa säädetty vuotuinen ajanjakso. Istuntojakso on parlamentin yleensä kuukausittain pidettävä kokous, ja se jakaantuu päivittäisiin istuntoihin. Samana päivänä pidettävät parlamentin täysistunnot katsotaan yhdeksi istunnoksi. 2. Parlamentti kokoontuu ilman eri kutsua jokaisen vuoden maaliskuun toisena tiistaina, ja se määrää itse istuntojen keskeytysten keston. 3. Parlamentti kokoontuu lisäksi ilman eri kutsua sinä tiistaina, joka ensin sattuu kuukauden kuluttua 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajanjakson päättymisestä. 4. Puhemieskonferenssi voi perustellulla päätöksellä, joka on tehtävä vähintään kaksi viikkoa ennen parlamentin aikaisemmin päättämää istuntokauden aloituspäivää, muuttaa 2 kohdan mukaisesti päätettyjen istuntojen keskeytysten pituutta kuitenkaan lykkäämättä istuntokauden aloituspäivää enempää kuin kahdella viikolla. 5. Puhemies kutsuu puhemieskonferenssia kuultuaan parlamentin ylimääräiseen istuntoon jäsenten enemmistön tai komission sitä pyytäessä. Puhemiehellä on valta puhemieskonferenssin suostumuksella kutsua parlamentti ylimääräiseen istuntoon yhden kolmanneksen jäsenistä sitä pyytäessä. 11 artikla Istuntopaikat 1. Parlamentin täysistunnot ja valiokuntien kokoukset pidetään sopimusten määräysten mukaisessa sijoituspaikassa. 2. Parlamentti voi kuitenkin poikkeuksellisesti jäsenten enemmistön hyväksymällä päätöslauselmalla päättää yhden tai useamman istunnon pitämisestä muussa kuin sijoituspaikassaan. Ehdotukset ylimääräisten istuntojaksojen pitämiseksi Brysselissä tai tätä koskevat tarkistukset voidaan hyväksyä yksinkertaisella äänten enemmistöllä. 3. Valiokunta voi päättää esittää, että yksi tai useampi kokous pidettäisiin muualla kuin sanotussa sijoituspaikassa. Perusteltu esitys toimitetaan puhemiehelle, joka saattaa sen puhemiehistön käsiteltäväksi. Kiireellisessä tapauksessa puhemies voi itse ratkaista asian. Puhemiehistön tai puhemiehen hylkäävä päätös on perusteltava. III LUKU PARLAMENTIN VIRANHALTIJAT 12 artikla Ikäpuhemies 1. Kun parlamentti kokoontuu 10 artiklan 3 kohdan mukaiseen tai muuhun puhemiehen ja puhemiehistön valitsemiseksi pidettävään istuntoon, hoitaa iältään vanhin läsnä oleva jäsen puhemiehen tehtäviä kunnes puhemies on valittu. 2. Vanhimman jäsenen toimiessa puhemiehenä käsitellään vain asioita, jotka koskevat puhemiehen valintaa tai valtakirjojen tarkastusta. Jos valtakirjojen tarkastusta koskeva asia otetaan esille ikäpuhemiehen toimiessa puhemiehenä, tämä lähettää asian valtakirjojen tarkastuksessa toimivaltaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi. 13 artikla Ehdokkaaksi asettaminen ja yleiset säännökset 1. Puhemies, varapuhemiehet ja kvestorit valitaan suljetulla lippuäänestyksellä. Ehdokkaaksi voidaan asettaa vain asianomaisen suostumuksella. Ehdokkaita voivat nimetä ainoastaan puolueryhmät tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä. Jos ehdokkaita on kuitenkin yhtä monta tai vähemmän kuin täytettäviä paikkoja, voidaan ehdokkaat valita käsiä taputtamalla. 2. Neljä arvalla valittua jäsentä laskee suljetussa lippuäänestyksessä annetut äänet. Ehdokkaat eivät voi toimia ääntenlaskijoina. 3. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien vaaleissa on pidettävä huolta jäsenvaltioiden ja poliittisten kantojen tasapuolisesta kokonaisedustuksesta. 14 artikla Puhemiehen valinta - avajaispuhe 1. Ensin valitaan puhemies. Ehdokasasettelut on ennen jokaista äänestyskertaa annettava ikäpuhemiehelle, joka ilmoittaa ne parlamentille. Jos kolmen äänestyskerran jälkeen yksikään ehdokas ei ole saanut ehdotonta enemmistöä annetuista äänistä, voivat neljännellä äänestyskerralla olla ehdokkaina ne kaksi jäsentä, jotka saivat eniten ääniä kolmannella äänestyskerralla. Äänten mennessä tasan iältään vanhempi ehdokas julistetaan valituksi. 2. Kun puhemies on valittu, ikäpuhemies luovuttaa hänelle puhemiehen paikan. Vain valittu puhemies voi pitää avajaispuheen. 15 artikla Varapuhemiesten valinta 1. Seuraavaksi valitaan varapuhemiehet yhdellä äänestyslipulla. Ensimmäisellä äänestyskerralla tulevat valituiksi neljäntoista täytettävän paikan rajoissa ne ehdokkaat, jotka saavat ehdottoman enemmistön annetuista äänistä äänten lukumäärän mukaisessa järjestyksessä. Jos valittuja ehdokkaita on vähemmän kuin täytettävinä olevia paikkoja, toimitetaan toinen äänestyskerta samoin ehdoin jäljelle jäävien paikkojen täyttämiseksi. Jos kolmatta äänestyskertaa tarvitaan, jäljelle jääneiden paikkojen täyttämiseksi riittää suhteellinen enemmistö. Äänten mennessä tasan iältään vanhimmat ehdokkaat julistetaan valituiksi. Vaikka tässä artiklassa, toisin kuin 14 artiklan 1 kohdassa, uusien ehdokkaiden nimeämisen mahdollisuutta äänestyskierrosten välillä varapuhemiehiä valittaessa ei erikseen mainita, se on sallittua, koska edustajakokouksen täysivaltaisena elimenä on kuitenkin voitava ottaa huomioon kaikki mahdolliset ehdokkaat, etenkin koska tämän mahdollisuuden puuttuminen muodostaisi esteen valinnan joustavalle kululle. 2. Jollei 18 artiklan 1 kohdan säännöksistä muuta johdu, varapuhemiesten arvojärjestys määräytyy sen järjestyksen mukaan, jossa heidät on valittu, ja äänten mennessä tasan iän perusteella. Jos varapuhemiehiä ei valita suljetulla lippuäänestyksellä, arvojärjestys vastaa sitä järjestystä, jossa puhemies julistaa heidän nimensä. 16 artikla Kvestorien valinta Varapuhemiesten vaalien jälkeen parlamentti valitsee viisi kvestoria. Kvestorit valitaan samaa menettelyä noudattaen kuin varapuhemiehet. 17 artikla Viranhaltijoiden toimikausi 1. Puhemiehen, varapuhemiesten ja kvestorien toimikausi on kaksi ja puoli vuotta. Jos jäsen vaihtaa puolueryhmää, hän säilyttää mahdollisen paikkansa puhemiehistössä tai kvestorien kollegiossa kaksi ja puoli vuotta kestävän toimikautensa loppuun saakka. 2. Tehtävän vapautuessa ennen toimikauden päättymistä tilalle valittu jäsen hoitaa tehtävää vain edeltäjänsä toimikaudesta jäljellä olevan ajan. 18 artikla Vapautuvat toimet 1. Jos puhemiehen, varapuhemiehen tai kvestorin tilalle on valittava uusi viranhaltija, vaali suoritetaan edellä olevien säännösten mukaisesti. Vastavalittu varapuhemies ottaa edeltäjänsä paikan arvojärjestyksessä. 2. Jos puhemiehen paikka vapautuu, ensimmäinen varapuhemies toimii puhemiehenä, kunnes uusi puhemies on valittu. 19 artikla Puhemiehen tehtävät 1. Puhemies ohjaa kaikkia parlamentin ja sen toimielinten toimintoja tässä työjärjestyksessä säädetyin ehdoin. Hänellä on kaikki toimivalta parlamenttikäsittelyn johtamiseksi ja sen asianmukaisen toimittamisen varmistamiseksi. 2. Puhemies avaa, keskeyttää ja päättää istunnot. Hän valvoo työjärjestyksen noudattamista, ylläpitää järjestystä, myöntää puheenvuorot, julistaa keskustelut päättyneiksi, vie asiat äänestykseen ja julistaa äänestystulokset. Hän lähettää valiokuntiin niiden toimialaan kuuluvat asiat. 3. Puhemies saa käyttää keskustelussa puheenvuoron vain tehdäkseen yhteenvedon tai palauttaakseen keskustelun asiaan. Jos puhemies haluaa osallistua keskusteluun, hän poistuu puhemiehen paikalta, eikä hän saa palata sinne ennen asiaa koskevan keskustelun päättymistä. 4. Puhemies tai hänen valtuuttamansa henkilö edustaa parlamenttia kansainvälisissä suhteissa, juhlatilaisuuksissa ja hallinnollisissa, oikeudellisissa tai taloudellisissa asioissa. 20 artikla Varapuhemiesten tehtävät Jos puhemies on poissa tai estynyt tai hän haluaa ottaa osaa keskusteluun 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti, yksi varapuhemiehistä asettuu puhemiehen paikalle 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti. IV LUKU PARLAMENTIN TOIMIELIMET 21 artikla Puhemiehistön kokoonpano 1. Parlamentin puhemies ja neljätoista varapuhemiestä muodostavat puhemiehistön. 2. Kvestorit ovat puhemiehistön neuvoa-antavia jäseniä. 3. Puhemiehistön äänten mennessä tasan puhemiehen ääni ratkaisee. 22 artikla Puhemiehistön tehtävät 1. Puhemiehistö huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. 2. Puhemiehistö ratkaisee parlamentin jäseniä, sen sisäistä organisaatiota, sen sihteeristöä ja toimielimiä koskevat taloudelliset, organisatoriset ja hallinnolliset kysymykset. 3. Puhemiehistö ratkaisee istuntojen toimittamista koskevat asiat. 4. Puhemiehistö vahvistaa 30 artiklassa tarkoitetut sitoutumattomia jäseniä koskevat säännökset. 5. Puhemiehistö päättää pääsihteeristön virkaluettelosta ja antaa virkamiesten ja muun henkilöstön hallinnollista ja taloudellista asemaa sääteleviä säännöksiä. 6. Puhemiehistö laatii parlamentin alustavat ennakkoarviot tuloista ja menoista. 7. Puhemiehistö säätää 25 artiklan mukaiset kvestoreiden ohjeet. 8. Puhemiehistö on toimivaltainen hyväksymään valiokuntien kokoukset vakiintuneiden toimipaikkojen ulkopuolella, kuulemiset sekä esittelijöiden tutkimus- tai tiedonhankintamatkat. 9. Puhemiehistö nimittää pääsihteerin 164 artiklan mukaisesti. 10. Puhemies ja/tai puhemiehistö voi uskoa yhdelle tai useammalle puhemiehistön jäsenelle puhemiehen ja/tai puhemiehistön toimivaltaan kuuluvia yleisiä tai erityisiä tehtäviä. Samalla määrätään näiden tehtävien suoritustavasta. 11. Uutta parlamenttia valittaessa lähtevä puhemiehistö pysyy virassaan uuden parlamentin ensimmäiseen istuntoon asti. 23 artikla Puhemieskonferenssin kokoonpano 1. Puhemieskonferenssi muodostuu parlamentin puhemiehestä ja puolueryhmien puheenjohtajista. Puolueryhmän puheenjohtaja voi nimetä edustajakseen puolueryhmän jäsenen. 2. Sitoutumattomat jäsenet valtuuttavat joukostaan kaksi jäsentä osallistumaan puhemieskonferenssin kokouksiin ilman äänioikeutta. 3. Puhemieskonferenssi pyrkii yksimielisyyteen sen käsiteltävinä olevissa asioissa. Jos yksimielisyyteen ei päästä, asiasta äänestetään siten, että kunkin puolueryhmän äänen painoarvo vastaa ryhmän jäsenten lukumäärää. 24 artikla Puhemieskonferenssin tehtävät 1. Puhemieskonferenssi huolehtii sille työjärjestyksessä määrätyistä tehtävistä. 2. Puhemieskonferenssi päättää parlamenttityön järjestämisestä ja lainsäädäntötyön suunnitteluun liittyvistä asioista. 3. Puhemieskonferenssilla on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin Euroopan unionin muihin toimielimiin ja instituutioihin sekä jäsenvaltioiden kansallisiin parlamentteihin. 4. Puhemieskonferenssilla on toimivalta asioissa, jotka liittyvät suhteisiin kolmansiin maihin sekä unionin ulkopuolisiin toimielimiin ja järjestöihin. 5. Puhemieskonferenssi laatii parlamentin istuntojaksojen esityslistaluonnoksen. 6. Puhemieskonferenssilla on toimivalta asioissa, jotka koskevat valiokuntien, tilapäisten tutkintavaliokuntien, parlamentaaristen sekavaliokuntien, pysyvien valtuuskuntien ja erikoisvaltuuskuntien kokoonpanoa ja toimivaltaa. 7. Puhemieskonferenssi päättää istuntosalin paikkajaosta 31 artiklan mukaisesti. 8. Puhemieskonferenssilla on toimivalta sallia valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatiminen. 9. Puhemieskonferenssi tekee puhemiehistölle ehdotuksia puolueryhmien hallinto- ja talousarviokysymyksissä. 25 artikla Kvestorien tehtävät Kvestoreille kuuluvat jäseniin välittömästi vaikuttavat hallinnolliset ja taloudelliset kysymykset puhemiehistön säätämien ohjeiden mukaisesti. 26 artikla Valiokuntien puheenjohtajien konferenssi 1. Valiokuntien puheenjohtajien konferenssi muodostuu kaikkien pysyvien tai tilapäisten valiokuntien puheenjohtajista ja valitsee itse puheenjohtajansa. 2. Valiokuntien puheenjohtajien konferenssi voi antaa puhemieskonferenssille valiokuntatyötä sekä istuntojakson esityslistaluonnoksen laatimista koskevia suosituksia. 3. Puhemiehistö ja puhemieskonferenssi voivat uskoa yksittäisiä tehtäviä valiokuntien puheenjohtajien konferenssille. 27 artikla Valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssi 1. Valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssi muodostuu pysyvien parlamenttien välisten valtuuskuntien puheenjohtajista ja valitsee itse puheenjohtajansa. 2. Valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssi tekee puhemieskonferenssille valtuuskuntien työskentelyä koskevia ehdotuksia. 3. Puhemiehistö ja puhemieskonferenssi voivat uskoa yksittäisiä tehtäviä valtuuskuntien puheenjohtajien konferenssille. 28 artikla Puhemiehistön, puhemieskonferenssin ja kvestoreiden päätösten julkisuus 1. Puhemiehistön ja puhemieskonferenssin pöytäkirjat käännetään virallisille kielille, painetaan ja jaetaan kaikille parlamentin jäsenille, ellei puhemiehistö tai puhemieskonferenssi poikkeuksellisesti toisin päätä luottamuksellisuussyistä. 2. Jäsenet saavat esittää puhemiehistön, puhemieskonferenssin ja kvestorien toimintaan liittyviä kysymyksiä. Tällaiset kysymykset annetaan puhemiehelle kirjallisina, ja ne julkaistaan yhdessä niihin annettujen vastausten kanssa parlamentin tiedotteessa kolmenkymmenen päivän sisällä siitä, kun ne on annettu käsiteltäväksi. V LUKU PUOLUERYHMÄT 29 artikla Puolueryhmien muodostaminen 1. Jäsenet voivat ryhmittäytyä poliittisten kantojensa mukaisiin puolueryhmiin. 2. Puolueryhmän muodostamiseen tarvitaan vähintään 29 jäsentä jäsenten ollessa samasta jäsenvaltiosta, 23 jäsentä jäsenten ollessa kahdesta eri jäsenvaltiosta, 18 jäsentä jäsenten ollessa kolmesta eri jäsenvaltiosta ja 14 jäsentä jäsenten ollessa neljästä tai useammasta eri jäsenvaltiosta. 3. Jäsen voi kuulua vain yhteen puolueryhmään. 4. Puolueryhmän muodostamisesta ilmoitetaan puhemiehelle. Ilmoituksessa mainitaan ryhmän nimi, sen jäsenten nimet ja sen puheenjohtajiston kokoonpano. 5. Ilmoitus puolueryhmän muodostamisesta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 30 artikla Sitoutumattomat jäsenet 1. Puolueryhmiin sitoutumattomien jäsenten käytössä on sihteeristö. Puhemiehistö antaa siitä tarkempia säännöksiä pääsihteerin ehdotuksesta. 2. Puhemiehistö määrää lisäksi näiden jäsenten asemasta ja parlamentaarisista oikeuksista. 31 artikla Paikkojen jako istuntosalissa Puhemieskonferenssi päättää istuntosalin paikkojen jaosta puolueryhmille, sitoutumattomille jäsenille ja Euroopan unionin toimielimille. VI LUKU SUHTEET MUIHIN TOIMIELIMIIN NIMITYKSET 32 artikla Komission puheenjohtajan nimeäminen 1. Kun jäsenvaltioiden hallitukset ovat päässeet yksimielisyyteen komission puheenjohtajaehdokkaasta, puhemies pyytää ehdokasta antamaan lausuman parlamentille. Lausumaa seuraa keskustelu. Neuvosto kutsutaan ottamaan osaa keskusteluun. 2. Parlamentti hyväksyy tai hylkää ehdotetun nimityksen annettujen äänten enemmistöllä. Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan. 3. Puhemies toimittaa äänestystuloksen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle ja jäsenvaltioiden hallituksille parlamentin lausuntona. 4. Jos parlamentti äänestää komission puheenjohtajan nimitystä vastaan, puhemies pyytää jäsenvaltioiden hallituksia peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja tekemään parlamentille uuden ehdotuksen. 33 artikla Komission hyväksymistä koskeva äänestys 1. Kun jäsenvaltioiden hallitukset ovat päässeet yksimielisyyteen muista henkilöistä, jotka ne aikovat nimittää komission jäseniksi, puhemies pyytää, komission puheenjohtajaehdokasta kuultuaan, jäsenehdokkaita saapumaan eri valiokuntiin sen mukaan, mitä tehtäviä ehdokkaiden oletetaan saavan hoitaakseen. 2. Valiokunta voi pyytää nimettyä ehdokasta antamaan lausuman ja vastaamaan kysymyksiin. Valiokunta toimittaa puhemiehelle mietinnön johtopäätöksistään. 3. Komission nimetty puheenjohtajaehdokas esittelee ehdotetun komission ohjelman parlamentin istunnossa, johon koko neuvosto kutsutaan. Lausumaa seuraa keskustelu. 4. Keskustelun päätteeksi jokainen puolueryhmä voi antaa käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, joka sisältää lausuman ehdotetun komission hyväksymisestä tai hylkäämisestä. 5. Parlamentti äänestää komission hyväksymisestä annettujen äänten enemmistöllä. Äänestys toimitetaan nimenhuudon mukaan. 6. Jos parlamentti hyväksyy ehdotetun komission, puhemies ilmoittaa jäsenvaltioiden hallituksille, että komissio voidaan nimittää. 34 artikla Epäluottamuslauseen esittäminen komissiolle 1. Yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä voi antaa puhemiehelle komissiota koskevan epäluottamuslauseen. 2. Esitystä kutsutaan nimellä "epäluottamuslause" ja se on perusteltava. Epäluottamuslause toimitetaan komissiolle. 3. Puhemies ilmoittaa jäsenille välittömästi epäluottamuslauseen vastaanottamisesta. 4. Epäluottamuslauseesta käydään keskustelu aikaisintaan 24 tunnin kuluttua siitä, kun sen vastaanotosta ilmoitettiin jäsenille. 5. Epäluottamuslauseesta toimitetaan äänestys nimenhuudon mukaan. Äänestys voidaan toimittaa aikaisintaan 48 tunnin kuluttua keskustelun alkamisesta. 6. Keskustelu ja äänestys toimitetaan viimeistään epäluottamuslauseen esittämistä seuraavan istuntojakson aikana. 7. Epäluottamuslause hyväksytään, jos sitä kannattaa kaksi kolmasosaa annetuista äänistä ja parlamentin jäsenten enemmistö. Äänestyksen tulos annetaan tiedoksi neuvoston puheenjohtajalle ja komission puheenjohtajalle. 35 artikla Tilintarkastustuomioistuimen jäsenten nimittäminen 1. Tilintarkastustuomioistuimen ehdokkaiksi nimettyjä henkilöitä pyydetään antamaan lausuma toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin. 2. Toimivaltainen valiokunta antaa parlamentille suosituksen ehdokkaiden nimittämisestä. 3. Äänestys on toimitettava kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, ellei parlamentti toimivaltaisen valiokunnan, puolueryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen sitä pyytäessä toisin päätä. 4. Jos parlamentin lausunto on nimitystä vastaan, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja antamaan parlamentille uuden ehdotuksen. 36 artikla Euroopan keskuspankki (Euroopan rahapoliittinen instituutti) 1. Euroopan keskuspankin puheenjohtajaksi nimetty ehdokas kutsutaan antamaan lausuma toimivaltaiselle valiokunnalle ja vastaamaan jäsenten esittämiin kysymyksiin. 2. Toimivaltainen valiokunta antaa suosituksen parlamentille nimityksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. 3. Äänestys on toimitettava kahden kuukauden kuluessa nimitysehdotuksen vastaanotosta, ellei parlamentti puolueryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen sitä pyytäessä toisin päätä. 4. Jos parlamentin lausunto on nimitystä vastaan, puhemies pyytää neuvostoa peruuttamaan nimitysehdotuksensa ja antamaan parlamentille uuden ehdotuksen. 5. Samaa menettelyä sovelletaan Euroopan keskuspankin varapuheenjohtajan ja johtokunnan jäsenten sekä Euroopan rahapoliittisen instituutin puheenjohtajan nimittämisessä. JULKILAUSUMAT 37 artikla Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston julkilausumat 1. Komission, neuvoston ja Eurooppa-neuvoston jäsenet voivat milloin tahansa pyytää puhemieheltä lupaa julkilausuman antamiseen. Puhemies päättää julkilausuman antamisen ajankohdasta. Julkilausumaa seuraa keskustelu. 2. Valiokunta, puolueryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi antaa päätöslauselmaesityksen käsiteltäväksi. 3. Päätöslauselmaesityksistä äänestetään samana päivänä. Puhemies päättää mahdollisista poikkeuksista. Äänestysselitykset ovat sallittuja. 4. Yhteinen päätöslauselmaesitys korvaa sen allekirjoittajien aikaisemmin käsiteltäväksi antamat päätöslauselmaesitykset, mutta se ei korvaa niitä esityksiä, joita muut valiokunnat, puolueryhmät tai jäsenet ovat antaneet käsiteltäväksi. 5. Kun päätöslauselma on hyväksytty, muista päätöslauselmaesityksistä ei äänestetä, ellei puhemies poikkeuksellisesti toisin päätä. 6. Jos keskustelua ei käydä, jäsenet saavat enintään 30 minuutin aikana esittää lyhyitä ja tarkoin rajattuja kysymyksiä. 38 artikla Tilintarkastustuomioistuimen julkilausumat 1. Vastuuvapausmenettelyn tai talousarvion valvontaan liittyvän parlamenttityön yhteydessä voidaan tilintarkastustuomioistuimen puheenjohtaja kutsua käyttämään puheenvuoro, jossa hän esittelee tuomioistuimen vuosikertomukseen, erityiskertomuksiin tai omiin lausuntoihin sisältyviä muistutuksia tai selostaa tuomioistuimen työsuunnitelmaa. 2. Parlamentti voi päättää järjestää jokaisesta tällaisen julkilausuman esille tuomasta kysymyksestä erillisen keskustelun, johon myös komissio ja neuvosto osallistuvat. 39 artikla Euroopan keskuspankin (Euroopan rahapoliittinen instituutti) julkilausumat 1. Euroopan keskuspankin puheenjohtaja esittää pankin vuosikertomuksen parlamentille. 2. Parlamentti voi päättää, että esittelyä seuraa keskustelu. 3. Euroopan keskuspankin puheenjohtaja ja muut johtokunnan jäsenet voidaan kutsua osallistumaan toimivaltaisen valiokunnan kokoukseen antamaan selonteko ja vastaamaan kysymyksiin. Pankin puheenjohtaja osallistuu näihin kokouksiin kahdesti vuodessa. Hänet voidaan kutsua osallistumaan muihinkin kokouksiin, jos olosuhteet sitä vaativat toimivaltaisen valiokunnan käsityksen mukaan, jonka puhemieskonferenssi vahvistaa. 4. Sama menettely koskee Euroopan rahapoliittisen instituutin puheenjohtajaa instituutin olemassaolon ajan. NEUVOSTOLLE JA KOMISSIOLLE OSOITETUT KYSYMYKSET 40 artikla Suulliset kysymykset 1. Valiokunta, puolueryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi esittää neuvostolle tai komissiolle kysymyksiä ja pyytää ottamaan ne parlamentin esityslistalle. Kysymykset annetaan kirjallisesti puhemiehelle, joka lähettää ne viipymättä puhemieskonferenssille. Puhemieskonferenssi päättää kysymysten ottamisesta esityslistalle sekä niiden käsittelyjärjestyksestä. 2. Komissiolle osoitetut kysymykset on toimitettava komissiolle vähintään viikkoa ennen ja neuvostolle osoitetut kysymykset neuvostolle vähintään kolmea viikkoa ennen sitä istuntoa, jonka esityslistalle ne otetaan. 3. Tämän artiklan 2 kohdassa säädettyjä määräaikoja ei sovelleta kysymyksiin, jotka koskevat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.7 ja K.6 artiklassa tarkoitettuja asioita. Neuvoston tulee vastata kysymyksiin kohtuullisessa ajassa siten, että parlamentin riittävä tiedonsaanti turvataan. 4. Yhdellä kysymyksen esittäjistä on käytössään viisi minuuttia puheaikaa. Yksi asianomaisen toimielimen jäsenistä vastaa kysymykseen. Kysymyksen esittäjällä on oikeus käyttää mainittu puheaika kokonaisuudessaan. 5. Muutoin noudatetaan 37 artiklan 2, 3, 4 ja 5 kohdan säännöksiä soveltuvin osin. 41 artikla Kyselytunti 1. Neuvoston ja komission kyselytunti pidetään kunkin istuntojakson aikana parlamentin puhemieskonferenssin ehdotuksesta päättämänä ajankohtana. Tietty aika voidaan varata komission puheenjohtajalle ja yksittäisille komission jäsenille osoitetuille kysymyksille. 2. Jäsen saa esittää ainoastaan yhden kysymyksen neuvostolle ja komissiolle saman istuntojakson aikana. 3. Kysymykset annetaan kirjallisina puhemiehelle, joka päättää siitä, otetaanko ne käsiteltäväksi, sekä niiden käsittelyjärjestyksestä. Päätös annetaan viipymättä tiedoksi kysymyksen esittäjälle. 4. Kyselytunnin menettelytavoista säädetään ohjeissa (3). 42 artikla Kirjalliset kysymykset 1. Jäsenet voivat esittää neuvostolle tai komissiolle kirjallisesti vastattavia kysymyksiä. 2. Kysymykset annetaan kirjallisesti puhemiehelle, joka toimittaa ne asianomaiselle toimielimelle. 3. Kysymykset ja vastaukset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4. Jos kysymykseen ei pystytä vastaamaan annetussa määräajassa, se otetaan kysymyksen esittäjän sitä pyytäessä toimivaltaisen valiokunnan seuraavan kokouksen esityslistalle. Työjärjestyksen 41 artiklan säännöksiä noudatetaan soveltuvin osin. 5. Kysymyksiin, jotka vaativat välitöntä vastausta (etuoikeutetut kysymykset), mutta jotka eivät vaadi yksityiskohtaista selvitystä, vastataan kolmen viikon kuluessa. Jokainen jäsen voi antaa käsiteltäväksi yhden etuoikeutetun kysymyksen kuukaudessa. 6. Muihin kysymyksiin (etuoikeudettomat kysymykset) vastataan kuuden viikon kuluessa. 7. Jäsenet ilmoittavat esittämänsä kysymyksen laadun. Lopullisen päätöksen tekee puhemies. KERTOMUKSET 43 artikla Komission vuotuinen yleiskertomus Komission vuotuinen yleiskertomus Euroopan yhteisöjen toiminnasta lähetetään valiokuntiin, jotka voivat antaa täsmällisiä ja perustavanlaatuisia kysymyksiä täysistunnon käsiteltäväksi voimassa olevien menettelytapojen mukaisesti. 44 artikla Komission vuosikertomus yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta 1. Komission vuosikertomus yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa lähetetään kaikkiin asianomaisiin valiokuntiin, joista kukin voi antaa lausuntonsa oikeusasioista vastaavalle valiokunnalle, joka antaa mietinnön täysistunnolle. 2. Täysistunnon hyväksymä päätöslauselma ja toimivaltaisen valiokunnan mietintö toimitetaan neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. PÄÄTÖSLAUSELMAT JA SUOSITUKSET 45 artikla Päätöslauselmaesitykset 1. Jäsen voi antaa käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen Euroopan unionin toimialaan liittyvästä asiasta. Esitys saa olla enintään 200 sanan pituinen. 2. Toimivaltainen valiokunta päättää sovellettavasta menettelytavasta. Valiokunta voi käsitellä päätöslauselmaesitystä yhdessä muiden päätöslauselmaesitysten tai mietintöjen kanssa. Valiokunta voi päättää antaa lausunnon, joka voi olla kirjeen muodossa. Valiokunta voi päättää laatia asiasta mietinnön. Tähän on hankittava puhemieskonferenssin hyväksyntä. 3. Päätöslauselmaesityksen laatijoille annetaan tieto valiokunnan ja puhemieskonferenssin päätöksistä. 4. Päätöslauselmaesityksen sanamuoto sisällytetään mietintöön. 5. Puhemies toimittaa muille Euroopan unionin toimielimille niille osoitetut, kirjeen muodossa laaditut lausunnot. 6. Tämän työjärjestyksen 37 artiklan 2 kohdan, 40 artiklan 5 kohdan tai 47 artiklan 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi annetun päätöslauselmaesityksen tekijällä tai tekijöillä on oikeus peruuttaa se ennen lopullista äänestystä. 7. Päätöslauselmaesityksen tekijä tai tekijät tai sen ensimmäinen allekirjoittaja saavat peruuttaa 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi antamansa päätöslauselmaesityksen, ennen kuin toimivaltainen valiokunta on 2 kohdan mukaisesti päättänyt laatia siitä mietinnön. Sen jälkeen kun valiokunta on ottanut esityksen käsiteltäväkseen, valiokunnalla yksin on valta peruuttaa esitys ennen lopullisen äänestyksen aloittamista. 8. Puolueryhmä, valiokunta tai esityksen käsiteltäväksi antamiseen tarvittava määrä jäseniä voi ottaa peruutetun päätöslauselmaesityksen nimiinsä ja antaa sen välittömästi uudelleen käsiteltäväksi. Valiokuntien tulee varmistaa, että tämän artiklan mukaisesti käsiteltäväksi annetut ja säädetyt vaatimukset täyttävät päätöslauselmaesitykset johtavat toimenpiteisiin ja että esityksiin viitataan asianmukaisesti niiden johdosta laadituissa asiakirjoissa. 46 artikla Suositukset neuvostolle 1. Vähintään kaksikymmentäkuusi jäsentä tai puolueryhmä voi antaa neuvoston käsiteltäväksi ehdotuksen suositukseksi, joka koskee Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V ja VI osastoissa käsiteltyjä aiheita. 2. Kyseiset ehdotukset lähetään toimivaltaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi. Valiokunta siirtää asian tarvittaessa parlamentin käsiteltäväksi tässä työjärjestyksessä säädettyjen menettelytapojen mukaisesti. 3. Toimivaltaisen valiokunnan parlamentille osoittama mietintö sisältää ehdotuksen neuvostolle tehtävästä suosituksesta, lyhyen perustelun sekä tarvittaessa niiden valiokuntien lausunnot, joita asiassa on kuultu. 4. Kiireellisissä tapauksissa sovelletaan 92 tai 94 artiklan säännöksiä. 47 artikla Keskustelut tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista 1. Puolueryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi kirjallisesti pyytää puhemieheltä keskustelun käymistä tärkeästä, ajankohtaisesta ja kiireellisestä aiheesta (95 artiklan 3 kohta). Tällainen pyyntö on esitettävä yhdessä päätöslauselmaesityksen kanssa. Puhemies ilmoittaa tällaisesta pyynnöstä viipymättä parlamentille. 2. Puhemieskonferenssi laatii 1 kohdassa tarkoitettujen pyyntöjen ja liitteen III säännösten mukaisesti luettelon niistä aiheista, jotka on otettava seuraavan tärkeistä, ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävän keskustelun esityslistalle. Esityslistalle otettavia aiheita saa olla enintään viisi. Puhemies ilmoittaa kyseisestä luettelosta parlamentille viimeistään, kun istuntoa jatketaan samana iltapäivänä. Saman päivän istunnon päättymiseen saakka puolueryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi esittää perustellun ja kirjallisen vastalauseensa päätöksestä ja ehdottaa, että parlamentti hylkäisi keskusteltavaksi aiotun aiheen ja/tai ottaisi keskusteltavaksi uuden aiheen, ylittämättä kuitenkaan tässä artiklassa säädettyä aiheiden enimmäismäärää. Vastalauseesta äänestetään ilman keskustelua seuraavan päivän istunnon alussa. 3. Puolueryhmille ja sitoutumattomille jäsenille myönnettävä kokonaispuheaika jaetaan 106 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti istuntojaksokohtaisen kolmen tunnin enimmäiskeskusteluajan puitteissa. Jos päätöslauselmaesityksen esittelyyn ja äänestykseen vaaditusta ajasta sekä komissiolle ja neuvostolle mahdollisesti myönnetystä puheajasta jää vielä jäljelle aikaa, se jaetaan puolueryhmien ja sitoutumattomien jäsenten kesken. 4. Äänestys toimitetaan välittömästi keskustelun päättymisen jälkeen. Työjärjestyksen 122 artiklaa ei sovelleta. Työjärjestyksen 47 artiklan mukaisesti toimitettavat äänestykset voidaan järjestää yhteisesti puhemiehen ja puhemieskonferenssin vastuun alaisina. 5. Jos samaa aihetta koskevia päätöslauselmaesityksiä on annettu käsiteltäväksi kaksi tai useampia, sovelletaan 37 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä. 6. Puhemies ja puolueryhmien puheenjohtajat voivat päättää, että päätöslauselmaesityksestä äänestetään ilman keskustelua. Tällainen päätös vaatii puolueryhmien puheenjohtajien yksimielisen hyväksynnän. Tärkeistä ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävän keskustelun esityslistalle otettuihin päätöslauselmaesityksiin ei sovelleta 128, 129 ja 131 artiklan säännöksiä. Tärkeistä ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävää keskustelua varten 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi annetut päätöslauselmaesitykset raukeavat, jos niitä ei ole otettu kyseisen keskustelun 2 kohdan mukaisesti laaditulle esityslistalle tai jos ne ovat esityslistalla, mutta niitä ei ehditä käsitellä keskustelulle varattuna aikana. Samoin menetellään, jos 112 artiklan 3 kohdan mukaisesti esitetyn pyynnön perusteella todetaan, ettei kokous ole päätösvaltainen. Jäsenillä on luonnollisesti oikeus antaa kyseiset esitykset käsiteltäväksi uudelleen joko valiokunnassa 45 artiklan mukaisesti tai seuraavan istuntojakson keskustelussa tärkeistä ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista. Tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi annettua päätöslauselmaesitystä ei voida ottaa tärkeistä ajankohtaisista ja kiireellisistä aiheista käytävän keskustelun esityslistalle, jos esityksen aihe on jo kyseisen istuntojakson esityslistalla. Työjärjestyksen säännökset eivät salli yhteiskeskustelua 1 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi annetusta päätöslauselmaesityksestä ja samaa aihetta koskevasta valiokunnan mietinnöstä. * * * Kun päätösvaltaisuuden toteamista pyydetään 112 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tämä pyyntö koskee ainoastaan sitä päätöslauselmaesitystä, josta äänestetään, mutta ei sitä seuraavia päätöslauselmaesityksiä. 48 artikla Kirjalliset kannanotot 1. Jäsen voi tehdä korkeintaan 200 sanan pituisen kirjallisen kannanoton Euroopan unionin toimialaa koskevasta asiasta. Kirjalliset kannanotot painetaan virallisilla kielillä, jaetaan ja kirjataan luetteloon. 2. Jäsen voi allekirjoittaa luetteloon kirjatun kannanoton. 3. Jokaisen istuntojakson lopussa puhemies ilmoittaa, montako allekirjoitusta luetteloon kirjattuihin kannanottoihin on lisätty. 4. Heti kun vähintään puolet parlamentin jäsenistä on allekirjoittanut luetteloon kirjatun kannanoton, kannanotto sekä allekirjoittajien nimet toimitetaan kirjoittajan nimeämille toimielimille. Puhemies ilmoittaa asiasta seuraavassa istunnossa, ja kannanotto sekä allekirjoittajien nimet merkitään kyseisen istunnon pöytäkirjan liitteeseen. Sen jälkeen, kun kyseinen ilmoitus on annettu, luetteloon ei voida enää tehdä lisämerkintöjä. 5. Kirjallinen kannanotto raukeaa, jos se on ollut yli kaksi kuukautta luettelossa eikä vähintään puolet parlamentin jäsenistä ole sitä allekirjoittanut. VII LUKU LAINSÄÄDÄNTÖMENETTELYT YLEISET SÄÄNNÖKSET 49 artikla Vuotuinen lainsäädäntöohjelma 1. Ennen jokaisen vuoden päättymistä parlamentin keskusteltua ja äänestettyä komission vuosiohjelmasta parlamentin ja komission puhemiehet sopivat toimielintensä puolesta vuotuisesta lainsäädäntöohjelmasta, joka sisältää kaikki seuraavalle vuodelle suunnitellut lainsäädäntötoimet. Neuvoston puheenjohtaja kutsutaan myös osallistumaan tähän menettelyyn neuvoston puolesta. 2. Vuotuisessa lainsäädäntöohjelmassa määritellään lainsäädäntötoimien tärkeysjärjestys ja aikataulu, jonka mukaan komissio antaa ohjelmaan sisältyvät ehdotukset ja asiakirjat, sekä aikataulu, jonka mukaan parlamentti ja neuvosto niitä käsittelevät. 3. Vuotuisessa lainsäädäntöohjelmassa mainitaan (a) kaikki uudet lainsäädäntöehdotukset, (b) kaikki lainsäädäntöä valmistelevat asiakirjat, (c) muut lainsäädännön alaan liittyvät asiakirjat, (d) kolmansien maiden kanssa tehdyt sopimukset, jotka komission on määrä antaa parlamentille ja neuvostolle seuraavan vuoden aikana. Ohjelmassa viitataan myös parlamentin tai neuvoston pyytämiin lainsäädäntöehdotuksiin ja -asiakirjoihin, jotka komissio on luvannut antaa. 4. Käsiteltäessä vuotuista lainsäädäntöohjelmaa parlamentin puhemies toimii puhemieskonferenssin johtopäätösten pohjalta. Puhemieskonferenssi kuulee valiokuntien puheenjohtajien konferenssia ennen johtopäätöstensä muotoilua. 5. Kiireellisissä ja ennalta arvaamattomissa tapauksissa toimielin voi perustamissopimusten mukaisella tavalla oma-aloitteisesti ehdottaa lainsäädäntötoimenpiteen lisäämistä vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan. 6. Parlamentti osoittaa jokaiselle vuotuisen lainsäädäntöohjelman ehdotukselle tai asiakirjalle toimivaltaisen valiokunnan, johon se aikanaan lähetetään. 7. Toimielinten hyväksymä vuotuinen lainsäädäntöohjelma liitetään sen hyväksymistä seuraavan istunnon pöytäkirjaan. Puhemies toimittaa vuotuisen lainsäädäntöohjelman jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 8. Jos toimielin ei kykene noudattamaan annettua aikataulua, sen tulee ilmoittaa viivästymisen syyt toiselle toimielimelle ja ehdottaa uutta aikataulua. 9. Vuotuista lainsäädäntöohjelmaa voidaan tarkistaa vuoden toisen puoliskon alussa. 50 artikla Lakialoitteet 1. Parlamentti voi pyytää komissiota EY:n perustamissopimuksen 138 b artiklan 2 kohdan mukaisesti antamaan sille lakiehdotuksen hyväksymällä päätöslauselman, jonka perustana on 148 artiklan mukaisen toimivaltaisen valiokunnan oma-aloitteinen mietintö. Päätöslauselma hyväksytään parlamentin jäsenten enemmistöllä. Parlamentti voi samalla asettaa määräajan ehdotuksen laatimiselle. 2. Ennen 148 artiklan mukaisen menettelyn aloittamista toimivaltaisen valiokunnan on varmistettava, ettei tällaista ehdotusta ole valmisteltavana, eli (a) tällaista ehdotusta ei sisälly vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan; (b) tällaisen ehdotuksen valmistelua ei ole aloitettu tai se on kohtuuttomasti viivästynyt; (c) komissio ei ole vastannut myöntävästi aikaisempiin joko toimivaltaisen valiokunnan esittämiin pyyntöihin tai parlamentin yksinkertaisella enemmistöllä hyväksymiin päätöslauselmiin sisältyviin pyyntöihin. 3. Parlamentin päätöslauselmassa ilmaistaan aiheellinen oikeudellinen perusta. Lisäksi päätöslauselma sisältää vaadittujen ehdotusten sisältöä koskevat yksityiskohtaiset suositukset, joiden on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja kansalaisten perusoikeuksia. 4. Jos ehdotuksella on taloudellisia vaikutuksia, parlamentin on ilmoitettava, kuinka tarvittavat taloudelliset voimavarat voidaan järjestää. 5. Toimivaltainen valiokunta valvoo kaikkien parlamentin nimenomaisesta pyynnöstä laadittujen lakiehdotusten valmistelun etenemistä. 6. Tämän artiklan säännöksiä noudatetaan soveltuvin osin tapauksissa, joissa aloiteoikeus kuuluu perustamissopimusten mukaisesti parlamentille. Vaadittava enemmistö tarkoittaa kyseisen perustamissopimuksen asianomaisen artiklan mukaista enemmistöä. 51 artikla Lainsäädännöllisten asiakirjojen käsittely 1. Puhemies lähettää komission ehdotukset ja muut lainsäädännön alaan liittyvät asiakirjat toimivaltaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi. Jos ehdotus sisältyy vuotuiseen lainsäädäntöohjelmaan, toimivaltainen valiokunta voi päättää nimittää esittelijän seuraamaan ehdotuksen valmisteluvaihetta. Puhemies lähettää neuvoston esittämät kuulemispyynnöt tai komission esittämät kyseistä ehdotusta koskevat lausuntopyynnöt toimivaltaiseen valiokuntaan. Ensimmäistä käsittelyä koskevia 53-63 artiklan säännöksiä sovelletaan kaikkiin lakiehdotuksiin riippumatta siitä, vaativatko ne yhden, kaksi vai kolme käsittelyä. 2. Neuvoston yhteinen kanta lähetetään ensimmäisessä käsittelyssä toimivaltaiseen valiokuntaan. Yhteiseen kantaan sovelletaan toista käsittelyä koskevia 64-73 artiklan säännöksiä. 3. Toista käsittelyä seuraavan parlamentin ja neuvoston välisen sovittelumenettelyn aikana asiaa ei voida siirtää takaisin valiokuntakäsittelyyn. Sovittelumenettelyyn sovelletaan kolmatta käsittelyä koskevia 74-78 artiklan säännöksiä. 4. Toisessa ja kolmannessa käsittelyssä ei sovelleta 52 artiklaa, 58 artiklan 1 ja 3 kohtaa sekä 59, 60, 129, 143, 144 ja 147 artiklaa. 5. Jos toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvä työjärjestyksen säännös on ristiriidassa minkä tahansa muun työjärjestyksen säännöksen kanssa, ovat toiseen ja kolmanteen käsittelyyn liittyvät säännökset etusijalla. 52 artikla Päätösvallan siirto valiokunnille 1. Puhemieskonferenssi voi lähettää kuulemispyynnön, lausuntopyynnön, valiokunta-aloitteisen mietinnön (148 artikla) tai 45 artiklan 1-5 kohtien mukaisesti käsiteltäväksi annettuun päätöslauselmaesitykseen perustuvan mietinnön asianomaisen valiokunnan päätettäväksi. 2. Jos 1 kohdan mukaisen valiokuntaan lähettämisen jälkeen kolmannes valiokunnan varsinaisista jäsenistä pyytää päätösvallan siirtämistä takaisin täysistunnolle, sovelletaan täysistunnossa menettelyjä, joita noudatetaan valiokuntamietintöjen käsittelyssä ja tarkistuksissa. 3. Kokous, jossa valiokunta tekee päätöksensä, on avoin yleisölle. 4. Tarkistusten käsiteltäväksi antamisen määräaika julkaistaan Euroopan parlamentin tiedotteessa. 5. Kun valiokunta on hyväksynyt mietintönsä ja jollei 102 artiklan 1 kohdasta ja 103 artiklasta muuta johdu, puhemies ottaa mietinnön seuraavan istuntojakson esityslistalle. Valiokunnan päätöslauselma ja mahdolliset tarkistukset katsotaan hyväksytyiksi ja merkitään pöytäkirjaan, ellei yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä, jotka edustavat vähintään kolmea eri puolueryhmää, ole kirjallisesti antanut eriävää mielipidettään käsiteltäväksi ennen istuntojakson toisen päivän alkua. Puhemies ilmoittaa kyseiset eriävät mielipiteet istuntojakson toisen istunnon alussa; tässä tapauksessa valiokunnan mietintö otetaan kyseisen tai seuraavan istuntojakson esityslistalle ja se käsitellään tavanomaisen menettelyn mukaisesti. Puhemies ilmoittaa tarkistusten käsiteltäväksi antamisen määräajan. Kolmannes valiokunnan varsinaisista jäsenistä voi pyytää valiokunnan istuntojen ulkopuolella kirjallisesti päätösvallan palauttamista täysistunnolle. Pyyntö on esitettävä ennen sitä valiokunnan kokousta, jossa nimitetään esittelijä asialle, jota pyyntö päätösvallan palauttamisesta täysistunnolle koskee. * * * Tarkistusten käsiteltäväksi antamista koskevia säännöksiä annetaan 124 artiklan 1 kohdassa ja siihen viittaavassa 150 artiklan 4 kohdassa sekä erityisesti 52 artiklan 4 kohdassa, jonka mukaan tarkistusten käsiteltäväksi antamista koskevat määräajat tulee julkaista Euroopan parlamentin tiedotteessa. Jäsenet voivat antaa tarkistuksia minkä tahansa valiokunnan käsiteltäväksi 124 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämän periaatteen soveltaminen on erityisen tärkeää silloin, kun valiokunta käsittelee sille 52 artiklan mukaisesti siirrettyjä asioita. ENSIMMÄINEN KÄSITTELY - VALIOKUNTAVAIHE 53 artikla Oikeudellisen perustan tarkistaminen 1. Toimivaltainen valiokunta tarkistaa ensin, että kaikille komission ehdotuksille ja muille lainsäädäntöalaan liittyville asiakirjoille on valittu pätevä ja asianmukainen oikeudellinen perusta. 2. Jos toimivaltainen valiokunta asettaa oikeudellisen perustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, pyytää se oikeusasioissa toimivaltaiselta valiokunnalta lausunnon asiasta. 3. Oikeusasioissa toimivaltainen valiokunta voi myös oma-aloitteisesti ottaa esille kysymyksiä, jotka koskevat komission antamien ehdotusten oikeudellista perustaa. Tällöin se antaa asiasta toimivaltaiselle valiokunnalle tiedon asianmukaisella tavalla. 4. Jos oikeusasioissa toimivaltainen valiokunta päättää asettaa oikeudellisen perustan pätevyyden tai asianmukaisuuden kyseenalaiseksi, se ilmoittaa johtopäätöksistään parlamentille. 5. Jos täysistunnossa annetaan käsiteltäväksi tarkistuksia komission ehdotuksen oikeudellisen perustan muuttamiseksi ilman että toimivaltainen valiokunta on asettanut oikeudellisen perustan pätevyyttä tai aiheellisuutta kyseenalaiseksi, tulee oikeusasioissa toimivaltaisen valiokunnan antaa lausunto käsiteltäväksi annetuista tarkistuksista ennen kuin niistä äänestetään. 54 artikla Toissijaisuusperiaate, perusoikeudet, rahavarat 1. Lakiehdotusta käsitellessään parlamentti kiinnittää erityisestä huomiota siihen, että ehdotuksessa otetaan huomioon sekä toissijaisuusperiaate että kansalaisten perusoikeudet. Jos ehdotuksella on taloudellisia vaikutuksia, parlamentti tarkastaa rahavarojen riittävyyden. 2. Jos parlamentti toteaa, että toissijaisuusperiaatetta ei asianmukaisesti noudateta tai että kansalaisten perusoikeuksia ei kunnioiteta riittävästi tai että rahavarat ovat riittämättömät, pyytää se komissiota tekemään tarvittavat muutokset ehdotukseensa. 55 artikla Lainsäädäntömenettelyn avoimuus 1. Koko lainsäädäntömenettelyn ajan parlamentilla ja sen valiokunnilla on oikeus saada kaikki komission ehdotuksiin liittyvät asiakirjat samoin ehdoin kuin neuvosto ja sen työryhmät. 2. Komission ehdotusta käsitellessään toimivaltainen valiokunta pyytää komissiota ja neuvostoa antamaan sille tietoja kyseisen ehdotuksen etenemisestä neuvostossa ja sen työryhmissä ja erityisesti mahdollisista kompromisseista, jotka merkittävästi muuttaisivat komission alkuperäistä ehdotusta, tai komission aikomuksesta peruuttaa ehdotuksensa. 56 artikla Komission ehdotuksen muuttaminen 1. Jos toimivaltainen valiokunta komission ehdotusta käsitellessään saa tietoonsa, että neuvosto aikoo merkittävästi ehdotustaan muuttaa, kysyy se virallisesti komissiolta, aikooko se muuttaa ehdotustaan. 2. Jos komissio ilmoittaa, että se aikoo muuttaa ehdotustaan, toimivaltainen valiokunta lykkää kyseisen ehdotuksen käsittelyä, kunnes sille on annettu tieto uudesta ehdotuksesta tai komission tekemistä tarkistuksista. 3. Kun komission ehdotusta käsitellään toimivaltaisessa valiokunnassa, komissio voi oma-aloitteisesti antaa ehdotustaan koskevia tarkistuksia suoraan valiokunnalle käsiteltäväksi. 4. Jos komissio vastaa 1 kohdassa tarkoitettuun kysymykseen, että sillä ei ole aikomusta muuttaa ehdotustaan, toimivaltainen valiokunta jatkaa ehdotuksen käsittelyä. Komission ilmoitus liitetään mietintöön ja parlamentti katsoo sen sitovan komissiota myös ensimmäisen käsittelyn päättämisen jälkeen. 5. Jos neuvosto, 4 kohdan mukaisen komission tiedonannon jälkeen, tekee komission kannasta huolimatta päätöksen, joka merkittävästi muuttaa alkuperäistä komission ehdotusta, parlamentin puhemies muistuttaa neuvostoa sen velvollisuudesta kuulla parlamenttia uudestaan. 57 artikla Komission kanta tarkistuksiin 1. Ennen kuin toimivaltainen valiokunta äänestää lopullisesti komission ehdotuksesta, se pyytää komissiota ilmoittamaan kantansa kaikkiin valiokunnan hyväksymiin ehdotusta koskeviin tarkistuksiin. 2. Jos komissio ei pysty ilmoittamaan kantaansa tai jos komissio antaa tiedoksi, että se ei ole valmis hyväksymään kaikkia valiokunnan hyväksymiä tarkistuksia, valiokunta voi lykätä lopullista äänestystä. 3. Komission kanta liitetään mietintöön. ENSIMMÄINEN KÄSITTELY - TÄYSISTUNTOVAIHE 58 artikla Ensimmäisen käsittelyn päättäminen 1. Parlamentti käsittelee lakiehdotusta toimivaltaisen valiokunnan 144 artiklan mukaisesti laatiman mietinnön perusteella sanotun kuitenkaan rajoittamatta 52 ja 99 artiklan sekä 143 artiklan 2 kohdan soveltamista. 2. Parlamentti äänestää ensin tarkistuksista ehdotukseen, joita toimivaltaisen valiokunnan mietintö koskee, sen jälkeen mahdollisesti muutetusta ehdotuksesta, sen jälkeen tarkistuksista luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi ja sen jälkeen koko luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, joka sisältää ainoastaan lausuman siitä, hyväksyykö vai hylkääkö parlamentti komission ehdotuksen vai esittääkö parlamentti siihen tarkistuksia, sekä mahdolliset menettelyä koskevat vaatimukset. Kuulemismenettely päättyy, jos luonnos lainsäädäntöpäätöslauselmaksi hyväksytään. Kaikkien lainsäädäntömenettelyn puitteissa käsiteltäväksi annettujen mietintöjen tulee olla 51, 53 ja 144 artiklan säännösten mukaisia. Valiokunnan käsiteltäväksi antamien päätöslauselmaesitysten, jotka eivät liity lainsäädäntöön, on oltava 139 tai 148 artiklan menettelyjen mukaisia. 3. Puhemies lähettää parlamentin hyväksymän ehdotustekstin ja päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle tiedoksi parlamentin lausuntona. 59 artikla Komission ehdotuksen hylkääminen 1. Jos komission ehdotus ei saa enemmistöä annetuista äänistä, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa ennen kuin parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. 2. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies katsoo ehdotusta koskevan kuulemismenettelyn tarpeettomaksi ja antaa tästä neuvostolle tiedon. 3. Jos komissio ei peruuta ehdotustaan, parlamentti siirtää asian takaisin toimivaltaiseen valiokuntaan äänestämättä luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Tässä tapauksessa toimivaltainen valiokunta antaa parlamentille uudestaan suullisen tai kirjallisen mietinnön asiasta parlamentin päättämän enintään kahden kuukauden määräajan kuluessa. Tätä menettelyä voidaan soveltaa vain kerran. Äänestäessään toisesta mietinnöstä parlamentti siis samalla äänestää myös luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. 4. Jos toimivaltainen valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, se pyytää asian palauttamista valiokuntaan 129 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Parlamentti voi tarvittaessa asettaa uuden määräajan 129 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Jos valiokunnan pyyntöä ei hyväksytä, parlamentti äänestää luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. 60 artikla Tarkistusten hyväksyminen komission ehdotukseen 1. Jos komission ehdotus hyväksytään kokonaisuudessaan, mutta ehdotusta koskevien tarkistusten perusteella, jotka siten samalla hyväksytään, luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi toimitettavaa äänestystä lykätään, kunnes komissio on ilmoittanut kantansa jokaiseen parlamentin tarkistuksesta. Jos komissiolla ei ole mahdollisuutta ilmoittaa kantaansa parlamentin äänestettyä komission ehdotuksesta, komissio antaa puhemiehelle tai toimivaltaiselle valiokunnalle tiedon siitä, milloin sen on mahdollista ilmoittaa kantansa. Ehdotus otetaan komission ilmoittamaa ajankohtaa seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen. 2. Jos komissio ilmoittaa, ettei se aio hyväksyä kaikkia parlamentin tarkistuksia, toimivaltaisen valiokunnan esittelijä tai, hänen ollessaan estynyt, kyseisen valiokunnan puheenjohtaja tekee parlamentille virallisen ehdotuksen siitä, toimitetaanko luonnoksesta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi äänestys. Ennen tämän ehdotuksen antamista esittelijä tai toimivaltaisen valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää puhemiestä keskeyttämään asian käsittelyn. Jos parlamentti päättää lykätä äänestystä, katsotaan asia lähetetyksi toimivaltaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi uudelleen. Näin toimivaltainen valiokunta esittää asiasta parlamentille uuden suullisen tai kirjallisen mietinnön parlamentin päättämän enintään kahden kuukauden määräajan kuluessa. Jos toimivaltainen valiokunta ei pysty noudattamaan määräaikaa, sovelletaan 59 artiklan 4 kohdan mukaista menettelyä. Ainoastaan valiokunnan käsiteltäväksi antamat ja komission kanssa sovitteluratkaisuun pyrkivät tarkistukset ovat tässä vaiheessa sallittuja. 3. Tämän artiklan 2 kohdan soveltaminen ei sulje pois muiden jäsenten 129 artiklan mukaisesti käsiteltäväksi antamaa pyyntöä asian palauttamisesta valiokuntakäsittelyyn. Valiokunnan, johon asia on 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti palautettu, on valiokuntakäsittelyyn palauttamista koskevien ehtojen mukaisesti ensisijaisesti esitettävä asiasta mietintö annetun määräajan kuluessa ja tarvittaessa annettava käsiteltäväksi sovitteluratkaisuun pyrkiviä tarkistuksia komission kanssa. Sen ei kuitenkaan tarvitse käsitellä uudestaan kaikkia parlamentin hyväksymiä säännöksiä. Valiokuntakäsittelyyn palauttamisen lykkäävän vaikutuksen vuoksi valiokunnalla on suurempi toimintavapaus ja se voi sovitteluratkaisun saavuttamiseksi ehdottaa täysistunnon hyväksymien säännösten käsittelemistä uudelleen. Koska tällöin vain sovitteluratkaisuun pyrkivät valiokunnan tarkistukset ovat sallittuja, on parlamentin riippumattomuuden säilyttämiseksi 60 artiklan 2 kohdan mukaisessa mietinnössä selvästi ilmaistava, mitkä jo hyväksytytyistä säännöksistä raukeaisivat, jos ehdotetut tarkistukset hyväksyttäisiin. ENSIMMÄINEN KÄSITTELY - SEURANTAMENETTELY 61 artikla Parlamentin lausunnon seuranta 1. Parlamentin hyväksyttyä komission ehdotusta koskevan lausunnon toimivaltaisen valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä valvovat ehdotuksen etenemistä, kunnes neuvosto hyväksyy ehdotuksen, varmistaakseen, että komissio noudattaa parlamentille antamiaan sitoumuksia parlamentin hyväksymien tarkistusten suhteen. 2. Tänä aikana neuvosto tai tarvittaessa komissio toimittaa toimivaltaiselle valiokunnalle kaikki tarvittavat tiedot vähintään kerran kolmessa kuukaudessa. 3. Toimivaltaisen valiokunnan tulee erityisesti tuoda parlamentin tietoon se, jos komission parlamentille tekemiä sitoumuksia mahdollisesti tai tosiasiallisesti rikotaan. 4. Jos toimivaltainen valiokunta katsoo tarpeelliseksi, se voi missä tahansa seurantamenettelyn vaiheessa antaa käsiteltäväksi tämän artiklan mukaisen päätöslauselmaesityksen, jossa parlamenttia pyydetään - vetoamaan komissioon, jotta se peruuttaisi ehdotuksensa, tai - vetoamaan neuvostoon, jotta se aloittaisi 63 artiklan mukaisen sovittelumenettelyn parlamentin kanssa, tai - vetoamaan neuvostoon, jotta se kuulisi parlamenttia uudelleen 62 artiklan mukaisesti, tai - päättämään muista aiheelliseksi katsomistaan toimenpiteistä. Tämä päätöslauselmaesitys otetaan valiokunnan päätöstä seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen. 62 artikla Uudelleen kuuleminen Puhemies vetoaa toimivaltaisen valiokunnan pyynnöstä neuvostoon, jotta se kuulisi parlamenttia uudelleen: - jos komissio peruuttaa alustavan ehdotuksensa korvatakseen sen toisella ehdotuksella parlamentin annettua lausuntonsa ehdotuksesta - jos komissio tai neuvosto merkittävästi muuttaa tai aikoo muuttaa ehdotusta, josta parlamentti on alun perin antanut lausuntonsa - jos ajan myötä tai olosuhteiden muuttuessa ehdotuksen käsittelemän ongelman luonteen katsotaan muuttuneen merkittävästi. Puhemies pyytää uudelleen kuulemista myös tämän artiklan säännösten perusteella silloin, kun parlamentti puolueryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen ehdotuksesta niin päättää. 63 artikla Sovittelumenettely 1. Jos neuvosto aikoo poiketa parlamentin lausunnosta tietyissä tärkeissä yhteisön lainsäädäntöä koskevissa päätöksissä, parlamentti voi lausuntoaan antaessaan aloittaa neuvoston kanssa sovittelumenettelyn, johon komissio osallistuu aktiivisesti. 2. Parlamentti aloittaa sovittelumenettelyn omasta tai neuvoston aloitteesta. 3. Sovittelukomitean valtuuskunnan kokoonpanoon ja toimintatapoihin sovelletaan 75 artiklan 1-7 kohdan säännöksiä. 4. Toimivaltainen valiokunta laatii sovittelun tuloksista mietinnön, josta parlamentti keskustelee ja äänestää. TOINEN KÄSITTELY - VALIOKUNTAVAIHE 64 artikla Neuvoston yhteisen kannan ilmoittaminen 1. EY:n perustamissopimuksen 189 b ja 189 c artiklassa tarkoitetun neuvoston yhteisen kannan ilmoittaminen tapahtuu siten, että puhemies antaa sen tiedoksi täysistunnossa. Tiedoksiantopäivänä puhemiehellä on oltava hallussaan Euroopan unionin virallisille kielille asianmukaisesti käännetyt asiakirjat, joissa ilmaistaan yhteinen kanta, perusteet, joilla neuvosto on päätynyt yhteiseen kantaan, sekä komission kanta. Puhemies antaa tiedonannon kyseisten asiakirjojen vastaanottoa seuraavan istuntojakson aikana. Ennen tiedonannon antamista puhemies varmistaa yhdessä toimivaltaisen valiokunnan puheenjohtajan kanssa, että hänen vastaanottamansa asiakirja todella vastaa yhteistä kantaa ja että ei ole kyse 62 artiklassa tarkoitetuista olosuhteista. Muussa tapauksessa puhemies yrittää yhdessä toimivaltaisen valiokunnan sekä mahdollisuuksien mukaan yhteisymmärryksessä neuvoston kanssa saada aikaan sopivan ratkaisun. 2. Luettelo näistä tiedoksiannoista sekä toimivaltaisen valiokunnan nimi julkaistaan istuntopöytäkirjassa. 65 artikla Määräajat 1. Puhemies pyytää toimivaltaisen valiokunnan puheenjohtajan tai esittelijän pyynnöstä neuvostoa pidentämään enintään yhdellä kuukaudella sitä kolmen kuukauden määräaikaa, joka seuraa joko yhteisen kannan ilmoittamista parlamentille tai komission uudelleen käsitellyn ehdotuksen esittämistä. 2. Kuultuaan toimivaltaisen valiokunnan puheenjohtajaa ja esittelijää puhemies voi parlamentin nimissä pidentää neuvoston pyynnöstä enintään yhdellä kuukaudella sitä kolmen kuukauden määräaikaa, joka seuraa joko yhteisen kannan ilmoittamista parlamentille tai komission uudelleen käsitellyn ehdotuksen esittämistä. 66 artikla Toimivaltaiseen valiokuntaan lähettäminen ja käsittely toimivaltaisessa valiokunnassa 1. Sinä päivänä, kun yhteinen kanta on ilmoitettu 64 artiklan 1 kohdan mukaisesti parlamentille, se katsotaan ilman eri toimenpiteitä lähetetyksi toimivaltaiseen valiokuntaan sekä valiokuntiin, joilta on pyydetty siitä lausuntoa ensimmäisessä käsittelyssä. 2. Neuvoston yhteinen kanta otetaan ensimmäisenä kohtana sen tiedoksiantoa seuraavan toimivaltaisen valiokunnan kokouksen esityslistalle. 3. Ellei toisin päätetä, toisen käsittelyn esittelijä on sama kuin ensimmäisen käsittelyn esittelijä. 4. Parlamentin toista käsittelyä koskevia 69 artiklan 1 kohdassa, 71 artiklan 1 kohdassa ja 72 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä sovelletaan myös toimivaltaisen valiokunnan käsittelyyn. Ainoastaan kyseisen valiokunnan jäsenet tai pysyvät varajäsenet saavat antaa hylkäysehdotuksia tai tarkistuksia käsiteltäväksi. Valiokunta tekee päätöksensä annettujen äänten enemmistöllä. 5. Toimivaltainen valiokunta voi pyytää keskustelua neuvoston kanssa sovintoratkaisun (4) saavuttamiseksi. 6. Toimivaltainen valiokunta antaa suosituksen toista käsittelyä varten, jossa se esittää parlamentille päätösehdotuksen neuvoston hyväksymästä yhteisestä kannasta. Suositus sisältää päätösehdotusta koskevat lyhyet perustelut. 7. Jos yhteinen kanta hyväksytään sellaisenaan, suositus voidaan antaa kirjeen muodossa. TOINEN KÄSITTELY - TÄYSISTUNTOVAIHE 67 artikla Toisen käsittelyn päättäminen 1. Neuvoston yhteinen kanta sekä toimivaltaisen valiokunnan mahdollinen suositus toista käsittelyä varten otetaan ilman eri toimenpiteitä sen istuntojakson esityslistaluonnokseen, jonka keskiviikko on ennen ja lähimpänä kolmen kuukauden tai, jos määräaikaa on jatkettu 65 artiklan mukaisesti, neljän kuukauden ajanjakson päättymistä, ellei asiaa ole jo käsitelty aikaisemman istuntojakson aikana. Koska parlamentin valiokuntien antamat suositukset toista käsittelyä varten vastaavat perusteluja, joissa valiokunta selvittää kantaansa neuvoston yhteiseen kantaan, niistä ei äänestetä. 2. Toinen käsittely julistetaan päättyneeksi, kun parlamentti hyväksyy, hylkää tai tarkistaa yhteistä kantaa määräajassa sekä EY:n perustamissopimuksen 189 b ja 189 c artiklan ehtojen mukaisesti. 68 artikla Neuvoston yhteisen kannan hyväksyminen sellaisenaan Jos esitystä yhteisen kannan hylkäämiseksi tai yhteistä kantaa koskevia tarkistuksia 71 ja 72 artiklan mukaisesti ei ole hyväksytty EY:n perustamissopimuksen 189 b ja 189 c artiklan mukaisessa määräajassa, julistaa puhemies yhteisen kannan hyväksytyksi ilman äänestystä, paitsi siinä tapauksessa, että parlamentti on hyväksynyt yhteisen kannan annettujen äänten enemmistöllä. 69 artikla Neuvoston yhteisen kannan hylkäämisaikomus 1. Valiokunta, puolueryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklan alaisten lakiehdotusten osalta, kirjallisesti ja puhemiehen määräämässä määräajassa antaa käsiteltäväksi ehdotuksen siitä, että parlamentti ilmoittaisi aikomuksestaan hylätä neuvoston yhteinen kanta. Ehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten äänten enemmistö. Ehdotuksesta äänestetään ennen kuin mahdollisista tarkistuksista äänestetään. 2. Jos ehdotus hyväksytään, puhemies kysyy neuvostolta, aikooko se kutsua sovittelukomitean koolle. Jos neuvosto ei aio kutsua sovittelukomiteaa koolle, puhemies ilmoittaa täysistunnossa, että menettely on keskeytynyt ja katsotaan, ettei ehdotettua säädöstä ole hyväksytty. 3. Sovittelukomitean valtuuskunnan kokoonpanoon ja toimintatapoihin sovelletaan 75 artiklan säännöksiä. 70 artikla Sovittelu toisen käsittelyn aikana 1. Parlamentin valtuuskunta voi suositella 69 artiklan 2 kohdan mukaisesti koolle kutsutun sovittelukomitean johtopäätösten perusteella parlamentille yhteisen kannan hylkäämisen vahvistamista erikseen toimitettavassa äänestyksessä parlamentin jäsenten äänten enemmistöllä. Jos parlamentti vahvistaa hylkäämisen, puhemies julistaa lainsäädäntömenettelyn päättyneeksi. Jos parlamentti ei vahvista hylkäämistä vaaditulla enemmistöllä, se jatkaa yhteisen kannan ja siihen käsiteltäväksi annettujen tarkistusten käsittelyä. 2. Sovittelukomitean johtopäätösten perusteella parlamentin valtuuskunta voi suositella yhteisen kannan tai tarkistusten käsittelyn jatkamista, tai toimivaltaista valiokuntaa kuullen ehdottaa uusia tarkistuksia parlamentin käsiteltäväksi 72 artiklan mukaisesti. Valtuuskunta voi suositella 115 artiklan 5 kohdan soveltamista tarkistuksista äänestettäessä. 71 artikla Neuvoston yhteisen kannan hylkääminen 1. Toimivaltainen valtuuskunta, puolueryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voi kirjallisesti puhemiehen määräämään ajankohtaan mennessä antaa käsiteltäväksi ehdotuksen neuvoston yhteisen kannan hylkäämiseksi. Ehdotuksen hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten äänten enemmistö. Yhteisen kannan hylkäämisehdotuksesta äänestetään ennen kuin mahdollisista tarkistuksista äänestetään. 2. Huolimatta siitä, että parlamentti on äänestänyt yhteisen kannan hylkäämistä vastaan, se voi esittelijän suosituksesta tarkistuksista äänestettyään ja kuultuaan komission kannan 72 artiklan 4 kohdan mukaisesti käsitellä uutta hylkäämisehdotusta. 3. Jos neuvoston yhteinen kanta hylätään, puhemies pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. 4. Jos komissio peruuttaa ehdotuksensa, puhemies pitää ehdotusta koskevaa yhteistoimintamenettelyä tarpeettomana ja antaa tästä neuvostolle tiedon. 72 artikla Tarkistukset neuvoston yhteiseen kantaan 1. Toimivaltainen valiokunta, puolueryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä voivat antaa täysistunnon käsiteltäväksi tarkistuksia neuvoston yhteiseen kantaan. 2. Tarkistus yhteiseen kantaan sallitaan ainoastaan, kun se on 124 ja 125 artiklan mukainen, ja kun (a) se pyrkii joko kokonaan tai osittain palauttamaan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymän kannan (b) kyseessä on kompromissitarkistus, josta neuvosto ja parlamentti ovat päässeet sopimukseen tai (c) se pyrkii tarkistamaan yhteisen kannan osaa, joka ei sisälly tai joka eroaa sisällöltään siitä ensimmäisessä käsittelyssä annetusta ehdotuksesta ja joka ei merkittävästi muutu 62 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. Puhemiehen päätöstä hyväksyä tai hylätä tarkistus ei voida asettaa kyseenalaiseksi. 3. Tarkistus hyväksytään ainoastaan silloin, kun se on saanut parlamentin jäsenten äänten enemmistön. 4. Jos hyväksytään yksi tai useampi tarkistus, toimivaltaisen valiokunnan esittelijä tai, tämän ollessa estynyt, kyseisen valiokunnan puhemies pyytää komissiota ilmoittamaan kantansa. 73 artikla Seuraukset komission hylätessä parlamentin tarkistukset uudelleen käsitellyssä ehdotuksessaan 1. Kun on kyse EY:n perustamissopimuksen 189 c artiklan mukaisista lakiehdotuksista, puhemieskonferenssi voi ottaa komission uudelleen käsitellyn ehdotuksen sen hyväksymistä seuraavan istuntojakson esityslistaluonnokseen, ja puhemies pyytää komissiota antamaan parlamentille tiedon perusteista, joilla komissio päätyi parlamentin tarkistusten hylkäämiseen. 2. Parlamentti voi jäsentensä enemmistöllä pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksensa. KOLMAS KÄSITTELY - SOVITTELU 74 artikla Sovittelukomitean koolle kutsuminen Jos neuvosto ei voi hyväksyä kaikkia parlamentin ehdottamia tarkistuksia yhteiseen kantaan, puhemies voi puolueryhmien puheenjohtajia ja toimivaltaisen valiokunnan puheenjohtajaa ja esittelijää kuultuaan sopia sovittelukomitean ensimmäisen kokouksen ajankohdasta ja paikasta. Sovittelukomitealle asetettu kuuden viikon määräaika päästä sopimukseen yhteisestä ehdotuksesta alkaa komitean ensimmäisestä kokoontumisajankohdasta. 75 artikla Valtuuskunta sovittelukomiteassa 1. Parlamentin valtuuskunnan jäsenten määrä sovittelukomiteassa on yhtä suuri kuin neuvoston valtuuskunnan jäsenten määrä. 2. Valtuuskunnan poliittinen kokoonpano vastaa parlamentin jakoa puolueryhmiin. Puhemieskonferenssi määrää jäsenten tarkan lukumäärän kustakin puolueryhmästä. 3. Puolueryhmät nimittävät valtuuskunnan jäsenet jokaiseen sovittelutapaukseen erikseen mielellään niistä valiokunnista, joita asia koskee, lukuun ottamatta kolmea jäsentä, jotka nimitetään vakituisiksi jäseniksi kahdeksitoista kuukaudeksi peräkkäisiin valtuuskuntiin. Puolueryhmät nimittävät varapuhemiesten keskuudesta nämä kolme vakituista jäsentä, jotka edustavat vähintään kahta eri puolueryhmää. Toimivaltaisen valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä ovat kaikissa tapauksissa valtuuskunnan jäseniä. 4. Valtuuskunnissa edustettuina olevat puolueryhmät saavat nimittää varajäseniä, jotka saavat osallistua sovittelukomitean työhön ainoastaan silloin, jos varsinainen jäsen on poissa koko kokouksen ajan. 5. Puolueryhmät, jotka eivät ole edustettuina valtuuskunnassa, voivat lähettää yhden edustajan valtuuskunnan sisäisiin valmisteleviin kokouksiin. 6. Puhemies tai yksi kolmesta pysyvästä jäsenestä johtaa valtuuskuntaa. 7. Valtuuskunta tekee päätöksensä jäsentensä äänten enemmistöllä. Valtuuskunnan kokoukset pidetään suljettujen ovien takana. Puhemieskonferenssi voi säätää muita menettelyä koskevia ohjeita sovittelukomiteavaltuuskunnan työlle. 8. Valtuuskunta saattaa parlamentin tietoon sovittelun tulokset sekä mahdolliset ehdotetut tarkistukset tai kompromissit hyvissä ajoin, jotta parlamentti voi viedä päätökseen EY:n perustamissopimuksen säännösten mukaiset muut menettelyvaiheet. 76 artikla Määräajat 1. Puhemies pyytää valtuuskunnan pyynnöstä neuvostoa pidentämään enintään kahdella viikolla sovittelukomitean työlle ja yhteisen ehdotuksen hyväksymiselle tai neuvoston ehdotuksen hylkäämiselle annettuja kuuden viikon jaksoja. 2. Kuultuaan valtuuskuntaa puhemies voi parlamentin nimissä pidentää neuvoston pyynnöstä 1 kohdassa mainittuja kuuden viikon jaksoja enintään kahdella viikolla. KOLMAS KÄSITTELY - TÄYSISTUNTOVAIHE 77 artikla Yhteinen ehdotus 1. Jos sovittelukomiteassa päästään sopimukseen yhteisestä ehdotuksesta, asia otetaan ilman eri toimenpiteitä viimeisen istuntojakson esityslistalle, joka pidetään kuuden, tai jos määräaikaa on jatkettu, kahdeksan viikon kuluessa siitä päivästä, jolloin sovittelukomitea hyväksyi yhteisen ehdotuksen, ellei asiaa ole aikaisemmin käsitelty. 2. Parlamentti käsittelee yhteistä ehdotusta sovittelukomiteassa olevan valtuuskuntansa antaman mietinnön pohjalta. 3. Yhteistä ehdotusta koskevia tarkistuksia ei voi antaa käsiteltäväksi. 4. Yhteisestä ehdotuksesta kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Yhteinen ehdotus hyväksytään annettujen äänten enemmistöllä. 78 artikla Neuvoston ehdotus 1. Jos sovittelukomiteassa ei päästä sopimukseen yhteisestä ehdotuksesta, pyytää puhemies komissiota peruuttamaan ehdotuksensa sekä pyytää neuvostolta, ettei se missään tapauksessa hyväksyisi kantaa EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklan 6 kohdan mukaisesti. Jos neuvosto tästä huolimatta vahvistaa yhteisen kantansa, neuvoston puheenjohtaja kutsutaan parlamentin täysistuntoon perustelemaan neuvoston päätös. Asia otetaan ilman eri toimenpiteitä viimeisen istuntojakson esityslistalle, joka pidetään kuuden, tai jos määräaikaa on jatkettu, kahdeksan viikon kuluessa neuvoston vahvistuksesta, ellei asiaa ole jo käsitelty aikaisemman istuntojakson aikana. 2. Parlamentti käsittelee neuvoston ehdotusta sovittelukomiteavaltuuskuntansa mietinnön pohjalta. 3. Neuvoston ehdotusta koskevia tarkistuksia ei voi antaa käsiteltäväksi. 4. Neuvoston ehdotuksesta kokonaisuudessaan äänestetään vain kerran. Parlamentti äänestää neuvoston ehdotuksen hylkäysesityksestä. Jos kyseinen esitys hyväksytään parlamentin jäsenten äänten enemmistöllä, puhemies julistaa ehdotetun säädöksen hylätyksi. 79 artikla Hyväksyttyjen säädösten allekirjoittaminen Tarkistettuaan, että kaikki menettelyt on asianmukaisesti viety päätökseen, puhemies allekirjoittaa EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklan menettelyn mukaisesti hyväksytyt lakisäädökset yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtii sen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. HYVÄKSYNTÄMENETTELY 80 artikla Hyväksyntämenettelyn päättäminen 1. Jos parlamenttia pyydetään antamaan hyväksyntänsä kansainväliselle sopimukselle tai lakiehdotukselle, tekee parlamentti ratkaisunsa toimivaltaisen valiokunnan mietinnön pohjalta, joka sisältää luonnoksen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi, jossa ainoastaan suositellaan ehdotuksen hyväksymistä tai hylkäämistä kokonaisuudessaan. Tarkistuksia ei voi antaa käsiteltäväksi. Hyväksymiseen tarvitaan EY:n perustamissopimuksen asianomaisen artiklan mukainen enemmistö. 2. Liittymissopimuksiin sovelletaan 89 artiklaa ja kansainvälisiin sopimuksiin 90 artiklaa. 3. Lakiehdotuksia käsiteltäessä toimivaltainen valiokunta voi myönteisen menettelytuloksen saavuttamiseksi esittää parlamentille väliaikamietinnön ja päätöslauselmaesityksen, joka sisältää suositukset ehdotuksen muuttamisesta tai täytäntöönpanosta. Jos parlamentti hyväksyy vähintään yhden suosituksen lopulliseen hyväksyntään vaadittavalla enemmistöllä, puhemies pyytää sovittelumenettelyn aloittamista neuvoston kanssa. Toimivaltainen valiokunta antaa lopullisen suosituksensa parlamentin hyväksynnästä neuvoston kanssa käytävän neuvottelun lopputuloksen perusteella. VALVONTATOIMIVALTA 81 artikla Täytäntöönpanosäännökset Kun komissio antaa parlamentille käsiteltäväksi hallintokomitealle antamansa täytäntöönpanotoimenpiteen tai neuvoa-antavalle komitealle tai sääntelykomitealle antamansa esityksen täytäntöönpanotoimenpiteeksi, puhemies lähettää kyseisen asiakirjan valiokuntaan, joka on toimivaltainen sen ehdotuksen suhteen, jonka pohjalta täytäntöönpanosäännökset on annettu. 82 artikla Yhteisön lainsäädännön virallinen koontaminen 1. Kun komission ehdotus yhteisön lainsäädännön koontamiseksi on annettu parlamentille, se lähetetään oikeusasioissa toimivaltaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi. Mikäli on todettu, että ehdotus ei aiheuta sisällöllisiä muutoksia olemassa olevaan yhteisön lainsäädäntöön, noudatetaan 143 artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä. 2. Toimivaltaisen valiokunnan puheenjohtaja tai kyseisen valiokunnan nimeämä esittelijä voivat osallistua koontamista koskevan ehdotuksen käsittelyyn ja tarkastamiseen. Tarvittaessa toimivaltainen valiokunta antaa lausuntonsa etukäteen. 3. Sen estämättä, mitä 143 artiklan 3 kohdassa säädetään, menettelyä ilman mietintöä ei sovelleta virallista koontamista koskevaan ehdotukseen, jos oikeusasioita käsittelevän valiokunnan tai toimivaltaisen valiokunnan jäsenten enemmistö vastustaa kyseistä menettelyä. 83 artikla Seuraukset neuvoston jättäessä päätöksen tekemättä yhteisen kannan hyväksymisen jälkeen Jos kolmen tai neuvoston suostumuksella neljän kuukauden kuluessa yhteisen kannan ilmoittamisesta parlamentti ei ole hylännyt yhteistä kantaa eikä tehnyt siihen tarkistuksia ja neuvosto ei ole hyväksynyt yhteisen kannan mukaisesti ehdotettua lainsäädäntöä, voi puhemies oikeusasioita käsittelevää valiokuntaa kuultuaan parlamentin nimissä nostaa neuvostoa vastaan kanteen tuomioistuimessa EY:n perustamissopimuksen 175 artiklan mukaisesti. 84 artikla Menettely tuomioistuimessa 1. Sopimuksissa ja tuomioistuimen perussäännössä unionin toimielinten sekä luonnollisten ja oikeushenkilöiden kanteille annettujen määräaikojen rajoissa parlamentti tarkistaa yhteisön lainsäädännön varmistaakseen, että sen oikeudet on kokonaisuudessaan otettu huomioon. 2. Toimivaltainen valiokunta ilmoittaa parlamentille tarvittaessa suullisesti, jos se epäilee parlamentin oikeuksia loukatun. VIII LUKU TALOUSARVIOMENETTELYT 85 artikla Yleinen talousarvio Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten ja 22. heinäkuuta 1975 tehdyn sopimuksen talousarviota koskevien määräysten mukaiset Euroopan unionin yleisen talousarvion ja lisätalousarvioiden käsittelyä koskevat toteuttamismenettelyt hyväksytään parlamentin päätöslauselman perusteella ja ne ovat tämän työjärjestyksen liitteenä (5). 86 artikla Talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen komissiolle Toteuttamismenettelyjä koskevat määräykset, jotka liittyvät päätökseen talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle 22. heinäkuuta 1975 tehdyn sopimuksen ja varainhoitoasetuksen mukaisesti, ovat tämän työjärjestyksen liitteenä (6). Tätä liitettä sovelletaan 163 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 87 artikla Talousarvion toteuttamisen parlamentaarinen valvonta 1. Parlamentti valvoo kuluvan vuoden talousarvion toteuttamista. Parlamentti antaa tehtävän talousarvion valvonnasta vastaavalle valiokunnalle ja muille valiokunnille, joita asia koskee. 2. Joka vuosi ennen seuraavan varainhoitovuoden talousarvioesityksen ensimmäistä käsittelyä parlamentti käsittelee senhetkisen talousarvion toteuttamiseen liittyviä ongelmia tarvittaessa toimivaltaisen valiokunnan päätöslauselmaesityksen pohjalta. IX LUKU PERUSTAMISSOPIMUKSET JA KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET 88 artikla Tarkistukset EHTY:n perustamissopimukseen 1. EHTY:n perustamissopimuksen 95 artiklan mukaiset komission ja neuvoston esittämät tarkistukset painetaan yhtä aikaa tuomioistuimen niistä antaman puoltavan lausunnon kanssa. Kyseiset asiakirjat jaetaan ja lähetetään asianomaiseen valiokuntaan. Valiokunta suosittelee mietinnössään koko tarkistuksen hyväksymistä tai hylkäämistä. 2. Tarkistuksia ei voi esittää eikä asiasta voida äänestää kohta kohdalta. Koko tarkistuksen hyväksymiseen tarvitaan kolmen neljäsosan enemmistö annetuista äänistä ja kahden kolmasosan enemmistö parlamentin jäsenistä. 3. Jäsen voi tehdä päätöslauselmaesityksen, jossa komissiolle ja neuvostolle annetaan käsiteltäväksi tarkistuksia EHTY:n perustamissopimukseen kyseisen sopimuksen 95 artiklan mukaisesti. Tällaiset esitykset painetaan, jaetaan ja lähetetään asianomaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi. Esitysten hyväksymiseen tarvitaan parlamentin jäsenten äänten enemmistö. 89 artikla Liittymissopimukset 1. Euroopan valtion liittymishakemus Euroopan unionin jäseneksi lähetetään asianomaiseen valiokuntaan käsiteltäväksi. 2. Parlamentti voi toimivaltaisen valiokunnan, puolueryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen ehdotuksesta päättää pyytää komissiota ja neuvostoa osallistumaan asiasta käytävään keskusteluun ennen kuin neuvottelut hakijavaltion kanssa aloitetaan. 3. Neuvottelujen aikana komissio ja neuvosto antavat toimivaltaiselle valiokunnalle säännöllistä ja perusteellista sekä tarvittaessa luottamuksellisesta tietoa neuvottelujen etenemisestä. 4. Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa antaa suosituksia toimivaltaisen valiokunnan mietinnön pohjalta ja vaatia niiden huomioonottamista ennen Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen solmimista hakijavaltion kanssa. Tällaiset suositukset vaativat saman enemmistön kuin lopullinen hyväksyntä. 5. Kun neuvottelut on päätetty, mutta sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, lähetetään sopimusluonnos parlamentin hyväksyttäväksi. 6. Parlamentti hyväksyy Euroopan valtion liittymishakemuksen Euroopan unioniin jäsentensä äänten enemmistöllä toimivaltaisen valiokunnan mietinnön pohjalta. 90 artikla Kansainväliset sopimukset 1. Kun aiotaan aloittaa neuvottelut kansainvälisen sopimuksen solmimisesta, uusimisesta tai tarkistamisesta mukaan lukien erityisaloja kuten raha-asioita tai kauppaa koskevat sopimukset, toimivaltainen valiokunta varmistaa, että komissio on asianmukaisesti antanut parlamentille täydellisen selvityksen, tarvittaessa luottamuksellisesti, suosituksestaan neuvottelutoimivaltuuksiksi. 2. Parlamentti voi toimivaltaisen valiokunnan, puolueryhmän tai vähintään kahdenkymmenenyhdeksän jäsenen ehdotuksesta pyytää neuvostolta, että se ei anna valtuuksia neuvottelujen aloittamiseen ennen kuin parlamentti on toimivaltaisen valiokunnan mietinnön pohjalta ilmoittanut kantansa ehdotettuihin neuvottelutoimivaltuuksiin. 3. Toimivaltainen valiokunta tarkistaa kansainvälisille sopimuksille valitun oikeudellisen perustan 53 artiklan mukaisesti. 4. Neuvottelujen aikana komissio ja neuvosto antavat toimivaltaiselle valiokunnalle säännöllisesti perusteellista sekä tarvittaessa luottamuksellista tietoa neuvottelujen etenemisestä. 5. Parlamentti voi missä tahansa neuvottelujen vaiheessa hyväksyä suositukset toimivaltaisen valiokunnan mietinnön pohjalta vaatia niiden huomioonottamista ennen käsiteltävänä olevan kansainvälisen sopimuksen solmimista. 6. Kun neuvottelut on päätetty, mutta sopimusta ei vielä ole allekirjoitettu, lähetetään sopimusluonnos parlamenttiin lausunnon tai hyväksynnän saamiseksi. Hyväksyntämenettelyssä sovelletaan 80 artiklaa. 7. Parlamentti antaa Euroopan yhteisön solmiman kansainvälisen sopimuksen tai rahoituspöytäkirjan solmimista, uusimista tai muuttamista koskevan lausuntonsa tai hyväksyntänsä annettujen äänten enemmistöllä. 8. Jos parlamentin antama lausunto on kielteinen, puhemies pyytää, että neuvosto ei solmi kyseistä sopimusta. 9. Jos parlamentti annettujen äänten enemmistöllä ilmaisee vastustavansa hyväksynnän antamista kansainväliselle sopimukselle, puhemies lähettää kyseisen sopimuksen takaisin neuvostolle uudelleenkäsittelyä varten. X LUKU YHTEINEN ULKO- JA TURVALLISUUSPOLITIIKKA 91 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevissa asioissa 1. Yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta vastaava valiokunta varmistaa, että parlamenttia kuullaan ulko- ja turvallisuusasioissa ja että sen antamat lausunnot otetaan asianmukaisesti huomioon, erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.3 artiklassa tarkoitetun yhteisen toiminnan ja EY:n perustamissopimuksen 228 a artiklassa tarkoitettujen toimien yhteydessä. 2. Valiokunta antaa tarvittaessa parlamentille tietoa tämän työjärjestyksen säännösten mukaisesti. 3. Neuvosto ja komissio antavat toimivaltaiselle valiokunnalle säännöllisin väliajoin ajanmukaisia ja perusteellisia tietoja unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kehityksestä. 4. Valiokunta voi komission tai neuvoston pyynnöstä päättää pitää kokouksensa suljettujen ovien takana. 92 artikla Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevat suositukset 1. Yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta vastaava valiokunta voi laatia vastuualuettaan koskevia suosituksia neuvostolle saatuaan valtuudet puhemieskonferenssilta tai 46 artiklan mukaisen ehdotuksen perusteella. Kiireellisissä tapauksissa voi puhemies antaa edellisen kohdan mukaiset valtuudet. Puhemies voi myös antaa kyseiselle valiokunnalle valtuudet hätäkokouksen pitämiseen. 2. Hyväksyttäessä näitä suosituksia, joista äänestetään kirjoitetun tekstin muodossa, ei sovelleta 102 artiklaa, ja suulliset tarkistukset hyväksytään käsiteltäväksi. 3. Tällä tavoin laaditut suositukset otetaan seuraavan istuntojakson esityslistalle. Suositukset katsotaan hyväksytyiksi, ellei vähintään yksi kymmenesosa parlamentin jäsenistä ole jättänyt kirjallista vastalausetta ennen istuntojakson alkua. Jälkimmäisessä tapauksessa valiokunnan suosituksia käsitellään ja jokaisesta suosituksesta äänestetään kokonaisuudessaan täysistunnossa saman istuntojakson aikana. 4. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J.7 artiklan mukaiset keskustelut käydään 37 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa annettujen järjestelyjen mukaisesti. XI LUKU YHTEISTYÖ OIKEUS- JA SISÄASIOISSA 93 artikla Parlamentin kuuleminen ja tietojen antaminen sille oikeus- ja sisäasioissa 1. Oikeus- ja sisäasiain yhteistyöstä vastaava valiokunta varmistaa, että parlamentille annetaan täydellinen selvitys ja sitä kuullaan tällaiseen yhteistyöhön liittyvissä toimissa ja että sen lausunnot otetaan asianmukaisesti huomioon, erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, yhteisen toiminnan ja yleissopimusten yhteydessä. 2. Valiokunta antaa parlamentille tarvittaessa tietoja tämän työjärjestyksen mukaisesti. 3. Neuvosto ja komissio antavat toimivaltaiselle valiokunnalle säännöllisin väliajoin ajanmukaisia ja perusteellisia tietoja oikeus- ja sisäasioita koskevan yhteistyön kehityksestä. 4. Valiokunta voi komission tai neuvoston pyynnöstä päättää pitää kokouksensa suljettujen ovien takana. 5. Yksityiskohtaiset ohjeet kuulemisesta ja tiedonantamisesta sekä niihin liittyvistä menettelytavoista ja aikatauluista otetaan tämän työjärjestyksen liitteeksi. 94 artikla Suositukset oikeus- ja sisäasioissa 1. Oikeus- ja sisäasiain yhteistyöstä vastaava valiokunta voi laatia vastuualuettaan koskevia suosituksia neuvostolle saatuaan valtuudet puhemieskonferenssilta tai 46 artiklan mukaisen ehdotuksen perusteella. Kiireellisissä tapauksissa voi puhemies antaa valtuudet, joihin viitattiin edellisessä kohdassa. Puhemies voi myös antaa kyseiselle valiokunnalle valtuudet hätäkokouksen pitämiseen. Tällä tavoin laaditut suositukset otetaan seuraavan istuntojakson esityslistalle. 2. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.6 artiklan mukaiset keskustelut käydään 37 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa annettujen järjestelyjen mukaisesti. XII LUKU PARLAMENTIN TYÖN JÄRJESTELY 95 artikla Esityslistaluonnos 1. Ennen jokaista istuntojaksoa puhemieskonferenssi laatii esityslistaluonnoksen valiokuntie