Varainhoitovuoden 1995 yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista annettuun tarkastuslausumaan liittyvä erityiskertomus sekä komission vastaus, parlamentin vastaus, neuvoston vastaus, tuomioistuimen vastaus, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean vastaus



Virallinen lehti nro C 395 , 31/12/1996 s. 0011 - 0085



Varainhoitovuoden 1995 yleiseen talousarvioon liittyvistä toimista annettuun tarkastuslausumaan liittyvä erityiskertomus sekä komission vastaus, parlamentin vastaus, neuvoston vastaus, tuomioistuimen vastaus, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean vastaus LUKIJALLE Tämän asiakirjan kolmannessa luvussa esitetyt huomautukset, jotka eivät ole itse tarkastuslausumaan vaikuttavia varauksia mutta joita tilintarkastustuomioistuin pitää tärkeinä, on painettu kursiivilla. SISÄLLYS Kohdat Ensimmäinen luku - tarkastuslausuman laadinnan taustaa 1.1 - 1.18 Johdanto 1.1 - 1.2 Tilintarkastustuomioistuimen tehtävä 1.3 - 1.4 Tarkastuslausuman kattamat tilit ja toimet 1.5 - 1.8 Tarkastuslausuman laajuus ja rajoitukset 1.9 - 1.16 Tilintarkastustuomioistuimen noudattamat tarkastusnormit ja -menetelmät 1.17 - 1.18 Toinen luku - tarkastuksen toimittaminen 2.1 - 2.10 Tarkastustyötä koskevat rajoitukset 2.1 - 2.2 Toimitetut tarkastukset 2.3 - 2.10 Kolmas luku - tarkastustulokset 3.1 - 3.139 Yleinen loppupäätelmä 3.1 - 3.3 Talousarvio 3.4 Tilien luotettavuus 3.5 - 3.93 Tilien perustana olevien toimien laillisuus/asianmukaisuus 3.94 - 3.139 Neljäs luku - tärkeimpien menoalojen analysointi 4.1 - 4.28 Johdanto 4.1 - 4.2 EMOTR:n tukiosaston menot 4.3 - 4.13 Rakennerahastojen menot 4.14 - 4.28 Viides luku - tulosten tulkintaan liittyvät näkökohdat 5.1 - 5.12 DAS-tarkastuksen tulokset menojen perustana olevien toimien osalta 5.1 - 5.12 Kuudes luku - yhteisöjen tilinpäätöksen esittäminen ja julkaiseminen 6.1 - 6.4 LIITTEET Liite 1: Maksujen laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavien sisältövirheiden rahamääräinen arviointi Liite A: Kaaviot I-VIII ENSIMMÄINEN LUKU Tarkastuslausuman laadinnan taustaa 1.0. SISÄLLYS Kohdat Johdanto 1.1 - 1.2 Tilintarkastustuomioistuimen tehtävä 1.3 - 1.4 Oikeudellinen perusta 1.3 Tilintarkastustuomioistuimen yleiset tavoitteet 1.4 Tarkastuslausuman kattamat tilit ja toimet 1.5 - 1.8 Tarkastuslausuman laajuus ja rajoitukset 1.9 - 1.16 Yleiskattava lausuma kaikista tileistä ja niiden perustana olevista toimista 1.9 - 1.10 Tarkastuslausuma ja muut tarkastukset 1.11 - 1.12 Tarkastuslausuma ja moitteettoman varainhoidon tarkastaminen 1.13 Tarkastuslausuma ja tahallisten säännönvastaisuuksien osoittaminen 1.14 BKTL:oon ja alv:oon perustuvien omien varojen tarkastaminen 1.15 Perinteisten omien varojen tarkastaminen 1.16 Tilintarkastustuomioistuimen noudattamat tarkastusnormit ja -menetelmät 1.17 - 1.18 JOHDANTO 1.1. Euroopan tilintarkastustuomioistuin antaa toista kertaa lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (jäljempänä DAS ()). Nyt annettava DAS koskee varainhoitovuotta 1995. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamista tarkastuksista saatujen tulosten ja niiden perusteella tehtyjen johtopäätösten tarkastelua varten lukijaa kehotetaan tutustumaan varainhoitovuotta 1994 koskevan DASin liitteenä olevaan kertomukseen (), jossa esitellään yksityiskohtaisesti, mitä lähestymistapaa ja menetelmiä tilintarkastustuomioistuin on tässä vaiheessa käyttänyt DAS-tarkastuksessaan (). 1.2. Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa, että se laatii lisäksi vuosikertomuksen ja muita erityiskertomuksia, jotka on myös tarkoitettu neuvoston ja parlamentin käytettäviksi vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä. Varainhoitovuotta 1995 koskeva vuosikertomus on julkaistu 12 marraskuuta 1996 Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjan numerossa 340. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TEHTÄVÄ Oikeudellinen perusta 1.3. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan () () mukaan tilintarkastustuomioistuimen on annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuimen yleiset tavoitteet 1.4. Tavoitteena on ollut pystyä toteutettujen tarkastusten perusteella muodostamaan mielipide siitä, ovatko - tilit eli konsolidoitu tulostili ja konsolidoitu tase yleiskattavasti luotettavia siinä mielessä, että ne antavat oikean kuvan omaisuudesta, taloudellisesta tilanteesta ja tulojen ja menojen määrästä 31. joulukuuta 1995 päättyneen varainhoitovuoden osalta ja että niissä on noudatettu perussopimusten määräyksiä, varainhoitoasetuksen säännöksiä ja varainhoitoasetuksen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita siltä osin kuin kyseisiä periaatteita sovelletaan julkisella sektorilla; - tilien perustana olevat toimet yleisesti laillisia ja asianmukaisia ottaen huomioon asiaan sovellettavat oikeussäännöt. TARKASTUSLAUSUMAN KATTAMAT TILIT JA TOIMET 1.5. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan unionin konsolidoidut tilit 31. joulukuuta 1995 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Tilit sisältävät taseen 31. joulukuuta 1995, 31. joulukuuta 1995 päättyneen varainhoitovuoden tulostilin sekä liitetiedot. Tilien laadinnasta on vastannut komissio 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. Tilit on lueteltu "Varainhoitovuoden 1995 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä tulostili ja tase" -asiakirjan IV osassa. Komissio on esittänyt kyseisen asiakirjan vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille sekä 30. huhtikuuta 1996 tilintarkastustuomioistuimelle. 1.6. DAS koskee kaikkiin Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sisältyviin toimiin liittyviä konsolidoituja tilejä. Se kattaa näin ollen kaikki tulot ja menot. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 78, 80 ja 81 artiklan mukaisesti () komission on laadittava yhteisöjen tilinpäätöksen IV osa, jota DAS koskee (), sekä II ja III osat, jotka sisältävät yksityiskohtaisia tietoja. Tilinpäätöstä ei julkaista. Liitteessä A olevat kaaviot I-VIII () ovat yhteenveto talousarvion toteuttamista koskevista tärkeimmistä tiedoista, jotka käyvät ilmi kyseisiltä tileiltä varainhoitovuoden 1995 osalta. 1.7. DAS kattaa kaikki tilit ja kaikki niiden perustana olevat toimet lopullisten maksajien ja edunsaajien tasolle asti. 1.8. Menojen kohdalla tilintarkastustuomioistuin on määritellyt tilien perustana olevat toimet siten, että sen tarkastukset ulotetaan yhteisön varojen lopullisten edunsaajien tasolle saakka ja että tarkastelun kohteeksi otetaan tarvittaessa myös rahoitettujen toimien aineelliset näkökohdat. Perinteisten omien varojen tarkastus ei koske varsinaisia toimia, vaan ainoastaan asiakirjoja, joiden perusteella todetaan maksajan suoritettavaksi kuuluvat määrät (). TARKASTUSLAUSUMAN LAAJUUS JA RAJOITUKSET Yleiskattava lausuma kaikista tileistä ja niiden perustana olevista toimista 1.9. DAS on luonteeltaan yleiskattava. Sen tarkoituksena ei ole antaa erityisarviota eikä johtaa kvantitatiiviseen loppupäätelmään jostakin tietystä yhteisön toiminnan alasta tai maantieteellisestä alueesta. 1.10. EMOTR:n tukiosastosta ja rakennerahastoista vuosina 1994 ja 1995 rahoitettujen toimien tarkastukset olivat kuitenkin niin laajoja, että niissä voitiin varsinaisen DAS-tarkastuksen ohella analysoida tiettyjä kyseisille aloille ominaisia näkökohtia, joita käsitellään neljännessä luvussa. Tarkastuslausuma ja muut tarkastukset 1.11. Tilintarkastustuomioistuimen DASin yhteydessä tarkastamiin aloihin kuuluviin toimiin saattaa kohdistua myöhemmin tarkastuksia, joita muut tahot toimittavat nykyisin voimassa olevien säännösten perusteella, erityisesti EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä (). 1.12. Joissakin muiden tarkastuselinten aiemmissa tarkastuksissa on paljastunut säännönvastaisuuksia ja poikkeamia, jotka tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon lopullisessa arviossaan. Tilintarkastustuomioistuin ei voi kuitenkaan ottaa kyseisiä havaintoja sellaisenaan huomioon osana DASiin sovellettua tilastomenetelmää. Tarkastuslausuma ja moitteettoman varainhoidon tarkastaminen 1.13. Varsinaiseen tarkastuslausumaan ei sisälly arviota siitä, onko moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatettu; tilintarkastustuomioistuin tekee kyseisen arvion edelleen muun toimintansa yhteydessä, erityisesti vuosikertomuksessaan ja muissa erityiskertomuksissaan (). Tarkastuslausuma ja tahallisten säännönvastaisuuksien osoittaminen 1.14. Tiettyjä tahallisia säännönvastaisuuksia, jotka ovat yhteisön taloudellisten etujen vastaisia, ei voida niiden laadun vuoksi havaita yleisesti hyväksyttyjen tarkastusnormien mukaisesti täytäntöönpantujen tavanomaisten tarkastusmenettelyjen avulla. Tilintarkastustuomioistuin ei näin ollen voi antaa vakuutusta siitä, ettei tämänlaatuisia tapauksia esiinny (). BKTL:oon ja alv:oon perustuvien omien varojen tarkastaminen 1.15. Noin 80 prosenttia yhteisön omista varoista muodostavien BKTL- ja alv-varojen perustana olevien tilastotietojen makrotaloudellisen luonteen vuoksi tilintarkastustuomioistuin on rajannut tarkastuksensa siten, että se on arvioinut kyseisten tietojen vahvistamiseksi ja niiden luotettavuuden varmistamiseksi sovellettujen menetelmien asianmukaisuutta. Perinteisten omien varojen tarkastaminen 1.16. On luonnollisesti mahdotonta antaa lausumaa, jonka mukaan kaikki veronalainen tuonti on todella ilmoitettu tulliselvitettäväksi ja siitä on saatu asianmukaiset tulot. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN NOUDATTAMAT TARKASTUSNORMIT JA -MENETELMÄT 1.17. Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa noudattaen kansainvälisellä tasolla yleisesti hyväksyttyjä tarkastusnormeja siltä osin kuin niitä voidaan soveltaa yhteisöön. Tarkastukseen on sisältynyt muun muassa tutkimusmenetelmiä, joissa on testausten avulla pyritty määrittelemään, onko kaikki tulot kerätty ja kaikki menot suoritettu laillisesti ja asianmukaisesti. Tulojen tarkastus on toimitettu yhteisölle maksettavien määrien sekä yhteisölle tosiasiallisesti maksettujen määrien perusteella. Menojen tarkastus on toimitettu tehtyjen menositoumusten ja suoritettujen maksujen perusteella. 1.18. Testien suorittamisen tarkoituksena on ollut varmistaa, että tarkastustulokset ovat yleisesti tilastollisesti edustavia ja perustuvat kiistattomiin tosiseikkoihin. Kyseisen menettelytavan päälinjat on selostettu varainhoitovuotta 1994 koskevaan DASiin liitetyn erityiskertomuksen kohdissa 1.28-1.44 (). TOINEN LUKU Tarkastuksen toimittaminen 2.0. SISÄLLYS Kohdat Tarkastustyötä koskevat rajoitukset 2.1 - 2.2 Toimitetut tarkastukset 2.3 - 2.10 Tuloja koskevat tarkastukset 2.3 - 2.4 Menoja koskevista toimista valitut ja tutkitut otokset 2.5 - 2.9 Muut tarkastukset 2.10 TARKASTUSTYÖTÄ KOSKEVAT RAJOITUKSET 2.1. Varainhoitovuotta 1995 koskevaan tarkastukseen vaikuttaneet rajoitukset olivat valtaosin samat kuin edellisen varainhoitovuoden tarkastuksessa (). Pääasiallisina rajoituksina olivat muiden tarkastajien työn vähäinen hyödyntäminen, tarkastuksen toimittamiseen käytettävissä oleva hyvin lyhyt aika sekä helposti saatavilla olevien, tilien perustana olevia toimia koskevien tietojen puuttuminen. Kunkin rajoituksen osalta tilintarkastustuomioistuin on ehdottanut tärkeimmille yhteistyökumppaneilleen, että tutkittaisiin, kuinka rajoitusten vaikutuksia voitaisiin lieventää. Kaavaillut ratkaisut, mikäli ne toteutuvat, johtanevat käytännön tuloksiin vasta keskipitkän ajan kuluessa. 2.2. Vaikka tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten perusteella on tehty tiettyjä parannuksia, Tanskassa EMOTR:n tukiosaston toimien hallintoon käytetyt järjestelmät eivät ole vielä riittävän integroituja, minkä seurauksena tilien perustana olevien toimien tunnistaminen ja tarkastaminen on poikkeuksellisen vaikeaa. Varainhoitovuodelta 1995 toimitetussa DAS-tarkastuksessa valittujen kahdentoista tapahtuman tarkastaminen oli tämän vuoksi suhteettoman työlästä verrattuna vastaavien tapahtumien tarkastamiseen muissa jäsenvaltioissa. TOIMITETUT TARKASTUKSET Tuloja koskevat tarkastukset 2.3. Omat varat jakautuvat kahteen merkittävään ryhmään: - perinteiset omat varat, jotka kerätään maksuvelvollisilta jäsenvaltioilta suoraan ja jotka jakautuvat edelleen kahteen suureen alaryhmään: toisaalta tulleihin ja maatalousmaksuihin, toisaalta sokerialan maksuihin, - alv- ja BKTL-varat, joiden määrä määräytyy suurelta osin makrotaloudellisten tilastotietojen mukaan. 2.4. Kaikkien omien varojen osalta tehtiin perusteellisia tarkastuksia, jotka kohdistuivat komission tilien luotettavuuteen, laillisuuteen/asianmukaisuuteen ja oikeellisuuteen. Perinteisten omien varojen osalta komission tilien tarkastuksen ohella valittiin 114 tilitapahtuman otos. Osa otoksen tapahtumista ryhmiteltiin siten, että ne voitiin tarkastaa tilien perustana olevien toimien tasolle saakka jäsenvaltioissa. Tapahtumia tutkittaessa tehtiin satunnaisia lisätarkastuksia, joiden tarkoituksena oli tarkistaa tapahtumatyyppejä niille ominaisten riskien kannalta ja etenkin sen riskin kannalta, että ilmoitetut määrät ovat liian pienet (kuun alun toimet, tuonti, josta ei kanneta tullia, passitus, tullivarasto, B-kirjanpitoon kirjatut toimet). Alv- ja BKTL-varoja koskevissa tarkastuksissa tutkittiin ainoastaan kyseisten varojen määrittämisessä käytettyjen menettelyjen laatua. Menoja koskevista toimista valitut ja tutkitut otokset 2.5. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti sekä menojen että perinteisten omien varojen osalta suoraan toimet, jotka oli valittu satunnaisotannalla tilitapahtumien perusjoukosta. Ennen satunnaisotannan suorittamista perusjoukko oli jaoteltu maiden ja tärkeimpien talousarvion alojen mukaan. 2.6. Menojen kohdalla tilien perustana olevia toimia tarkastettiin yhteensä 1 753; niistä 683 koskee maksuja, 775 varainhoitovuoden aikana tehtyjä maksusitoumuksia ja 295 varainhoitovuoden alussa maksattamatta olleita maksusitoumuksia. Otantamenetelmän avulla saatiin otoksia, joiden rakenne edustaa niitä vastaavien perusjoukkojen rakennetta, kun otetaan huomioon niiden jakautuminen talousarvion eri aloille tai maantieteellisille alueille. 2.7. Tarkastuksessa tutkittiin, olivatko mainitut toimet lailliset/asianmukaiset ja oliko vastaavat tilitapahtumat kirjattu oikein yhteisön talousarvioon liittyvien toimien hallinnon kaikilla tasoilla, eli komission keskushallinnosta alkaen tarvittaessa aina lopullisiin edunsaajiin asti. 2.8. Komission keskushallinnossa tarkastus kattoi rahamääräisesti merkittävän osan varainhoitovuoden toimista. Tarkastettujen maksujen nettomäärä oli yhteensä noin 24 409 miljoonaa ecua eli noin 37 prosenttia varainhoitovuoden maksuista. Varainhoitovuoden aikana tehtyjen maksusitoumusten kohdalla kyseinen nettomäärä oli noin 33 989 miljoonaa ecua eli noin 45 prosenttia varainhoitovuoden maksusitoumusten kokonaisarvosta. Aiemmilta varainhoitovuosilta peräisin olevien maksattamattomien maksusitoumusten osalta tarkastukset koskivat noin 8 228 miljoonaa ecua eli noin 24:ää prosenttia varainhoitovuoden alussa maksattamatta olleiden maksusitoumusten kokonaisarvosta. 2.9. Tilien perustana olevien toimien tasolla todellisuudessa tarkastettu rahamäärä oli huomattavasti pienempi, sillä useimmat pääkirjanpidon tasolta valitut toimet vastaavat lukuisia tilien perustana olevia toimia, joista kussakin tapauksessa vähintään yksi tarkastettiin perusteellisesti. Tilintarkastustuomioistuimen analyysien mukaan esimerkiksi maksujen perustana olevia toimia tarkastettiin lopullisten edunsaajien tasolla noin 2 169 miljoonan ecun arvosta, mikä vastaa 3,2 prosentin osuutta varainhoitovuoden maksujen kokonaismäärästä. Muut tarkastukset 2.10. Tilintarkastustuomioistuin toimitti lisäksi muita tarkastuksia, joiden kohteina olivat yleinen kirjanpito, konsolidoitu tase sekä atk-pohjainen SINCOM-kirjanpitojärjestelmä. Tarkastukset toteutettiin varainhoitovuodelta 1994 annettuun DASiin liittyvän erityiskertomuksen kohdissa 2.18-2.22 selostetulla tavalla (). Tilintarkastustuomioistuin ulotti tarkastuksensa atk-pohjaisen SINCOM-kirjanpitojärjestelmän tiedostoihin ja niiden sisältämiin budjetti- ja kirjanpitotietoihin. Tilintarkastustuomioistuin kiinnitti myös erityistä huomiota varainhoitovuotta 1994 koskevassa DASissa esittämiensä huomautusten seurantaan. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin kartoitti varainhoitovuoden lopussa maksattamatta olleet vanhimmat maksusitoumukset ja tutki niistä 126. KOLMAS LUKU Tarkastustulokset 3.0. SISÄLLYS Kohdat Yleinen loppupäätelmä 3.1 - 3.3 Talousarvio 3.4 Tilien luotettavuus 3.5 - 3.93 Konsolidoitu tulostili 3.5 - 3.45 Konsolidoitua tulostiliä koskevat parannukset 3.6 - 3.9 Konsolidoitua tulostiliä koskeva varaus 3.10 - 3.27 Kirjatut maksusitoumukset, jotka eivät enää vastaa todellisia velvoitteita 3.10 - 3.27 Muut konsolidoitua tulostiliä koskevat huomautukset 3.28 - 3.45 EMOTR:n tukiosaston vuoden 1994 menojen kirjaaminen vuodelle 1995 3.29 Maatalouden valuuttajärjestelmän vaikutusten esittämättä jättäminen 3.30 - 3.31 Tilien luotettavuuteen vaikuttavat virheet 3.32 - 3.37 SINCOM-kirjanpitojärjestelmä 3.38 - 3.40 Varainhoitovuoden saldo 3.41 - 3.45 Euroopan unionin konsolidoitu tase 3.46 - 3.57 Konsolidoitua tasetta koskevat parannukset 3.49 Konsolidoitua tasetta koskevat huomautukset 3.50 - 3.57 Leasing- ja pitkäaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvät (taseen ulkopuoliset) maksusitoumukset 3.50 - 3.53 Kirjanpitomenetelmien yhdenmukaistaminen 3.54 - 3.57 Komission tase 3.58 - 3.86 Komission tasetta koskevat parannukset 3.58 - 3.66 EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät saamiset jäsenvaltioilta 3.60 Petosten ja säännönvastaisuuksien toteamiseen liittyvät mahdolliset saamiset 3.61 - 3.64 Useita vuosia kattavat päätökset ja velvoitteet, joihin liittyy talousarvion ulkopuolisia taloudellisia sitoumuksia 3.65 - 3.66 Komission tasetta koskevat varaukset 3.67 - 3.71 Aineellista käyttöomaisuutta koskeva varaus 3.67 Perinteisten omien varojen erillistä kirjanpitoa koskeva varaus 3.68 - 3.71 Muut komission tasetta koskevat huomautukset 3.72 - 3.86 Alv- ja BKTL-varoihin liittyvät saamiset 3.72 - 3.73 Tulojen perintä 3.74 - 3.77 Riita-asiat/viivästyskorot 3.74 Sakot, uhkasakot ja rangaistukset 3.75 - 3.76 Perittävät tulot 3.77 Maksujen suorittaminen ja kirjaaminen 3.78 Osakkuudet ja lainat 3.79 - 3.82 ECIP:n osakkuuksien ja lainojen esittäminen 3.79 Komission lainananto-/lainanottotoiminnasta saatujen voittojen kertyminen ja käsittely 3.80 Uusille itsenäisille valtioille suunnattuun elintarvikeapuun liittyvien lainojen hallinnointi 3.81 - 3.82 Lainanantoon liittyvien unionin takausten todellinen määrä 3.83 - 3.84 Annettujen takausten suorittaminen 3.85 Pankkitilien jaottelu taseessa 3.86 Yhteisöjen muiden toimielinten ja elinten taseet 3.87 - 3.93 Yhteisöjen muiden toimielinten ja elinten taseissa todetut parannukset 3.87 - 3.88 Aineellista käyttöomaisuutta koskeva varaus 3.89 - 3.91 Aineellista käyttöomaisuutta koskeva huomautus 3.92 Pankkitilejä ja kassaa koskeva huomautus 3.93 Tilien perustana olevien toimien laillisuus/asianmukaisuus 3.94 - 3.139 Huomautukset tuloja koskevista toimista 3.94 - 3.121 Perinteiset omat varat 3.94 - 3.99 Tullit ja maatalousmaksut 3.94 - 3.95 Sokerimaksut 3.96 - 3.99 Alv:oon perustuva oma vara 3.100 - 3.115 Painotetun keskimääräisen verokannan tarkkuus 3.107 - 3.110 Oikaisujen ja tasoitusten kirjaaminen 3.111 - 3.113 Kokonaisarvio 3.114 - 3.115 Bruttokansantuloon (BKTL) perustuva oma vara 3.116 - 3.121 Bruttokansantulo (BKTL) määräytymisperusteena 3.117 - 3.119 BKTL:oon perustuva oma vara (täydentävä vara) 3.120 - 3.121 Varaukset menoja koskevista toimista 3.122 - 3.139 Menot, joista tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa tarkastuslausumaa 3.122 - 3.124 Erityisen epäluotettavat ja virhealttiit järjestelmät 3.123 Tarkastuslausuman puuttuminen eri syistä 3.124 Menot, joista tilintarkastustuomioistuin voi antaa vain osittaisen lausuman 3.125 Menojen laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet 3.126 - 3.139 Varainhoitovuoden aikana tehtyjen maksusitoumusten laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet 3.127 - 3.130 Maksusitoumusten laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat sisältövirheet 3.127 Maksusitoumusten laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat muodolliset virheet 3.128 - 3.130 Maksujen perustana olevien toimien laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet 3.131 - 3.139 Maksujen laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat sisältövirheet 3.131 - 3.134 Maksujen laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat muodolliset virheet 3.135 - 3.139 YLEINEN LOPPUPÄÄTELMÄ 3.1. Tarkastuksensa perusteella tilintarkastustuomioistuin sai riittävän varmuuden () siitä, että unionin tulot ja menot sekä taloudellinen tilanne on esitetty oikein varainhoitovuoden 1995 tileissä, jotka antavat kuitenkin aiheen kohdissa 3.10, 3.67, 3.68 ja 3.89 esitettyihin varauksiin. 3.2. Tämän kohdissa 1.15 ja 1.16 täsmennetyissä rajoissa toimitetun tarkastuksen perusteella tilintarkastustuomioistuin sai myös riittävän varmuuden (16) siitä, että varainhoitovuoden aikana kirjattujen tulojen perustana olevat toimet ovat lailliset ja asianmukaiset. 3.3. Vaikka tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella riittävän varmuuden (16) siitä, että varainhoitovuoden maksusitoumusten perustana olevat toimet ovat yleisesti lailliset ja asianmukaiset, kohdissa 3.122, 3.131, 3.133, 3.135 ja 3.136 esitettyjen seikkojen vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa myönteistä yleiskattavaa lausumaa varainhoitovuoden maksujen perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. TALOUSARVIO 3.4. Yhteisöjen tuomioistuin antoi 7. joulukuuta 1995 neuvoston kanteen johdosta tuomion, jonka mukaan Euroopan parlamentin puhemiehen antama asiakirja, jolla vahvistettiin lopullisesti Euroopan unionin varainhoitovuoden 1995 talousarvio, oli lainvastainen ja mitätöitiin, sillä komission laskema enimmäismäärä, jolla niin sanotut ei-pakolliset menot voivat nousta, ylittyi talousarviossa. Tuomioistuin lisäsi kuitenkin, että vuoden 1995 talousarvion täytäntöönpanoasiakirjat - sellaisena kuin ne oli julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä - oli säilytettävä voimassa talousarvion lopulliseen vahvistamiseen saakka. Talousarvio vahvistettiin lopullisesti 31. tammikuuta 1996. TILIEN LUOTETTAVUUS Konsolidoitu tulostili 3.5. Unionin tulot ja menot on esitetty oikein konsolidoidussa tulostilissä, joka antaa kuitenkin aiheen kohdassa 3.10 esitettyyn varaukseen siitä huolimatta, että varainhoitovuoteen 1994 verrattuna oli todettavissa huomattavia parannuksia. Konsolidoitua tulostiliä koskevat parannukset 3.6. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa voitiin todeta parannuksia varainhoitovuoteen 1994 verrattuna seuraavissa kohdin: - tulojen ja menojen kirjaaminen negatiivisina tapahtumina (kyseiset määrät ilmoitetaan kahdessa erittelyssä IV osan sivulla 10) - ennakko-/etumaksujen kirjaaminen - EFTA-maiden maksuosuuksiin perustuvien, käyttöön asetettujen määrärahojen yksilöinti - varainhoitovuoden saldon esittäminen yksilöimällä ETA-sopimusta vastaava osuus. 3.7. Tarkasteltaessa ennakko-/etumaksuja sisältäviä maksuja ja maksusitoumuksia, joiden selvitys jää näin ollen tehtäväksi seuraavina vuosina, havaittiin, että kirjanpitotiedot () ovat aiempaa kattavammat ja yksityiskohtaisemmat ja että ennakko-/etumaksujen määrä käy nykyisellään niistä kaiken kaikkiaan riittävästi selville. 3.8. Tietojen esittämistapaa olisi kuitenkin kehitettävä, jotta varainhoitovuoden kuluessa tapahtuneista tietojen muutoksista voitaisiin antaa mahdollisimman oikea kuva. Vastaavan pyynnön tilintarkastustuomioistuin esitti komissiolle varainhoitovuotta 1994 koskevaan tarkastuslausumaan liittyvässä erityiskertomuksessaan () erityisesti varainhoitovuoden aikana selvitettyjen ennakko-/etumaksujen osalta. 3.9. Edellä mainituista todetuista parannuksista huolimatta on aiheellista esittää seuraava varaus ja seuraavat huomautukset. Konsolidoitua tulostiliä koskeva varaus Kirjatut maksusitoumukset, jotka eivät enää vastaa todellisia velvoitteita 3.10. Talousarvion toteuttamista koskevat konsolidoidut tiedot () sekä taseen ulkopuoliset sitoumukset on esitetty liian suurina sellaisten maksusitoumusten vuoksi, jotka eivät enää vastaa todellisia velvoitteita. Asia olisi korjattavissa ainoastaan huolehtimalla tiiviistä ja säännöllisestä seurannasta, joka liian usein on riittämätöntä tulojen ja menojen hyväksyjien tasolla. 3.11. Varainhoitovuodelta 1994 annettuun DASiin liittyvässä erityiskertomuksessa () tilintarkastustuomioistuin kehotti komissiota tehostamaan ja laajentamaan käynnistämiään toimia, jotta saataisiin viipymättä käyttöön tarkoituksenmukaiset menettelyt aiheettomien kirjattujen maksusitoumusten vapauttamiseksi. 3.12. Talousarvioiden pääosaston sekä varainhoidon valvonnan pääosaston kohdalla havaittiin edistymistä. Esimerkiksi tulojen ja menojen hyväksyjien käyttöön on annettu atk-ohjelma, jonka avulla voidaan kartoittaa maksusitoumukset, jotka eivät enää mahdollisesti vastaa velvoitteita. Tilinpitäjä ja varainhoidon valvoja kehottavat säännöllisesti tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavia yksiköitä käyttämään kyseistä ohjelmaa kertyneiden maksusitoumusten karsimiseksi. 3.13. Voidakseen mitata konkreettisesti tulojen ja menojen hyväksyjien tasolla tapahtunutta edistymistä tilintarkastustuomioistuin yksilöi ja tarkasti testien avulla maksusitoumukset, jotka olivat vuotta 1991 edeltävältä ajalta ja joiden perusteella ei ollut tehty maksukirjauksia vuosien 1993 ja 1995 välisenä aikana. Perusjoukkoon kuuluivat kaikki sellaiset maksusitoumukset, joissa oli suurena vaarana, etteivät ne enää vastaisi olemassa olevia oikeudellisia velvoitteita. Tarkastuksen toteuttaminen osoittautui vaikeaksi, sillä tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavien yksiköiden tositeaineisto oli liian usein hajanaista ja saattoi jopa puuttua. 3.14. Edellä selostetut ehdot täyttäviä, käyttämättä jääneitä maksusitoumuksia oli 2 567, ja niiden kokonaisarvo oli 1 084 miljoonaa ecua. Tästä määrästä 526 maksusitoumusta, joiden arvo oli yhteensä 340 miljoonaa ecua, oli tehty ennen vuotta 1985 (yli kymmenen vuotta sitten), ja niistä puolestaan 83 yhteensä 28 miljoonan ecun arvoista maksusitoumusta oli tehty ennen vuotta 1981 (yli viisitoista vuotta sitten). 3.15. Tarkasteltaessa näitä käyttämättä jääneitä maksusitoumuksia talousarvion alaluokittain (ks. taulukko 3.1) havaittiin, että ne koskivat pääosin rakennerahastoja (B2), kuluttajansuojaa, sisämarkkinoita, teollisuutta ja Euroopan laajuisia verkkoja (B5) sekä yhteistyötä kehitysmaiden ja muiden kolmansien maiden kanssa (B7). >TAULUKON PAIKKA> 3.16. Edellä mainituista 2 567 maksusitoumuksesta valittiin tarkastettavaksi noin sadan tapahtuman otos. Tapahtumien tarkastuksesta saatiin seuraavat tulokset: 3.17. Sosiaalirahaston (tavoite 2) alalta valittiin 16 maksusitoumusta, joista 11 (11,6 miljoonaa ecua) koski toimia, jotka ovat käsiteltävinä oikeudessa epäiltyjen vakavien säännönvastaisuuksien vuoksi tai joista kansalliset viranomaiset tai komission yksiköt ovat aloittaneet tutkimukset. Tämän vuoksi kyseisten toimien täytäntöönpano on keskeytetty. Jäljelle jääneistä viidestä maksusitoumuksesta kolme olisi pitänyt vapauttaa (913 507 ecua), yksi oli virheellinen, sillä toteuttamismääräaika oli kulunut umpeen, ja yhden kohdalla (1 miljoona ecua) tilintarkastustuomioistuin ei voinut tehdä päätelmää kyseisen maksusitoumuksen perusteena olevien tietojen puuttuessa. 3.18. EAKR:n ja liikenteen alalta valituista kahdestakymmenestä maksusitoumuksesta ainoastaan yhdeksän vastasi selvästi velvoitteita. Loput yksitoista maksusitoumusta liittyivät hankkeisiin, joita koskevat päätökset on tehty ennen vuotta 1989. Kyseisten maksusitoumusten kokonaisarvo on 25,5 miljoonaa ecua, ja asiakirjoihin sisältyvien tietojen perusteella niiden voimassapitäminen ei näytä perustellulta. Vain yksi niistä on jo voitu saattaa päätökseen (maaliskuussa 1996). 3.19. Kalastuksen alalta valittiin 20 maksusitoumusta: 8 niistä (yhteisarvo 3,5 miljoonaa ecua) olisi pitänyt vapauttaa, ja 3 maksusitoumuksen kohdalla asiakirjojen viimeisimmistä - liian vanhoista - käytettävissä olevista tiedoista kävi ilmi, että hallintoyksiköiden toteuttama seuranta oli puutteellista, minkä vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei voinut muodostaa mielipidettä tapausten aiheellisuudesta. 3.20. Metsien suojelun alalta valittiin 20 maksusitoumusta. Niistä 6 (yhteisarvo 32 944 ecua) olisi pitänyt vapauttaa, ja 9 maksusitoumuksen (yhteisarvo 2,2 miljoonaa ecua) kohdalla havaittiin, että hallintoyksiköiden toteuttama seuranta puuttui, minkä vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei voinut muodostaa mielipidettä tapausten aiheellisuudesta. Seurantatoimet 3 maksusitoumuksen osalta aloitettiin vasta tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta koskevan ilmoituksen yhteydessä. 3.21. Kehitysyhteistyön alalta valittiin 20 maksusitoumusta. Niistä 14 (36,0 miljoonaa ecua) olisi pitänyt vapauttaa, ja tilanne on siinä mielessä vakavampi, että 4 maksusitoumuksen osalta tilintarkastustuomioistuin on jo kiinnittänyt vuosina 1991, 1992 ja 1994 komission huomiota maksusitoumusten vapauttamisen välttämättömyyteen; hälyttävää on myös se, että 4 muussa tapauksessa komission asiantuntijayksiköt ovat antaneet vapauttamista koskevan ilmoituksen vastaaville tulojen ja menojen hyväksyjille, mutta ilman tulosta. On esitetty, että asiakirjoja ei ole löydettävissä. Tilanne on osoitus tehottomasta ja itse asiassa olemattomasta seurantajärjestelmästä. 3.22. Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa toteutettavan yhteistyön alalta ja varsinkin PHARE-asetuksen alalta valittiin 6 maksusitoumusta, joiden yhteisarvo oli 372 531,98 ecua. Niistä 5 olisi pitänyt vapauttaa. Tilanne johtui seurannan puutteesta. 3.23. EMOTR:n ohjausosaston, uutta luovan toiminnan, energiapolitiikan ja tutkimuksen alalta valittiin 16 maksusitoumusta. Niistä 4 maksusitoumuksen (yhteensä 1,1 miljoonaa ecua) ei enää kuuluisi olla tileillä. Toiset neljä EMOTR:n ohjausosaston alaan kuuluvaa hanketta (3,2 miljoonaa ecua) olivat tapauksia, joissa täytäntöönpanoajaksi oli hankkeista Välimeren-alueen yhdentymisohjelmien yhteydessä päätettäessä määritelty vuodet 1991 ja 1992 ja joissa täytäntöönpanoa on sittemmin jatkettu vuoteen 1995. Lisäksi neljä energiapolitiikan alalta valituista viidestä maksusitoumuksesta oli sellaisia, ettei alkuperäisistä kirjanpitotositteista ollut havaittavissa jälkeäkään, minkä vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei kyseisissä tapauksissa voinut toimittaa tarkastustaan kaikilta osin. 3.24. Edellä selostetun analyysin perusteella tilintarkastustuomioistuin arvioi, että vanhimmista käyttämättä jääneistä maksusitoumuksista ainakin 30 prosenttia eli lähes 1 000 yhteensä noin 300 miljoonan ecun suuruista maksusitoumusta on sellaisia, ettei niiden pitäisi enää sisältyä tileihin, vaan ne olisi täytynyt vapauttaa. Tilintarkastustuomioistuimen noudattamien valintaperusteiden vuoksi ja ottaen huomioon ne lukuisat tapaukset, joissa tilintarkastustuomioistuin ei voinut löytää komission asiakirjoista tietoja, joiden mukaan olisi ollut perusteltua pitää tutkitut maksusitoumukset voimassa, voidaan todeta, että sellaisten maksusitoumusten määrä, jotka eivät enää vastaa todellisia velvoitteita, on tosiasiassa suurempi kuin edellä mainitut luvut. 3.25. Se, että on olemassa maksattamatta olevia vanhoja maksusitoumuksia, jotka olisi pitänyt vapauttaa, osoittaa myös, että komission tulojen ja menojen hyväksyjät eivät tutki päätökseen saatettavia hankkeita riittävän järjestelmällisesti. Näin ollen hankkeet, joiden rahoitus on useimmiten suoritettu ennakko- tai etumaksuina, jäävät odottamaan lopullista käsittelyä, vaikka niiden osalta täytyisi maksaa loppusuorituksia tai antaa perintämääräyksiä kyseisiä rahoituksia koskevan komission tarkastus- ja hyväksymismenettelyn perusteella. 3.26. Varainhoitovuoden alussa maksattamatta olleiden maksusitoumusten otoksesta tehdyt muut yleiset tarkastukset sekä varainhoitovuonna suoritettujen maksujen tarkastukset osoittivat, että etenkin rakennerahastojen alalla komissio on useita kertoja kirjannut äskettäin toteutettuja toimia maksattamatta oleviin maksusitoumuksiin, jotka on tarkoitettu vanhojen velvoitteiden kattamiseen. Tämä säännönvastainen käytäntö, jonka tilintarkastustuomioistuin toi esille jo varainhoitovuotta 1993 koskevassa kertomuksessaan (), ei vaikuta pelkästään varainhoitovuoden tilien luotettavuuteen, vaan johtaa itse asiassa siihen, että käytetään maksusitoumuksia, joiden ei enää kuuluisi olla olemassa vaan jotka olisi täytynyt vapauttaa. 3.27. Varainhoitovuotta 1993 koskevassa vuosikertomuksessaan (kohdat 13.61 ja 13.62) tilintarkastustuomioistuin arvosteli lisäksi käytäntöä, jota komissio noudatti EC Investment Partners (ECIP) rahoitusvälineen hallinnossa. Käytännöstä onkin sittemmin luovuttu, mutta vastaavia maksattamatta olevia maksusitoumuksia, yhteensä 4,2 miljoonaa ecua, ei ole koskaan vapautettu. Muut konsolidoitua tulostiliä koskevat huomautukset 3.28. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset antavat lisäksi aiheen seuraaviin huomautuksiin. EMOTR:n tukiosaston vuoden 1994 menojen kirjaaminen vuodelle 1995 3.29. Varainhoitovuotta 1994 koskevaan DASiin liittyvässä kertomuksessaan (kohdat 3.15-3.17) tilintarkastustuomioistuin toi esille seikat, joiden vuoksi komissio joutui jättämään varainhoitovuoden 1994 aikana kirjaamatta 45,8 miljoonan ecun arvosta EMOTR:n tukiosaston menoja (budjettikohta B1-3700, edeltävien varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyväksyminen). Tämän seurauksena jouduttiin automaattisesti kirjaamaan sama määrä varainhoitovuodelle 1995 tekemällä vastaavan suuruinen ylimääräinen vienti varainhoitovuoden tileille. Komission olisi täytynyt ilmoittaa tilanteesta liittämällä siitä erillinen selvitys varainhoitovuoden 1995 tilinpäätökseen. Maatalouden valuuttajärjestelmän vaikutusten esittämättä jättäminen 3.30. Erityiskertomuksessaan N:o 1/89 tilintarkastustuomioistuin esitti, että "talousarviosta tai tileistä niiden nykyisessä muodossaan on mahdotonta saada selville, mikä on maatalouden valuuttajärjestelmän todellinen vaikutus talousarvioon" (sillä jotkin maataloustukien maksut suoritetaan käyttämällä "vihreän" ecun ja kansallisten valuuttojen välisiä muuntokursseja, jotka poikkeavat markkinakursseista). "Selkeyden puutteen vuoksi kirjanpitotietojen asianmukainen tulkinta on itse asiassa mahdotonta" (). Vastauksessaan komissio vakuutti, että se oli "valmis tarkastelemaan, olisiko sen alustavaan talousarvioesitykseen ja tileihin mahdollista sisällyttää asiaan liittyviä huomautuksia" (). Komissio kyllä ilmoittaa maatalouden valuuttajärjestelmän arvioidut taloudelliset vaikutukset alustavassa talousarvioesityksessä () ja esit- tää lisätietoja vuosikertomuksessaan kyseisistä vaikutuksista EMOTR:n tukiosaston menoihin (). Tiedot eivät kuitenkaan sisälly vuositilinpäätökseen. 3.31. Maatalouden valuuttajärjestelmän toiminnan parantamiseksi tehtyjen säädösmuutosten seurauksena ja toisaalta myös hintavaihteluiden seurauksena maatalouden valuuttajärjestelmästä aiheutui yhteisön talousarvioon 456 miljoonaa ecua kustannuksia () vuonna 1994. Komissio arvioi, että vastaava luku vuodelta 1995 on noin 1 788 miljoonaa ecua. Tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan olisi paikallaan sisällyttää kokonaiskustannukset tilinpäätökseen samoin kuin viittaus komission vuosikertomukseen EMOTR:n tukiosaston menojen vaikutuksista. Kyseiset tiedot voitaisiin ilmoittaa joko IV osassa olevan konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa tai varainhoidon analyysia koskevan I osan huomautuksissa. Tilien luotettavuuteen vaikuttavat virheet 3.32. Toteutettaessa tilien aritmeettisia tarkistuksia ja tutkittaessa tilinpäätöksen ja SINCOM CB/D -järjestelmän tietojen vastaavuutta kävi ilmi, että maksusitoumusmäärärahoissa oli 18,2 miljoonan ecun summa esitetty II osassa (komission tulostili) eri tavalla kuin IV osassa (konsolidoitu tilinpäätös) talousarvion lukujen B0-40 ja B2-40 kohdalla. Todettakoon, että erojen yhteisvaikutus oli nolla. 3.33. Tulostilin luotettavuuteen vaikuttavat ennen kaikkea virheet, jotka tilintarkastustuomioistuin havaitsi analysoidessaan tarkastettuja tapahtumia. 3.34. Varainhoitovuoden aikana tehtyjä maksusitoumuksia tarkasteltaessa kävi ilmi, että rakennerahastojen alalla oli tietty määrä tapauksia, joissa maksusitoumuksen määrä ei vastannut rahoitussuunnitelmassa esitettyä kyseisen vuosittaisen erän menomäärää. Maksuissa havaittiin tapauksia, jotka oli kirjattu maksusitoumukseen ja/tai budjettikohtaan, jolla ei ollut yhteyttä kyseiseen menoon. 3.35. Yleensä nämä tapaukset johtuivat siitä, että oli jätetty noudattamatta sääntöä, jonka mukaan useita vuosia kattavien toimien yhteydessä rahoitukseen tarvittavasta kokonaismäärästä tehdään alustava maksusitoumus, johon kirjataan sittemmin kaikki kyseisen ohjelman maksut. Tällaista menettelytapaa, joka sinänsä vääristää jaksotettujen määrärahojen toteuttamisen esittämistä, on arvosteltu useasti tilintarkastustuomioistuimen aiemmissa vuosikertomuksissa (ks. esimerkiksi varainhoitovuotta 1993 koskevan vuosikertomuksen kohdat 14.9-14.11). Menettelyn konkreettisena tuloksena on se, että maksusitoumuksia ei tehdä koko ohjelmista, vaan vuosittain ja yksinomaan käyttöön asetettujen varojen vuotuisten erien osalta. Koska erät toteutuvat harvoin kokonaisuudessaan, komission yksiköt - sen sijaan että ne soveltaisivat tarkasti varainhoitoasetuksen säännöksiä toteutumattomien maksusitoumusten peruuntumisesta - siirtävät itse asiassa maksusitoumusten toteutumatta jääneet määrät, yhteisön varainhoitosäännöstöstä poiketen, myöhempiin varainhoitovuosiin pienentämällä vastaavasti myöhempien erien maksusitoumuksia, ja kirjaavat myöhempiin eriin kuuluvat ensimmäiset maksut ensisijaisesti aiempien varainhoitovuosien maksattamatta oleviin maksusitoumuksiin, kuten kohdassa 3.27 selostetaan. Näin ollen yhteisön rahoittamien monivuotisten ohjelmien tosiasiallinen täytäntöönpano ei käy enää todenmukaisesti ilmi yhteisön talousarvion toteutumista koskevilta tileiltä. 3.36. Lisäksi monin paikoin todettiin tapauksia, joissa SINCOM-järjestelmästä oli mahdotonta saada selville, olivatko suoritetut maksut ennakko-/etumaksuja vai loppusuorituksia. 3.37. Paljastuneita tapauksia oli suhteellisen vähän (hieman yli kaksikymmentä maksusitoumusta ja maksua tilintarkastustuomioistuimen valitsemasta otoksesta), ja niiden ekstrapolointi oli hankalaa todettujen ongelmien laadun vuoksi. Suhteellisen pienestä tapahtumaotoksesta (noin 1 500 valittua maksusitoumus- ja maksutapahtumaa) todettuna tämä tulostiliin vaikuttavien noin kahdenkymmenen virhetapauksen määrä on kuitenkin suurempi kuin varainhoitovuodelta 1994 havaittujen vastaavien virheiden määrä. On tärkeää huolehtia, että vastaisuudessa tällaiset virheet tulevat ilmi kirjanpitomenettelyjen avulla. SINCOM-kirjanpitojärjestelmä 3.38. Budjettimenojen merkitseminen kirjanpitoon atk-kirjanpitojärjestelmää (SINCOM) käyttäen havaittiin yleisesti luotettavaksi. 3.39. Toimitetuissa tarkastuksissa saatiin vahvistus varainhoitovuoden 1994 DASiin liittyvän erityiskertomuksen kohdissa 3.34-3.36 esitetyille myönteisille toteamuksille () ja voitiin tarkistaa SINCOM-kirjanpitojärjestelmän päätiedostoihin sisältyvien tietojen täsmääminen ja keskinäinen yhdenmukaisuus. 3.40. SINCOM-järjestelmän tarkastuksissa tuli kuitenkin esille, että varainhoitovuoden 1995 talousarvion toteuttamiseen liittyen oli kirjattu 16 maksutapahtumaa ja yksi maksusitoumus, jotka oli viety kirjanpitoon 29. maaliskuuta 1996 sen jälkeen, kun komissio oli tehnyt 27. maaliskuuta 1996 päätökset, joiden mukaan jätettiin huomiotta se, että varainhoidon valvoja oli kieltäytynyt antamasta hyväksymismerkintää (). Näissä 17 tapauksessa meno suoritettiin varainhoitovuoden 1996 aikana, sallittujen lisäaikojen ulkopuolella. Kirjanpidon kannalta tarkasteltuna meno kirjattiin kuitenkin varainhoitovuodelle 1995, mikä on selkeästi vastoin varainhoitoasetuksen 6 artiklaa, jossa vahvistetaan selvät ja ehdottomat määräajat tapahtumien kirjaamiselle (tehtyjen maksusitoumusten osalta määräaika on 31. joulukuuta ja tilinpitäjän suorittamien maksujen osalta 15. tammikuuta). Kyseisissä tapauksissa olisi täytynyt tehdä peruutuskirjaus niiden tapahtumien osalta, joihin ei ollut saatu hyväksymismerkintää varainhoitovuoden päättymiseen mennessä, ja kyseiset tapahtumat olisi täytynyt mahdollisesti kirjata uudelleen seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden saldo 3.41. Konsolidoidussa taseessa 31. joulukuuta 1995 varainhoitovuoden saldo esitetään uudella tavalla siten, että Euroopan unionin (EU) saldosta erillään ilmoitetaan nyt se varainhoitovuoden saldo, joka vastaa Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenmaiden rahoitusosuuksia yhteisön talousarviossa. 3.42. Konsolidoidun taseen vastattavaa-puolella ei ole kuitenkaan esitetty vuoden 1994 toimintaan liittyvää velkaa ETAan kuuluviin EFTA-maihin nähden, sillä varainhoitovuotta 1994 koskeva EFTA-saldo on siirretty vuonna 1995 budjettituloihin, kuten EU:n saldokin. Varainhoitovuoden 1994 saldoa koskevien komission laskelmien mukaan velka on 2,1 miljoonaa ecua. 3.43. ETA-sopimuksen 82 artiklan täytäntöönpanon taloudellisista yksityiskohdista annetun pöytäkirjan 32 3 artiklan 2 kohdan mukaan "komissio suorittaa, päättäessään kunkin varainhoitovuoden (n) tilit, tulo- ja menotilin laatimisen yhteydessä tilien tasauksen EFTA-valtioiden osallistumisen osalta ja ottaa tuolloin huomioon... varainhoitovuoden määrärahojen lopullisen toteutumisen ottaen huomioon mahdolliset peruutukset ja siirrot seuraaville vuosille...". Toisin sanoen komission olisi jo pitänyt tasata tilit vuosilta 1994 ja 1995. 3.44. Tilejä ei ollut tasattu vielä 31. toukokuuta 1996 mennessä. Taseessa esitetty varainhoitovuoden EFTA-saldo voidaan kuitenkin määritellä oikein vasta tilien tasauksen jälkeen. Komissio on laskenut varainhoitovuoden EFTA-saldon vuosilta 1994 ja 1995 - sellaisena kuin se on taseessa ilmoitettuna - käyttäen perusteenaan ainoastaan EFTA-maiden maksamia rahoitusosuuksia ja varainhoitovuoden määrärahoista suoritettuja maksuja. Laskelmissaan komissio ei ole ottanut huomioon esimerkiksi määrärahojen siirtojen tai peruuntumisten kaltaisia eriä. 3.45. Komissiota kehotetaan vastaisuudessa suorittamaan tilien tasaus voimassa olevien säännösten mukaisesti tulostilin laatimisen yhteydessä 1. toukokuuta (n+1), jotta tilanne EFTA-maihin nähden voidaan ilmoittaa oikein Euroopan unionin tilinpäätöksessä ja jotta tasaus voidaan toteuttaa seuraavan vuoden (n+2) talousarviota laadittaessa eli viimeistään 1. syyskuuta (n+1). Euroopan unionin konsolidoitu tase 3.46. Unionin taloudellinen tilanne on esitetty oikein Euroopan unionin konsolidoidussa taseessa, joka varainhoitovuoteen 1994 nähden aikaansaaduista merkittävistä parannuksista huolimatta antaa kuitenkin aiheen jäljempänä mainittuihin varauksiin komission ja muiden toimielinten taseiden osalta. 3.47. Taseiden konsolidoinnin tarkastuksessa kiinnitetään pääasiassa huomiota siihen, ovatko tapahtumat aritmeettisesti oikein ja onko konsolidointiin sisältyvien yhteisön eri toimielinten ja muiden elinten taseet koottu oikein. Tarkastuksissa ei ilmennyt poikkeamia. 3.48. Tilintarkastustuomioistuimen mahdolliset varaukset ja huomautukset komission ja yhteisön muiden toimielinten ja elinten taseista koskevat luonnollisesti myös konsolidoitua tasetta. Konsolidoitua tasetta koskevat parannukset 3.49. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa voitiin todeta parannukset, jotka oli tehty varainhoitovuotta 1994 koskevaan DASiin liittyvässä erityiskertomuksessa esitettyjen huomautusten perusteella kirjanpitomenetelmien yhdenmukaistamisen alalla ja erityisesti sen osalta, kuinka tietyt kiinteään omaisuuteen liittyvät oikeudet sekä, talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa lukuun ottamatta, atk-laitteet esitetään tilinpäätöksessä. Kehitystyötä on todetuista parannuksista huolimatta kuitenkin jatkettava, sillä konsolidoitu tase antaa edelleen aiheen jäljempänä mainittuihin huomautuksiin. Konsolidoitua tasetta koskevat huomautukset Leasing- ja pitkäaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvät (taseen ulkopuoliset) maksusitoumukset 3.50. Leasing- ja pitkäaikaisiin vuokrasopimuksiin liittyvien, taseen ulkopuolisten maksusitoumusten esittämistä on tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan edelleen parannettava. Kyseisten tietojen esittäminen antaa aiheen seuraaviin huomautuksiin, vaikkakin tilintarkastustuomioistuin on tietoinen siitä, että vuoden 1995 tilinpäätöksessä esitetyt tiedot on valittu käytännön lähtökohdista, sillä asiaan liittyviä yhtenäisiä kirjanpitosääntöjä ei vielä ole annettu. 3.51. Saman otsikon alla esitetään pitkäaikaiset vuokrasopimukset ja leasingsopimukset (Euroopan parlamentti ja tuomioistuin), tavanomaiset vuokrasopimukset (tuomioistuin ja talous- ja sosiaalikomitea) ja vielä rakennuksen hankintahinnasta maksamatta oleva määrä (neuvosto). 3.52. Pitkäaikaisia vuokrasopimuksia ja leasingsopimuksia koskevissa taseen liitetiedoissa ei mainita, että määrät ovat arvioita, eikä selvitetä, mitä laskettuun määrään sisältyy (Euroopan parlamentti). Vaikka kyseiset toimielimet ovat jo maksaneet huomattavia määriä näistä sopimuksista (Euroopan parlamentti 298,6 miljoonaa ecua ja tuomioistuin 53,4 miljoonaa ecua), asiasta ei esitetä tietoja taseen liitteissä. 3.53. Tavanomaisten vuokrasopimusten osalta esitetyt määrät vastaavat joissakin tapauksissa vuosivuokraa (tuomioistuin - Palais-rakennus 2,1 miljoonaa ecua), mistä on maininta taseen liitetiedoissa, ja joissakin tapauksissa vastaavien sopimusten voimassaolon loppuun asti maksettavia kokonaismääriä (talous- ja sosiaalikomitea 33,4 miljoonaa ecua), ilman että asiasta olisi mainittu liitetiedoissa. Mainittakoon myös tiedoksi, että talous- ja sosiaalikomitean vuokraamien eri kiinteistöjen vuoden 1996 vuokra on arviolta yhteensä 4,2 miljoonaa ecua. Tavanomaisia vuokrasopimuksia koskevat tiedot saattavat lisäksi johtaa tilinpäätöksen lukijaa harhaan, sillä tiedot komission maksamista vuokrista puuttuvat kokonaan. Pelkästään Brysselissä sijaitsevista rakennuksista komissio maksoi vuonna 1995 vuokria yhteensä 110,6 miljoonaa ecua (ks. varainhoitovuotta 1995 koskeva vuosikertomus, kohta 13.29 ()). Kirjanpitomenetelmien yhdenmukaistaminen 3.54. Yhdenmukaistettujen tilinpäätöstietojen esittäminen ja samanlaisten kirjanpitomenetelmien ja arvostussääntöjen soveltaminen niissä yksiköissä, joita konsolidointi koskee, kuuluvat edellytyksiin, joiden on täytyttävä ennen kuin konsolidointi voidaan toteuttaa. Varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 136 artiklan 10 kohdassa määrätään, että tilinpäätös on esitettävä "kirjanpidon periaatteiden mukaisesti, joihin kuuluvat erityisesti ne periaatteet, joista säädetään neuvoston direktiiveissä". 3.55. Edellä mainittujen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen 21 artiklan mukaan komissiolla on valta vahvistaa yhteisön kirjanpitoa koskevat menettelyt ja yhdenmukaistaa tilinpäätöksen esittämistapa. Mainittakoon erityisesti, että komission on vahvistettava kaikille toimielimille yhteiset kirjanpitoa koskevat menettelyt sen jälkeen kun komission oma tilinpitäjä on kuullut asiassa muiden toimielinten tilinpitäjiä. 3.56. On kuitenkin havaittu, että tilinpäätöstiedot eivät ole aina yhdenmukaisia (esimerkiksi talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean atk-laitteita koskevat tasekirjaukset ja neuvoston aineellisen käyttöomaisuuden arvostamiseen käytetty ecun vaihtokurssi). 3.57. Komission aloitteesta on äskettäin annettu ulkopuoliselle konsultille tehtäväksi suorittaa tutkimus parhaiten soveltuvien kirjanpitonormien kartoittamisesta ja yhdenmukaistamisesta unionin tilinpäätöksen laatimista silmällä pitäen. Tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan komission olisi hyödynnettävä tutkimuksen tulokset mahdollisimman hyvin varmistaakseen - yhteistoiminnassa muiden toimielinten kanssa - että varainhoitovuoden 1996 tilinpäätös laaditaan yhdenmukaisin perustein ja ennen vuoden 1996 loppua vahvistettavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Komission tase Komission tasetta koskevat parannukset 3.58. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa voitiin todeta parannukset, jotka oli tehty varainhoitovuotta 1994 koskevaan DASiin liittyvässä erityiskertomuksessa esitettyjen varausten ja huomautusten perusteella. Parannuksia oli saatu aikaan etenkin pankkitilejä koskevan kirjanpidon vuoden lopun tilinpäätöstöiden yhteensovittamisen ja suunnittelun alalla sekä taseen ulkopuolella ilmoitettujen annettujen sitoumusten todellisen määrän osalta. 3.59. Tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan lisäparannukset ovat kuitenkin tarpeen, jotta voitaisiin käsitellä asianmukaisesti a) EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät saamiset b) petosten ja säännönvastaisuuksien toteamiseen liittyvät mahdolliset saamiset ja c) useita vuosia kattavat päätökset ja velvoitteet, joista aiheutuu taseen ulkopuolisia taloudellisia sitoumuksia. EMOTR:n tukiosaston tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyvät saamiset jäsenvaltioilta 3.60. Varainhoitovuodelta 1994 annettuun DASiin liittyvässä erityiskertomuksessa tilintarkastustuomioistuin arvosteli sitä, että otsikossa mainitut saamiset puuttuivat taseesta. Tilinpäätöksessä 31. joulukuuta 1995 kyseiset saamiset on itse asiassa esitetty taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa (758 miljoonaa ecua). Koska kyse on kuitenkin saamisista, jotka ovat varmat, määrältään todetut ja laillisesti perittävissä, ne olisi pitänyt varainhoitoasetuksen mukaan todeta ja merkitä taseen vastaavaa-puolelle, eikä yksinomaan taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin. Petosten ja säännönvastaisuuksien toteamiseen liittyvät mahdolliset saamiset 3.61. Varainhoitovuodelta 1994 annettuun DASiin liittyvässä erityiskertomuksessa () tilintarkastustuomioistuin kehotti komissiota parantamaan tilinpäätöksessä otsakkeen "mahdolliset saamiset" alla annettuja tietoja, jotta lukija saisi kokonaiskuvan mahdollisista saamisista, jotka liittyvät petosten ja säännönvastaisuuksien toteamiseen. 3.62. Komissio on toteuttanut toimenpiteitä tämän tilintarkastustuomioistuimen kehotuksen johdosta: komission tilinpäätökseen () sisältyy nykyisin EMOTR:n tukiosastoa koskevien tietojen lisäksi myös tietoja omista varoista ja rakenteellisista toimista. 3.63. Tiedot on kuitenkin esitetty tavalla, josta saattaa aiheutua väärinkäsityksiä. Kahden talousarvion alan kohdalla esitetään todetut tapaukset (omat varat ja EAKR) ja yhden alan osalta (EMOTR:n tukiosasto) määrät ilmoitetaan todellisesti takaisinperittyinä, vaikka ilmeisesti kyse on takaisinperittävistä määristä. 3.64. Komission on yhdenmukaistettava tietojensa esittämistapa, jotta kunkin varainhoitovuoden lopun tilanteesta annettaisiin selkeä ja täydellinen kuva ja esitettäisiin petos- ja säännönvastaisuustapausten ilmoitetut tai tiedossa olevat määrät sekä niiden takaisinperintämahdollisuudet. Useita vuosia kattavat päätökset ja velvoitteet, joihin liittyy talousarvion ulkopuolisia taloudellisia sitoumuksia 3.65. Komissio ilmoitti (taseen ulkopuolisten) annettujen sitoumusten määräksi 31. joulukuuta 1995 rakennerahastoihin liittyvien sitoumusten osalta (kaudeksi 1994-1999 suunnitellut tuet, joista ei ole tehty maksusitoumuksia, vuoden 1995 hinnoin laskettuna) 94 865,2 miljoonaa ecua ja yhteisöaloitteiden osalta 11 204,9 miljoonaa ecua. Luvut vastaavat rakennerahastojen kaudeksi 1994-1999 suunniteltujen toimien ja vuosien 1994 ja 1995 kumulatiivisten, SINCOMiin kirjattujen maksusitoumusten erotusta. SINCOMiin kirjattuihin maksusitoumuksiin sisältyy kuitenkin myös maksusitoumuksia, jotka vastaavat aiempia suunnittelukausia. Voidaan siis päätellä, että taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin kirjatut määrät on aliarvioitu. 3.66. Todettujen parannusten lisäksi on aiheellista esittää seuraavat varaukset ja huomautukset. Komission tasetta koskevat varaukset Aineellista käyttöomaisuutta koskeva varaus 3.67. Tilintarkastustuomioistuin esittää uudelleen varauksen () komission aineellisen käyttöomaisuuden arvosta (318,6 miljoonaa ecua Brysselissä, Luxemburgissa ja edustustoissa sijaitsevan irtaimen omaisuuden osalta). Varaus voidaan perua vasta kun omaisuuden arvo voidaan määritellä tarkemmin eli sen jälkeen kun meneillään oleva fyysinen inventointi on saatu päätökseen (suunnitelmien mukaan inventoinnin on määrä olla valmis kesäkuussa 1996) ja kun uudet oikeus- ja kirjanpitosäännöt ovat tulleet voimaan. Perinteisten omien varojen erillistä kirjanpitoa koskeva varaus 3.68. Tilintarkastustuomioistuin esittää uudelleen varauksen tulleja ja maatalousmaksuja koskevan erillisen kirjanpidon kattavuudesta. 3.69. Tulleja ja maatalousmaksuja koskevissa erillisissä kirjanpidoissa havaittujen virheiden ja ongelmien laajuuden vuoksi taseeseen tältä osin kirjattua noin 856,4 miljoonan ecun määrää ei voida pitää luotettavana. 3.70. Jokainen jäsenvaltio toimittaa komissiolle neljännesvuosittain erilliseen kirjanpitoon perustuvan katsauksen. Toimitetussa katsauksessa esitetään todetut maksut, joita ei ole peritty ja joille ei ole vakuutta, sekä todetut maksut, joille on saatu vakuus mutta jotka ovat riidanalaisia. 3.71. Jäsenvaltioissa pidetyt erilliset kirjanpidot sisältävät edelleen virheitä ja puutteita. Saksassa havaittiin lukuisia virheitä. Italiassa vuosineljänneksen lopussa annetut katsaukset eivät ole johdonmukaisia seuraavan vuosineljänneksen tietoihin nähden. Jäsenvaltioiden katsauksissa ei aina eritellä saatuja maksuja ja poistettuja saamisia. Muut komission tasetta koskevat huomautukset Alv- ja BKTL-varoihin liittyvät saamiset 3.72. Alv:oon ja BKTL:oon perustuvien omien varojen osalta taseen liitteistä () käy ilmi joitakin saamisia, joiden määrää ei ole eritelty ja jotka on todettu ja kirjattu "pro memoria" -merkinnöin komission kirjanpitoon. Perintämääräyksiä ja saamisista tehtyjä arvioita tutkittaessa havaittiin merkittäviä eroja taseen ja varainhoitovuoden 1995 lopun tilanteen välillä. 3.73. Esimerkiksi BKTL-saldojen kohdalla BKTL-tilitysotteita koskevista varauksista 72 koskee tapauksia, joissa ei ole annettu perintämääräystä eikä tehty saamista koskevaa arviota. Tämän vuoksi kyseiset tapaukset eivät käy ilmi tileistä. Alv-tilitysotteita koskevista varauksista ainakin 19 koskee vastaavanlaisia tapauksia. Myöskään taseen liitteistä ei saa täydellistä kuvaa siitä, kuinka monelta varainhoitovuodelta kyseiset saamiset ovat. Tulojen perintä Riita-asiat/viivästyskorot 3.74. Vaikka kirjanpitoaineiston (saamisia koskevat arviot) laadinnassa havaittiin selvää kehitystä, asiakirjoja tutkittaessa kävi ilmi, että perinteisten omien varojen perintämenettely on riidanalaisten saamisten kohdalla edelleen hyvin hidas. Sakot, uhkasakot ja rangaistukset 3.75. Sakkotapauksia oli 31. joulukuuta 1995 yhteensä 143, joista noin kymmenessä sakkojen perimiseen oli kulunut huomattavasti aikaa. Periminen on suoritettava kolmen kuukauden kuluessa sakkoa koskevasta tiedonannosta, paitsi jos yritys esittää vakuuden ja nostaa asiassa kanteen. Jos perintää ei ole suoritettu kolmen kuukauden kuluessa, komissiolla on kaksi viikkoa aikaa vaatia velalliselta maksun suorittamista. 3.76. Useissa tapauksissa (yhteensä noin 4 miljoonaa ecua) sakoille, joita ei ollut peritty, ei ollut lainkaan tai ei ollut enää vakuuksia tai sakkojen suorittamista ei ollut vaadittu säännösten mukaisesti. Perittävät tulot 3.77. "Perittävät tulot" -erä on huomattavasti aliarvioitu, sillä sen jälkeen kun perittävät määrät ovat komission yksiköissä selvillä, tietyt tulojen ja menojen hyväksyjät eivät anna kaikista perittävistä eristä järjestelmällisesti perintämääräyksiä. Esimerkiksi vuosina 1993 ja 1994 toimitetuissa tarkastuksissa, joiden kohteena olivat Euroopan matkailuvuoden jälkeen toteutetut välittömät toimet, pääosasto XX havaitsi 43 tapausta, joissa oli tarpeen suorittaa perintä. Yhteensä 31 tapauksen osalta, joissa perittävä määrä on arviolta 324 000 ecua, pääosasto XXIII ei kuitenkaan ole vielä antanut perintämääräyksiä. Maksujen suorittaminen ja kirjaaminen 3.78. Pääkirjanpidon tason - kassanhallintajärjestelmä, pankkitilejä koskeva kirjanpito, yleinen kirjanpito ja pankkitietojen täsmäytysjärjestelmä (NOSTRO) - otoksesta valittujen ja jo suoritettujen maksutapahtumien tarkastuksessa ilmeni vain joitakin vähäisiä virheitä. Osakkuudet ja lainat ECIP:n osakkuuksien ja lainojen esittäminen 3.79. EC Investment Partners (ECIP) -rahoitusvälineen osalta tilintarkastustuomioistuin esittää saman huomautuksen osakkuuksien ja lainojen välisestä virheellisestä jakaumasta kuin varainhoitovuotta 1994 koskevaan DASiin liittyvässä erityiskertomuksessaan (). Tilintarkastustuomioistuin on pannut merkille, että komissio aikoo toimittaa erillisen tarkastuksen kaikista pääkirjanpidon tileistä ja aikoo esittää tulevaisuudessa taseen vastaavaa-puolella ECIP-rahoitusvälineen osalta toteutuneita maksuja vastaavan tilanteen. Komission lainananto-/lainanottotoiminnasta saatujen voittojen kertyminen ja käsittely 3.80. Lainavaroihin perustuvasta lainanannosta, johon kuuluvat yhteisön uusi väline (NIC), Euratom-lainat, maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat, keskipitkän ajan rahoitustuki sekä elintarvikeapuun liittyvät lainat, on saatu vähäisiä voittoja, joista on puolestaan vuosien kuluessa kertynyt korkotuottoja, joiden määrä oli yhteensä 69,1 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1995. Näiden ennakoimattomien voittojen käytöstä ei ole olemassa sääntöjä tai määräyksiä. Olisi paikallaan merkitä kyseiset määrät talousarvioon tuloiksi, ja mahdollisesti menoiksi, jotta niiden käyttöä voitaisiin seurata täysin avoimesti. Komissio on jo käyttänyt osan kyseisistä varoista talousarvion ulkopuolisten menettelyjen avulla (1,1 miljoonaa ecua vuonna 1995). Uusille itsenäisille valtioille suunnattuun elintarvikeapuun liittyvien lainojen hallinnointi 3.81. Jos lainan edunsaaja ei maksa pääoma- tai korkoerää sopimuksenmukaisena eräpäivänä, edunsaajalle aiheutuu viivästyskorkoa. Komissio laskee ja kirjaa viivästyskoron maksun laiminlyöntipäivästä siihen päivään saakka, jona maksu siirtyy takuurahaston hoidettavaksi (eli 3 kuukaudelta), mutta ei sen pitemmältä ajalta. Olisi aiheellista, että takuurahasto laskisi ja kirjaisi viivästyskoron siitä päivästä alkaen, jona maksu siirtyy rahaston hoidettavaksi, jotta kyseiset määrät asetettaisiin kyseisten lainojen edunsaajien maksettavaksi tai niiden tahojen maksettavaksi, jotka ovat antaneet edunsaajille takauksen mahdollisia takaisinmaksun viivästyksiä varten. Kyseiset noin 5,7 miljoonan ecun viivästyskorot puuttuvat takuurahaston taseesta 31. joulukuuta 1995 (), eikä niitä ole myöskään sisällytetty komission taseeseen eikä Euroopan unionin konsolidoituun taseeseen. Taloudellinen tilanne on näin ollen esitetty epätäydellisesti. 3.82. Uusille itsenäisille valtioille tarkoitettua elintarvikeapua varten myönnettyjen lainojen jäljellä oleva määrä on merkitty saamisiin, ja kertyneet ja erääntymättömät korot on kirjattu vastaavaa-puolelle siirtosaamisiin. Joidenkin lainojen kohdalla on kyseisten edunsaajien tilanne huomioon ottaen olemassa todellinen riski, ettei lainoja saada perityksi takaisin. Takaisinmaksun laiminlyöntitapauksia on täytynyt hoitaa takuurahastosta jo 232,5 miljoonan ecun arvosta (tilanne 31. joulukuuta 1995). Kahdessa tapauksessa lainasta on maksamatta takaisin 65,3 miljoonaa ecua, eikä kyseistä määrää myöskään saatane takaisin. Lisäksi eräästä 211,5 miljoonan ecun osuudesta, joka olisi ollut määrä maksaa 15. tammikuuta 1996, on jätetty maksamatta 37 miljoonaa ecua. Tällaisista tapauksista olisi ilmoitettava taseen liitetiedoissa, jotta kiinnitettäisiin huomiota riskiin, joka kytkeytyy vaikeasti perittäviin saamisiin. Lainanantoon liittyvien unionin takausten todellinen määrä 3.83. Taseen ulkopuolisissa erissä on luettelo unionin mahdollisista kuluista (18 922 miljoonaa ecua), jotka liittyvät Euroopan yhteisöjen takauksiin, jotka on annettu kolmansien osapuolten, etenkin EIP:n (jolloin yhteisöille voi siirtyä päävelkojan oikeudet), myöntämille lainoille sekä Euroopan yhteisöjen ottamille lainoille. Luettelo on kuitenkin epätäydellinen, sillä siihen ei ole merkitty eikä myöskään arvostettu kyseisille myönnetyille lainoille saatuja takauksia, joilla voidaan pienentää unionin mahdollisia kuluja. 3.84. Olisi suotavaa, että komissio laatii vastaisuudessa täydellisen selvityksen näistä taseen ulkopuolella seurattavista saaduista sitoumuksista. Sitoumukset olisi arvioitava kyseisessä selvityksessä, jotta tilinpäätöksen lukija saisi tarkemman ja tasapuolisemman kuvan todellisesta rahoitusriskistä, joka aiheutuu unionille kyseisestä lainanannosta. Annettujen takausten suorittaminen 3.85. Uusille itsenäisille valtioille tarkoitettuun elintarvikeapuun liittyvän rahoitusvälineen hallinnoinnista vastaava pääosasto pyysi marraskuussa 1995 yhteensä 211,5 miljoonan ecun ennakkoa, jota varten käytettiin väliaikaisesti komission käteiskassaa (asetuksen N:o 1552/89 12 artikla). Ennakko, joka oli määrä käyttää 15.1.1996 erääntyvän luoton maksuun, kunnes vastaavien annettujen lainojen edunsaajamaat suorittaisivat erääntyvät lainaerät, olisi pitänyt kirjata varainhoitovuodelle 1996. Kirjanpidossa tapahtuneen virheen vuoksi ennakko kirjattiin vuodelle 1995. Tämän seurauksena varainhoitovuoden 1995 taseeseen kuulumaton saaminen (211,5 miljoonaa ecua) on merkittynä vastaavaa-puolelle kohtaan "Yhteisön talousarviosta annetut takaukset", ja toisaalta pankkitilien saldo on kyseisen summan verran pienempi. Pankkitilien jaottelu taseessa 3.86. Vuoden kuluessa pankkitapahtumat kirjataan yhdelle yleisen kirjanpidon tilille. Tilinpäätösvaiheessa tasetta laadittaessa pankkitilin saldo jaotellaan siten, että eritellään debet- ja kreditsaldot sekä valtionkassoissa, keskuspankeissa tai liikepankeissa (avistatilit) olevat varat. Jaottelu tehdään kyseisten pankkitilien saldojen perusteella, jotka saadaan pankkitilejä koskevasta kirjanpidosta ja joista tilintarkastustuomioistuin pyytää saldovahvistukset. Jaottelussa on sattunut sekaannus erään valtionkassan tilin ja erään keskuspankin tilin välillä. Tämän seurauksena "tilit valtionkassoissa" taseen vastattavaa-puolella on saldoltaan 118,8 miljoonaa ecua liian pieni ja taseen vastattavaa-puolen "tilit keskuspankeissa" saldo on kyseisen määrän verran liian suuri. Yhteisöjen muiden toimielinten ja elinten taseet Yhteisöjen muiden toimielinten ja elinten taseissa todetut parannukset 3.87. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa voitiin todeta parannuksia varainhoitovuoteen 1994 nähden aineellisen käyttöomaisuuden kirjaamisessa ja etenkin sellaisten kiinteää omaisuutta koskevien oikeuksien kohdalla, joihin liittyy osto-optio. Käynnistettyjä parannustoimenpiteitä on kuitenkin jatkettava. 3.88. Todetuista parannuksista huolimatta on aiheellista esittää seuraavat varaukset ja huomautukset. Aineellista käyttöomaisuutta koskeva varaus 3.89. Tilintarkastustuomioistuin esittää uudelleen varauksen Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean taseisiin kirjatun irtaimen omaisuuden arvosta (97,9 miljoonaa ecua). 3.90. Euroopan parlamentin taseeseen kirjattu määrä (91,2 miljoonaa ecua) ei vastaa omaisuusluettelona käytetyn IMMO-tietokannan mukaista määrää. Tase 31. joulukuuta 1995 ei myöskään vielä sisällä oikaisuja, jotka on tehtävä viimeisimmän, vuonna 1994 päätökseen saadun fyysisen kolmivuotisinventoinnin perusteella. 3.91. Talous- ja sosiaalikomitean (TSK) ja alueiden komitean (AK) kohdalla konsolidoituun taseeseen merkitty määrä (6,7 miljoonaa ecua) ei perustu omaisuusluetteloihin. Omaisuusluetteloissa havaitut puutteet (esimerkiksi kirjaukset, jotka on tehty eri valuuttoina ecuiksi muuntamatta, summatietojen puuttuminen, tyhjät sivut) ovat sellaisia, että omaisuusluetteloiden täsmäytys kirjanpitoon on melkein mahdotonta. Talous- ja sosiaalikomiteassa ei ole myöskään tehty fyysistä inventointia ainakaan kolmeentoista vuoteen. Aineellista käyttöomaisuutta koskeva huomautus 3.92. Neuvoston nykykäytännön mukaan irtaimen omaisuuden kokonaismäärä (27 miljoonaa ecua), joka ilmenee Belgian frangeina pidetystä omaisuusluettelosta, muunnetaan ecuiksi päättyneen varainhoitovuoden viimeisen vaihtokurssin mukaan. Tämän seurauksena omaisuuden määrä on arvostettu 2 miljoonaa ecua liian suureksi. Käytäntö on vastoin yleisesti hyväksyttyjä kirjanpitoperiaatteita ja vastoin kirjanpitoperiaatetta, jota komissio noudattaa laatiessaan omaa tasettaan ja konsolidoitua tasetta (ks. "Tiivistelmä tärkeimmistä kirjanpitoon liittyvistä periaatteista", tulostili ja tase, IV osa, s. 6, kohta 2.2.3: aineellinen käyttöomaisuus säilyttää ostohetkellä voimassa olevien kirjanpidollisten kurssien mukaisen arvonsa ecuissa). Pankkitilejä ja kassaa koskeva huomautus 3.93. Tilintarkastustuomioistuin ei voi arvioida talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean konsolidoidun taseen vastaavaa-puolen avistatilien (2,8 miljoonaa ecua) ja kassan (0,2 miljoonaa ecua) määrän luotettavuutta, sillä pankkitilien ja kassan täsmäytykset 31. joulukuuta 1995 olivat suorittamatta tai ne oli suoritettu jälkikäteen. TILIEN PERUSTANA OLEVIEN TOIMIEN LAILLISUUS/ASIANMUKAISUUS Huomautukset tuloja koskevista toimista Perinteiset omat varat Tullit ja maatalousmaksut 3.94. Tilien perustana olevien toimien tarkastuksessa otoksesta havaittiin suhteellisen vähän virheitä. Lähinnä kysymyksessä oli maksettavien tullien tilittämättä jättäminen, perusteeton saamisten poistaminen, tullitariffin virheellinen soveltaminen, viivästyneet oikaisut, viivästynyt tilitys tai viivästynyt ja puutteellinen tilitys taikka viivästynyt tilitys, joka havaittiin tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tarkastusten ansiosta, tai puutteellinen toteaminen ilman tulli-ilmoitusta. 3.95. Suoritetuissa tutkimuksissa ilmeni paikoin suuria ongelmia omien varojen asianmukaisen tilittämisen kohdalla. Tutkimuksiin perustuvat huomautukset koskevat useimmissa tapauksissa järjestelmiä tai menettelyjä, jotka on otettu käyttöön jäsenvaltioissa: a) Eräässä jäsenvaltiossa havaittiin useissa tullitoimipaikoissa viivästyksiä täydentävien koonti-ilmoitusten kirjaamisessa. Viivästykset olivat paikoin huomattavia (jopa viisi kuukautta) ja johtuivat kansallisten ohjeiden tulkinnasta. Eräässä toisessa jäsenvaltiossa todettuja määriä koskevat oikaisut tehtiin myöhässä. Kahdessa muussa jäsenvaltiossa havaittiin järjestelmällisiä viivästyksiä tullivelkojen toteamisessa. b) Eräässä jäsenvaltiossa tullivarastoista luovutettavista tavaroista kannetut tullit toimitetaan systemaattisesti myöhässä koontipaikkaan. Monissa jäsenvaltioissa valvotaan huonosti puutteellisten ilmoitusten selvittämistä koskevien määräaikojen noudattamista, minkä vuoksi tilittäminen viivästyy. c) Erillisessä kirjanpidossa havaittiin virheitä. Eräässä jäsenvaltiossa virheitä oli paljon. On tärkeää tarkistaa erillisen kirjanpidon tilit. Eräässä toisessa jäsenvaltiossa todettiin viivästyksiä sellaisten tullien kirjaamisessa, jotka oli viety toistaiseksi väliaikaistilille. d) Monissa jäsenvaltioissa ei paikalle tehdyn tarkastuskäynnin aikana ollut käytettävissä tiettyjen tarkastettujen toimien tositteita, joita tarvittiin tullivelan laskemista varten. Sokerimaksut 3.96. Tuotantomaksujen suorittamista tarkastettaessa todettiin, että kaikki jäsenvaltiot Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta olivat suorittaneet maksettavat saldot joulukuun 1995 aikana asetuksen (EY) N:o 2403/95 () mukaisesti. Itse asiassa tilitysotteessa, jossa selvitetään kyseisen jäsenvaltion lokakuussa 1995 toteamat ja joulukuussa 1995 tilittämät maksut, esitetään ainoastaan varastointimaksut. Yhdistyneen kuningaskunnan kassavaroihin kohdistunut hyöty oli 20 447 318 ecua. Tämä ei vastaa tuottajien täyden rahoitusvastuun periaatetta kiintiöt ylittävän yhteisön sokerituotannon osalta. 3.97. Yhdistyneen kuningaskunnan tuotantomaksujen saldoa markkinointivuodelta 1994-1995 (20 447 318 ecua) ei ole myöskään merkitty kirjanpitoon todettuna, 31. joulukuuta 1995 perimättä olevana maksuna. Jäsenvaltiot kuitenkin toimittavat sokerin ja isoglukoosin lopulliset tuotantoluvut komissiolle 5. lokakuuta mennessä (asetuksessa (ETY) N:o 2682/84 () säädetty määräaika), ja komissio vahvisti tuotantomaksut markkinointivuodeksi 1994-1995 lokakuun 12 päivänä 1995 annetulla asetuksella (EY) N:o 2403/95. Näin ollen komission yksiköillä oli lokakuussa 1995 käytössään kaikki kyseisen saamisen määrittämiseen tarvittavat tiedot (tuotantoluvut, maksujen määrät). 3.98. On aiheellista muistuttaa, että tilintarkastustuomioistuin esitti huomautuksen Yhdistyneen kuningaskunnan noudattamasta käytännöstä ja komission noudattamasta kirjanpitomenettelystä jo varainhoitovuoden 1994 DASiin liittyvässä kertomuksessa (kohta 3.111). Markkinointivuoden 1993-1994 saldo, 14 974 768 ecua, maksettiin yhteisölle vasta tammikuussa 1995. Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että edellä mainitun ongelman ratkaisemiseksi se on tehnyt konkreettisia ehdotuksia asetuksen (EY) N:o 1552/89 muuttamisesta antamassaan lausunnossa N:o 1/94 (). 3.99. Sokerimaksuista valittiin tarkastettavaksi 11 tapahtuman otos. Kyseisten tapahtumien perustana olevien toimien laillisuuden/asianmukaisuuden osalta tarkastus ei anna aihetta sen laatuisiin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin, jotka olisi mainittava tässä kertomuksessa. Alv:oon perustuva oma vara 3.100. Neuvoston päätöksen 88/376 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti alv-vara kertyy yhdenmukaisen, kaikkien jäsenvaltioiden osalta voimassa olevan yhtenäisen verokannan (enintään 1,4 %) soveltamisesta alv-määräytymisperusteeseen, joka on määritetty jäsenvaltioille yhdenmukaisella tavalla yhteisön sääntöjen mukaisesti. Huomioon otettava määräytymisperuste on kuitenkin rajoitettu kunkin jäsenvaltion kohdalla 55 prosenttiin kyseisen jäsenvaltion BKTL:sta. Määräytymisperuste lasketaan jakamalla kannettujen alv-nettotulojen kokonaismäärä painotetulla keskimääräisellä alv-verokannalla neuvoston asetuksen N:o 1553/89 4 artiklassa määriteltyä menetelmää noudattaen. Yhtenäisen alv-määräytymisperusteen määrittelyä rajoittavat kuitenkin alv-lainsäädännön soveltamiseen liittyvät kansalliset tekijät. Alv-direktiiveissä on 60 tapausta, joissa jäsenvaltioilla on valinnan mahdollisuus, ja noin 125 tapausta, joissa komissio antaa jäsenvaltioille valtuuden poiketa yleisistä periaatteista. Tämän vuoksi alv-varan yhteydessä on laskettava tasoituksia ja oikaisuja, jotta tulokseksi saadaan yhdenmukainen peruste. 3.101. Taulukossa 3.2 esitetään yksityiskohtaisesti, kuinka vuoden 1994 alv:n määräytymisperuste on laskettu käyttäen jäsenvaltioiden vuonna 1995 esittämiä koonti-ilmoituksia. 3.102. Taulukosta käy selvästi ilmi, että tärkeimpinä tekijöinä ovat "kannetut alv-nettotulot" ja "painotettu keskimääräinen verokanta". Jos näissä tekijöissä on yhden prosentin ero, sen vaikutus lopulliseen alv-perusteeseen on myös yksi prosentti. 3.103. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli varmistua siitä, että jäsenvaltioiden Euroopan unionille maksamat alv:oon perustuvat omat varat ovat määrältään oikeat sekä oikeaan aikaan ja täysimääräisinä tilitetyt ja että vuosittaiset kokoavat alv-ilmoitukset - jotka ovat pohjana laskennalle - ovat lailliset ja asianmukaiset. Koska tietyn vuoden alv:oon perustuvat omat varat maksetaan kyseisenä vuonna väliaikaisesti ja määräytyvät lopullisesti seuraavana vuonna, tarkastuksessa keskityttiin jäsenvaltioiden vuodelta 1994 antamiin koonti-ilmoituksiin, jotka toimitettiin vuonna 1995. 3.104. Tarkastukset toimitettiin komissiossa ja asianomaisissa keskushallinnoissa useissa jäsenvaltioissa. >TAULUKON PAIKKA> 3.105. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kaikkia vuoden aikana kannettuja alv-tuloja ei välttämättä merkitä kirjanpitoon kyseisenä vuonna ja että tietyt määrät saatetaan kirjata vasta seuraavana varainhoitovuonna. Tämä koskee etenkin virhetilejä, joilla on varainhoitovuoden lopussa selvittämättömiä alv-tuloja, joita ei aina merkitä kirjanpitoon ja oteta asianmukaisesti kyseisen varainhoitovuoden kansallisen tulo- ja menoarvion oikeisiin kohtiin. Tällainen käsittelytapa johtuu siitä, että jäsenvaltioissa noudatetaan erilaisia kansallisia kirjauskäytäntöjä. 3.106. Näin ollen komission vuositasolla ilmoittamat alv-nettotulomäärät eivät ole täsmälliset ja täydelliset, sillä kansallisten viranomaisten kantama ja tulotileille kirjaama alv ei sisälly niihin kokonaisuudessaan. Vaikka virhetileillä oleva tilittämätön alv-tulo viedään kirjanpitoon seuraavina vuosina ja merkitään sittemmin kokoaviin alv-ilmoituksiin, lopputulos alv:oon perustuvien omien varojen kannalta ei ole sama, sillä painotettu keskimääräinen verokanta muuttuu vuosittain. Painotetun keskimääräisen verokannan tarkkuus 3.107. Mikäli käytössä on useampi kuin yksi alv-verokanta, jäsenvaltioiden on laskettava painotettu keskimääräinen verokanta neljän desimaalin tarkkuudella. Tätä varten kaikki verolliset liiketoimet, joista ei ole oikeutta tehdä alv-vähennystä, olisi jaoteltava sovelletun alv-verokannan mukaan. Jaottelussa olisi käytettävä kansantalouden tilinpidosta, siihen liittyvistä lähteistä tai muista asianmukaisista lähteistä saatuja tietoja. 3.108. Käytännössä painotettu keskimääräinen verokanta lasketaan oletusten, arvioiden ja sellaisten tietojen perusteella, jotka eivät vastaa viimeisintä tilannetta. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja niiden soveltamien tietojen laadussa ja tietojen vaikutuksissa painotetun keskimääräisen verokannan laskentaan. 3.109. Liiketoimien jaottelu sovelletun alv-kannan mukaan paranee sitä mukaa kuin verokantojen yhdenmukaistaminen edistyy. Jaottelun tämänhetkinen tarkkuus on kuitenkin riittämätön, sillä luotettavat tiedot puuttuvat suuresta osasta liiketoimia. 3.110. Viidessä jäsenvaltiossa toimitetuissa tarkastuksissa osoittautui, että painotettuun keskimääräiseen verokantaan liittyy todennäköisesti jonkin verran epävarmuutta siitäkin huolimatta, että verokanta lasketaan ilmeisellä neljän desimaalin tarkkuudella asetuksen mukaisesti. Tähän mennessä vain yhden jäsenvaltion viranomaiset ovat pyrkineet mittaamaan epävarmuustason, ja vastatessaan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin he ovat ilmoittaneet sen olevan kokonaisuudessaan noin 1,5 prosenttia. Oikaisujen ja tasoitusten kirjaaminen 3.111. Alv:n perusteen yhdenmukaistamisen vuoksi tehdään mukautuksia kannettuihin nettotuloihin tai väliaikaiseen veron perusteeseen. Vuotta 1994 koskevien ilmoitusten osalta mukautuksia tehtiin lähes 5,5 prosenttia (ks. taulukko 2) alv:n kokonaisperusteesta. 3.112. Yleensä epävarmuusmarginaali on mukautuksissa todennäköisesti suhteellisesti suurempi kuin painotetun keskimääräisen verokannan kohdalla. Syynä on se, että oletuksia joudutaan tekemään tällöin enemmän. Oikaisuja varten jäsenvaltioiden on arvioitava määräytymisperuste kokoamalla verolliset liiketoimet fiktiivisesti tilastojen pohjalta. On todennäköistä, että joidenkin arvioiden kohdalla epävarmuustaso on yli 10 prosenttia kyseessä olevasta määrästä. 3.113. Komissio ja jäsenvaltiot voivat hakea, takautuvasti jopa kolmen vuoden ajalta, oikaisua jäsenvaltioiden alv-varoja koskeviin laskelmiin. Vuoden 1995 lopussa tällaisia hakemuksia oli käsittelemättä ainakin 105. Kyseiset määrät eivät ole tiedossa, eikä kaikista tapauksista edes tiedetä, onko niillä positiivinen vai negatiivinen vaikutus EU:n tuloihin. Joskus tapauksiin liittyviä varauksia pidetään voimassa useita vuosia. Kaikki nämä näkökohdat heikentävät puolestaan jonkin verran alv-varojen luotettavuutta. Kokonaisarvio 3.114. Kuten vuonna 1994 (), tilintarkastustuomioistuin ei nytkään havainnut merkittäviä ongelmia, joilla olisi suoranaisesti yhteyttä alv-varoja koskevien budjettimääräysten täytäntöönpanoon siltä osin, kun on kyse jäsenmaiden maksettaviksi kuuluvien määrien laskennasta (kahdestoistaosat, saldot ja saldomukautukset), kannosta ja kirjaamisesta. Alv-varan määräytymisperusteen määrittelyssä havaittu ja edellä selostettu epätarkkuus vaikuttaa kuitenkin vuoden 1994 alv-varojen määrään, joka vahvistettiin vuonna 1995 saldon maksun yhteydessä 35 792 miljoonaksi ecuksi. Vaikka kaikkien jäsenvaltioiden osalta ei ole toimitettu täydellistä tarkastusta, komission aiempien tarkastusten ja seurantatoimien perusteella on olemassa riittävä osoitus siitä, että tämä päätelmä on yleisesti pätevä. 3.115. Alv-varaan kytkeytyy väistämättä jonkin verran epävarmuutta, joka johtuu yhtäältä kansallisella tasolla havaituista painotetun keskimääräisen verokannan ongelmista ja toisaalta oikaisuista ja tasoituksista. Painotettu keskimääräinen verokanta sekä oikaisut ja tasoitukset perustuvat usein arvioihin, joita tarvitaan fiktiivisen yhdenmukaisen perusteen laskemista varten. Näitä osatekijöitä voitaisiin kuitenkin parantaa ilman kohtuuttomia kustannuksia. Tilintarkastustuomioistuin kehottaakin kaikkia osapuolia toteuttamaan asianmukaisia ja kustannustehokkaita toimia alv:n perusteen kansallisten määrittelyjärjestelmien laadun parantamiseksi siten, että kiinnitettäisiin huomiota "jäsenvaltioiden järjestelmien vertailukelpoisuuteen" ja "jokaisen järjestelmän luotettavuuteen" varsinkin erilaisten käytettyjen tietojen (makrotaloudelliset, tilastolliset tai tekniset tiedot) lähteiden ja yhdistämismenetelmien osalta. Bruttokansantuloon (BKTL) perustuva oma vara 3.116. BKTL-varat antavat aiheen joihinkin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin laskelmien luotettavuuden sekä määräytymisperusteen vahvistamisessa noudatettujen menettelyjen osalta (ks. kohdat 3.117-3.119). Kyseisiä havaintoja lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuimella ei ole huomautettavaa komission tileille kirjaamisen ja kyseisten varojen käyttöönasettamisen osalta (ks. kohdat 3.120 ja 3.121). Bruttokansantulo (BKTL) määräytymisperusteena 3.117. BKTL lasketaan kussakin jäsenvaltiossa vahvistetun kansantalouden tilinpidon perusteella. Laskennasta vastaavat yksinoikeudella erikoistuneet julkiset laitokset monimutkaisten tilastollisten ja ekonometristen menetelmien mukaisesti. Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat tiedot tarkastetaan kahdesti: tarkastustyöstä huolehtii toisaalta komissio (Eurostat) omista varoista 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 19 artiklan mukaisesti, toisaalta jäsenvaltioiden edustajista muodostuva BKTL-komitea markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta 13 päivänä helmikuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom 7 artiklan mukaisesti. BKTL-komitea antoi lokakuussa 1995 lausuntonsa varainhoitovuotta 1994 koskevista tiedoista. Lausunnon mukaan "Komitea on tutkinut jäsenvaltioiden toimittamat BKTL-tiedot ja katsoo jäsenvaltioiden antamien selvitysten perusteella, että on saatu aikaan huomattavia parannuksia. Komitea muistuttaa lisäksi, että komission tehtävänä on seurata niiden puutteiden korjauksia, jotka on havaittu jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpidossa asetuksen N:o 1552/89 19 artiklan mukaisten tarkastuskäyntien aikana, ja toivoo, että kehitystyötä jatketaan. Komitea on pannut tyytyväisenä merkille jäsenvaltioissa BKTL-tietojen yhdenmukaistamisen alalla aikaansaadun edistymisen ja meneillään olevan kehitystyön". 3.118. Tilintarkastustuomioistuimen toimittamat tarkastukset kohdistuivat siihen, noudattavatko jäsenvaltiot markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta annetussa neuvoston direktiivissä 89/130/ETY, Euratom vahvistettuja käsitteitä ja menettelyjä. Järjestelmän laatua on edelleen mahdotonta arvioida, sillä on olemassa tietty määrä (130 tapausta) erityisesti BKTL:n kattavuutta koskevia varauksia, joita komissio ei ole perunut ja joiden mahdollisista vaikutuksista BKTL-varaan ei ole tietoja. 3.119. Varainhoitovuotta 1995 koskevassa vuosikertomuksessaan (ks. ensimmäinen luku: Omat varat) tilintarkastustuomioistuin toi yleisesti esille BKTL:n laadun mittaamiseen liittyvän ongelman kahdesta näkökulmasta. Näkökulmina olivat BKTL-tietojen "vertailukelpoisuus" jäsenvaltioiden välillä ja kunkin jäsenvaltion tietojen "luotettavuus". Tilintarkastustuomioistuimen käsityksen mukaan BKTL:n laadun mittausmenetelmiä kehittämällä ja käyttämällä olisi mahdollista selvittää kysymys BKTL:n soveltuvuudesta omien varojen määräytymisperusteen laskemiseen. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin saisi tuolloin käyttöönsä tarvittavat keinot perustellakseen paremmin mielipiteensä. BKTL:oon perustuva oma vara (täydentävä vara) 3.120. BKTL-varan osalta tarkastuslausuma koskee BKTL-varan toteamiseen johtavien menetelmien luotettavuutta sekä laillisuutta/asianmukaisuutta. Tarkastuslausumassa otetaan huomioon seuraavat osatekijät: a) omien varojen ylärajan määrittäminen b) omien varojen "täydentävään määräytymisperusteeseen" sovellettavan yhdenmukaisen kertoimen laskenta c) niiden määrien laskenta, jotka kunkin jäsenvaltion on maksettava täydentävänä varana d) kuukausittain maksettavien kahdestoistaosien laskenta, kanto ja kirjaaminen e) vuotuisten saldojen ja aiempia saldoja koskevien mukautusten laskenta, kanto ja kirjaaminen. 3.121. Tilintarkastustuomioistuimen edellä mainittuja osatekijöitä koskeneet tarkastukset eivät antaneet aihetta huomautuksiin varainhoitovuodelta 1995. Varaukset menoja koskevista toimista Menot, joista tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa tarkastuslausumaa 3.122. Tilintarkastustuomioistuin ei voi esittää mielipidettään lukuisista aloista, joiden osuus yhteisön maksuista on noin 2,3 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen pidättäytyminen lausunnon antamisesta perustuu 1,1 prosentin osalta siihen, että tarkastettavien toimien hoitamiseksi käyttöön otetut järjestelmät eivät ole luotettavia, ja 1,2 prosentin osalta siihen, että tilintarkastustuomioistuimen käytettävissä olleet tiedot olivat riittämättömät. Erityisen epäluotettavat ja virhealttiit järjestelmät 3.123. EMOTR:n tukiosaston alalla toimitetussa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin joidenkin yhteisön menoryhmien kohdalla, että menojen perustana olevien toimien hallintoa varten käyttöön otetut järjestelmät ovat luotettavuudeltaan erityisen kyseenalaisia ja saattavat sisältää virheitä. Vaikka alalla tarkastetut eri toimet olivat näennäisesti kunnossa, kyseisissä tapauksissa oli mahdotonta toimittaa asianmukainen tarkastus ja oli suurena vaarana, että merkittäviä virheitä jäisi toteamatta. Yhteensä 683 maksua sisältäneessä otoksessa tämä ongelma tuli esille 8 kertaa, eli noin 1,1 prosenttia yhteisön varainhoitovuoden 1995 talousarviosta rahoitetuista maksuista on sellaisia, että niiden osalta on mahdotonta antaa lausumaa maksujen perustana olevien toimien laillisuudesta/asianmukaisuudesta. Vuonna 1995 kyseisten alojen menot olivat noin 500 miljoonaa ecua (pyöristetty luku). Ongelma havaittiin seuraavilla aloilla: - vientitukien osalta Italiassa, jossa edunsaajat huolehtivat itse tullitodistusten toimittamisesta maksajavirastolle (4 tapausta alueella, jossa kyseiset menot olivat 356,4 miljoonaa ecua), - tomaateista jalostettujen tuotteiden tuotantotukien sekä sitruunoiden jalostukseen ja alkoholin julkiseen varastointiin liittyvien hyvitysten kohdalla Italiassa, jossa tuotteiden määrään, laatuun ja tuotevaatimuksien täyttämiseen kohdistuvia fyysisiä tarkastuksia tehdään liian vähän (3 tapausta alueella, jossa kyseiset menot olivat noin 135,0 miljoonaa ecua), - rapsin, auringonkukan ja soijan siementen tuottajille maksettujen tukien kohdalla Saksassa Mecklenburg-Vorpommernin alueella, jossa maksajavirasto tekee liian vähän hallinnollisia tarkastuksia (1 tapaus alueella, jossa kyseiset menot olivat noin 19 miljoonaa ecua). Tarkastuslausuman puuttuminen eri syistä 3.124. Tilintarkastustuomioistuin ei eri syistä (aikatauluun liittyvät ongelmat, asianmukaisen kirjausketjun puuttuminen, oikeudelliset tai aineelliset esteet jne.) voinut tarkastaa kahdeksaa otokseen kuulunutta tapahtumaa, joiden osuus otoksesta oli 1,2 prosenttia. Menot, joista tilintarkastustuomioistuin voi antaa vain osittaisen lausuman 3.125. Yhteensä 11 muun tapauksen kohdalla tilintarkastustuomioistuin pystyi varmistumaan laillisuudesta/asianmukaisuudesta vain osittain, sillä tarkastuksen aikana esiintyi paikoin ongelmia (tositteiden puuttuminen, selkeiden ja luotettavien tietojen puuttuminen selvien poikkeamien osalta). Menojen laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet 3.126. Osa tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä koski maksusitoumuksia, osa maksuja. Joistakin virheistä aiheutuu mitattavissa olevia vaikutuksia menojen perustana olevien toimien arvoon (sisältövirheet ()). Joissakin virheissä on puolestaan kyse säännöksissä edellytettyjen järjestelyjen tai tarkastusjärjestelyjen laiminlyönnistä, ja vaikka kyseisistä virheistä ei ole seurauksena mitattavissa olevia haitallisia vaikutuksia yhteisön talousarviosta rahoitettujen, menojen perustana olevien toimien rahamääräisiin arvoihin, virheisiin on kuitenkin suhtauduttava vakavasti (muodolliset virheet(40). Laillisuutta/asianmukaisuutta koskeneen tarkastuksen tulokset esitetään seuraavasti: - maksusitoumuksia koskevat tulokset sisältövirheet muodolliset virheet - maksuja koskevat tulokset sisältövirheet muodolliset virheet. Varainhoitovuoden aikana tehtyjen maksusitoumusten laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet Maksusitoumusten laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat sisältövirheet 3.127. Maksusitoumusten tarkastuksessa ei ilmennyt laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavia vakavia sisältövirheitä. Maksusitoumusten laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat muodolliset virheet 3.128. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että maksusitoumuksiin vaikuttavista erittäin harvoista muodollisista virheistä ei aiheutunut merkittäviä vaikutuksia varainhoitovuoden 1995 menoihin. 3.129. Muodolliset virheet olivat pääosin sidoksissa päätöksen ja maksusitoumuksen tekemistä koskeviin sääntöihin. Virheet tapahtuivat pääasiassa yhteisön toimielinten tasolla. 3.130. Virheitä havaittiin pääasiassa kehitysyhteistyön alalla. Maksujen perustana olevien toimien laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat virheet Maksujen laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat sisältövirheet 3.131. Maksujen perustana oleviin toimiin liittyviä sisältövirheitä, joista aiheutui mitattavissa olevia vaikutuksia yleisestä talousarviosta rahoitettuihin määriin, oli erittäin paljon, ja niiden todennäköisin kumulatiivinen arvo oli noin 4 miljardia ecua (5,9 prosenttia kyseisistä määristä). 3.132. Taloudellisen vaikutuksen arviointia koskevia lisätietoja esitetään liitteessä 1 olevassa taulukossa. Ekstrapoloimalla saatu määrä vahvistettiin yksilöimällä joukko havaittuja virheitä itse otoksesta ilmenneistä virheistä sekä sen ulkopuolella, DAS-tarkastuksissa ilmenneistä virheistä, tai tilintarkastustuomioistuimen muiden tarkastusten yhteydessä havaituista virheistä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa havaittujen virheiden rahamääräinen arvo oli noin 163 miljoonaa ecua. 3.133. Sisältövirheet olivat hyvin erilaatuisia. Suurin osa niistä liittyi kuitenkin siihen, voidaanko toimiin myöntää yhteisön rahoitusta. Virheet liittyivät myös siihen, ovatko yhteisön rahoitettavaksi esitetyt menot tosiasiallisia tai onko ne ilmoitettu oikein ja onko yhteisön tuen määrä määritelty oikein. Osa virheistä liittyi maksujen perustana olevien tositteiden olemassaoloon ja laatuun. Virheet olivat yleensä tapahtuneet jäsenvaltioissa (90 prosenttia) ja pääasiassa toimien hallinnosta huolehtivien paikallisten yksiköiden (22 prosenttia) ja edunsaajien (54 prosenttia) tasolla. Virheiden yhteismäärästä 36 prosenttia koski EMOTR:n tukiosastoa ja 42 prosenttia rakennerahastoja. EMOTR:n tukiosaston tapauksessa tilintarkastustuomioistuimen kokonaisarviota ei sinänsä voitane käyttää perustana, jota soveltaen olisi mahdollista maa- ja alakohtaisesti periä takaisin perusteettomasti maksetut varat. Arvio antaa kuitenkin viitteitä tarkistuksista, joita olisi toimitettava tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. Rakennerahastojen tapauksessa virheiden arvioitu määrä ei välttämättä vaikuta komission ennakkoina suorittamiin maksuihin. On kuitenkin vaarana, että virheet vaikuttavat lopullisella tavalla yleiseen talousarvioon, sillä maksujen perustana olevat toimet on rahoitettu Euroopan unionin varoin. Virheiden esiintymistiheydestä voidaan yleisesti päätellä, että sekä yhteisön että kyseisten jäsenvaltioiden yksiköissä on tarpeen tarkistaa entistä tehokkaammin, että perättäiset menoilmoitukset perustuvat todella tukikelpoisiin menoihin. 3.134. Sisältövirheitä ei havaittu pelkästään EMOTR:n tukiosaston ja rakennerahastojen alalla, vaan myös muilla yhteisön menoaloilla (etenkin tutkimus ja kehitysyhteistyö). EMOTR:n tukiosaston ja rakennerahastojen kohdalla todettuja virheitä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin neljännessä luvussa. Maksujen laillisuuteen/asianmukaisuuteen vaikuttavat muodolliset virheet 3.135. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että maksuihin liittyvien muodollisten virheiden esiintymistiheys oli edelleen aivan liian suuri. Suuri esiintymistiheys on ennen kaikkea merkki siitä, että asianomaisilla eri hallintotasoilla ei pystytä noudattamaan hallinto- ja tarkastusmenettelyjä eikä ehtoja, jotka vahvistetaan eri rahoitettuihin toimiin sovellettavissa säännöksissä. 3.136. Muodolliset virheet koskivat pääasiassa edunsaajille ja toimien täytäntöönpanoon osallistuville yksiköille kuuluvien velvollisuuksien noudattamista, rahoitettuja toimia koskevien tietojen olemassaoloa tai laatua, budjettivallan käyttäjän tai tulojen ja menojen hyväksyjän antamaan hyväksyntään liittyviä menettelyjä sekä kilpailukutsuun liittyviä sääntöjä. Valtaosa virheistä tapahtui jäsenvaltioissa, useimmiten toimien hallinnosta huolehtivien keskus- ja paikallisyksiköiden tasolla. 3.137. Muodollisia virheitä havaittiin yhteisön menoissa useimmilla aloilla (EMOTR:n tukiosasto, rakennerahastot, kehitysyhteistyö ja yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa). Virheet painottuivat kuitenkin selvästi rakennerahastojen alalle. 3.138. Yhteisön toimielinten tasolla havaittuihin muodollisiin virheisiin kuuluivat pääasiassa seuraavat tapaukset: - puuttuvat tai riittämättömät tositteet - kilpailukutsumenettelyt, joissa laiminlyötiin varsinkin toimitettujen tietojen laatua ja jakelua koskevia sääntöjä. 3.139. Jäsenvaltioissa todetut muodolliset virheet olivat toisenlaisia ja koskivat pääasiassa EMOTR:n tukiosastoa ja rakennerahastoja. Virheitä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin neljännessä luvussa. NELJÄS LUKU Tärkeimpien menoalojen analysointi 4.0. SISÄLLYS Kohdat Johdanto 4.1 - 4.3 EMOTR:n tukiosaston menot 4.3 - 4.13 Johdanto 4.3 Sisältövirheet 4.4 - 4.5 Muodolliset virheet 4.6 - 4.7 Erityisen riskin paikallistaminen 4.8 - 4.9 Hallinto- ja valvontajärjestelmän ominaisuudet 4.10 - 4.11 Tarvittavat korjaavat toimet 4.12 - 4.13 Rakennerahastojen menot 4.14 - 4.28 Sisältövirheet 4.18 - 4.19 Muodolliset virheet 4.20 - 4.21 Havaintojen analyysi 4.22 - 4.26 Päätelmät 4.27 - 4.28 JOHDANTO 4.1. Kahden tärkeimmän menoryhmän (EMOTR:n tukiosasto ja rakennerahastot) osalta tämän järjestyksessä toisen DASin tarkastustulokset perustuvat tarkastuksiin, joita toimitettiin riittävässä määrin kummankin alan analysoimiseksi ja joidenkin merkittävien ilmiöiden toteamiseksi. 4.2. DAS-tarkastuksen ensisijaisena tarkoituksena on saada riittävästi todentavaa aineistoa yhteisön koko talousarvion osalta. Kaikki todentavan aineiston perusteella tehdyt päätelmät, jotka koskevat tiettyä talousarvion osaa, eivät siis voi olla tilastollisesti yhtä tarkkoja. EMOTR:N TUKIOSASTON MENOT Johdanto 4.3. EMOTR:n tukiosaston menot ovat noin 52 prosenttia (noin 34 miljardia ecua) talousarvion maksujen kokonaismäärästä. Menojen hallinnointi hoidetaan lähes yksinomaisesti jäsenvaltioissa; komission suoraan hallinnoima osuus on alle 1 prosenttia. Jäljempänä esitetyt analyysit koskevat vuoden 1995 DAS-tarkastuksessa havaittuja virheitä, jotka vaikuttavat maksujen laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Sisältövirheet 4.4. EMOTR:n tukiosaston sisältövirheet tapahtuivat vuonna 1995 pääasiassa jäsenvaltioissa ja vähäisemmässä määrin komissiossa. Noin yksi kolmasosa sisältövirheistä tapahtui kansallisissa hallinnoissa, yksi kuudesosa paikallishallinnoissa ja lähes puolet lopullisten edunsaajien tasolla. Tämän alan sisältövirheiden määrän arvioitiin olevan huomattavasti pienempi kuin koko talousarvion osalta todettu keskimääräinen virhemäärä, joka on ilmoitettu edellä kohdassa 3.131. 4.5. Valtaosa tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista sisältövirheistä kuuluu seuraaviin pääryhmiin: a) Menojen tukikelpoisuuteen liittyvät virheet. Kyseiset virheet liittyivät pääasiassa (i) hehtaarituen maksupyynnöissä ilmoitettuihin tekaistuihin pinta-aloihin (ii) todellisten ja ilmoitettujen määrällisten tietojen (pinta-ala, tuotanto tai eläinten pääluku) eroihin (iii) asetuksissa vahvistettujen laatuvaatimusten täyttämättä jättämiseen (tuotteiden laji, maan tuottavuus tai sen ominaisuudet jne.) (iv) asetuksissa vahvistettujen lisävaatimusten rikkomiseen (kesannoitava vähimmäisala, kiintiöt, eläinten vähimmäispitoajat, karjan koko jne.). b) Kansallisten maksajavirastojen toimittamiin ilmoituksiin sisältyneet määrät, joita ei ollut vielä maksettu edunsaajille. (Tilintarkastustuomioistuin katsoi sisältövirheiksi ainoastaan sellaiset tapaukset, joissa menot kirjattiin EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuoden 1995 kuluiksi, vaikka maksuja edunsaajille ei suoritettu ennen varainhoitovuoden loppua (15. lokakuuta 1995)). c) Virheet yhteisön tuen määrän laskennassa. Syynä oli tavallisesti virheellisten määrien soveltaminen (tukiprosentit, vaihtokurssit, arvon vähenemisen laskemiseen käytetyt kertoimet, aluekohtaisen vahvistetun maa-alan ylitykseen liittyvät vähennykset, sakot jne.). Muodolliset virheet 4.6. Tarkastuksessa todettiin huomattava määrä muodollisia virheitä, jotka liittyivät EMOTR:n tukiosaston menojen yhteydessä noudatettavien säännösten ja tarkastusjärjestelyjen laiminlyöntiin. Lähes kaikki muodolliset virheet tapahtuivat jäsenvaltioissa, pääasiassa kansallisissa hallinnoissa ja paikallishallinnoissa ja vähäisemmässä määrin lopullisten edunsaajien tasolla. 4.7. Muodolliset virheet voidaan jaotella seuraaviin pääryhmiin: a) jäsenvaltioiden viranomaisten toteutettaviksi kuuluvien säännösten mukaisten tarkastusten puutteellinen järjestäminen ja toimittaminen b) asetuksissa säädetyn täydellisen asiakirja-aineiston puuttuminen maksupyynnöistä c) asetuksissa säädettyjen määräaikojen noudattamatta jättäminen suoritettaessa maksuja edunsaajille, siirrettäessä kiintiöitä, vapautettaessa takauksia jne. Erityisen riskin paikallistaminen 4.8. Vuonna 1992 uudistetun yhteisen maatalouspolitiikan mukaan kussakin jäsenvaltiossa on otettava kahdessa vaiheessa käyttöön integroitu hallinto- ja valvontajärjestelmä tiettyjä yhteisön tukimuotoja varten. Toisen vaiheen, joka käsittää aakkosnumeerisen tunnistejärjestelmän käyttöönoton viljelypalstoja varten, on määrä tulla voimaan viimeistään 1. tammikuuta 1996 (poikkeuksena ovat kolme uutta jäsenvaltiota, joille on myönnetty vuoden lisäaika). Tämän valvontakeinon puuttuessa ei etenkään hehtaarituen kohdalla ole tarpeeksi takeita siitä, ettei samaa viljelypalstaa ilmoiteta usean edunsaajan toimesta ja eri tukimuotojen piiriin. 4.9. Vuosina 1994 ja 1995 vain harvoilla jäsenvaltioilla oli käytössä täydellinen integroitu järjestelmä, jonka avulla pystytään pienentämään kyseistä riskiä. Jäsenvaltioissa, joissa ei ollut otettu käyttöön täysin integroitua järjestelmää, tämän alan kokonaismenot olivat vuonna 1995 noin 8 000 miljoonaa ecua. Hallinto- ja valvontajärjestelmän ominaisuudet 4.10. Kansallisten maksajavirastojen on toimitettava yksittäisistä toimista säännösten mukaisia tarkastuksia, joihin kuuluu yleensä tositeaineiston hallinnollisia tarkastuksia, paikalla suoritettuja tarkastuksia sekä laaja-alaisia integroituja tarkastuksia, joihin sisältyy ristiintarkistuksia kahteen kertaan tehtyjen ilmoitusten havaitsemiseksi (erityisesti hehtaarimäärään perustuvien menojen ja eläinalojen tukien kohdalla). Tarkastusten puutteelliseen järjestämiseen ja/tai toteuttamiseen liittyvien muodollisten virheiden suuri määrä viittaa siihen, että sisältövirheiden riski kyseisten menojen koko perusjoukossa on kasvanut. Sisältövirheiden kasvaneesta riskistä saatiin näyttöä etenkin hehtaarituen alalla, jossa todettiin lukuisia virheitä, jotka liittyivät tukikelvottomiin pinta-aloihin tai tuotteisiin taikka todellisten ja ilmoitettujen pinta-alojen suhteellisen pieniin eroihin. 4.11. EMOTR:n toimien toteuttamiselle ja valvonnalle on ominaista pitkälle hajautettu hallintorakenne, joka nojautuu suuressa määrin jäsenvaltioiden maksajavirastojen hallinnon ja valvontajärjestelmien laatuun. Komissio ottaa kokonaisvastuun EMOTR:n tukiosaston talousarvion toteuttamisesta arvioimalla kyseiset hallinnot ja valvontajärjestelmät maksajavirastojen tasolla tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. Aiempien virheiden korjaamisen kannalta menettelyn tehokkuus on viime vuosina ollut rajallinen, sillä tarkastamis- ja hyväksymispäätösten viive on ainakin kolme vuotta. Tarvittavat korjaavat toimet 4.12. Komission valvontatehtävää olisi parannettava laadun ja oikea-aikaisuuden osalta. Käynnistettyyn kehitystyöhön kuuluu tärkeänä osana EMOTR:n tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn uudistus, joka on tarkoitus saada valmiiksi varainhoitovuodeksi 1996. Komissio määrittelee nyt tarkemmin, mitä tietoja se tarvitsee maksajavirastoilta, ja lisäksi komission on määrä saada - seuraavan vuoden 30. huhtikuuta mennessä - tulokset äskettäin käyttöön otetuista vuosittaisista tarkastuksista, joita riippumattomat ulkoiset tarkastajat toimittavat maksajavirastoissa. Tarkastusten kohteina ovat komissiolle tehtyjen ilmoitusten paikkansapitävyys sekä maksajavirastojen noudattamien sisäisen valvonnan menettelyjen sopivuus menojen perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta silmällä pitäen. Kun uusi menettely on käyttövalmis ja toimiva, komission pitäisi pystyä sen avulla hoitamaan tilien tarkastaminen ja hyväksyminen vankemmin perustein ja oikeaan aikaan, vaikka komission oma lisäarviointi EU:n säännösten noudattamisesta saadaan valmiiksi vasta huomattavasti (jopa kaksi vuotta) myöhemmin. 4.13. On tarpeen, että säännösten mukaiset tarkastusmenettelyt toteutetaan jäsenvaltioissa kunkin yksittäisen toimen osalta tiukemmin. Näitä tarkastuksia olisi pidettävä vähimmäisvaatimuksina, joiden tarkoituksena on varmistaa, että EMOTR:n talousarviota toteutetaan tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti. Sekä hallinnollisia että paikalla toimitettavia tarkastuksia on tehostettava. Hehtaarituen kohdalla on tärkeää ottaa käyttöön pakollinen integroitu valvontajärjestelmä, jotta voidaan estää tai havaita petostapaukset, joissa ilmoituksia on tehty kahteen kertaan. RAKENNERAHASTOJEN MENOT 4.14. Rakennerahastojen menot ovat noin 19 miljardia ecua eli noin 29 prosenttia kaikista yleisen talousarvion maksuista. 4.15. Talousarvioon perustuvat maksut suoritetaan rakennerahastojen alalla valtaosin ennakko- ja etumaksuina. Näin ollen lopulliset menot eivät välttämättä ole toteutuneet lopullisen edunsaajan tasolla siinä vaiheessa, kun tarkastus toimitetaan. Jotta voitaisiin antaa perustamissopimuksessa määrätty lausuma perustana olevista menoista, ilmoitettujen ja jäsenmaiden varmentamien menojen perusjoukoista valitaan usein menojen perustana olevia toimia, jotka ovat edellytyksinä tarkastuksen kohteena olevien ennakkomaksujen suorittamiselle. 4.16. Menojen perustana olevissa toimissa havaitut virheet antavat aiheen kyseenalaistaa jäsenmaiden varmennuksiin sisältyvien menojen aiheellisuuden, mutta - kuten kohdassa 3.133 selvitetään - ei välttämättä komission yksittäisten ennakkomaksujen asianmukaisuutta niiden suorittamisvaiheessa. Kyseiset virheet osoittavat aina, että on olemassa tekijöitä, jotka olisi havaittava ja jätettävä lopullisesti maksettavien menojen ulkopuolelle, kun komissio maksaa loppusuorituks