KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 17 päivänä kesäkuuta 1998,

Luxemburgin tuesta ProfilARBEDille ympäristönsuojeluun tarkoitettuihin investointeihin (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1764) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/140/EHTY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 4 artiklan c alakohdan,

ottaa huomioon yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

I

Luxemburgin viranomaiset ilmoittivat komissiolle kirjeellä 30 päivältä joulukuuta 1993, joka on rekisteröity saapuneeksi komissioon 4 päivänä tammikuuta 1994, aikomuksestaan myöntää tukea terästeollisuuden alalla toimivalle yhtiölle ProfilARBED, jäljempänä "ARBED", ympäristönsuojeluun tarkoitettuihin investointeihin.

Komissio oli ilmoittanut kirjeellä 14 päivältä kesäkuuta 1994 (2), Luxemburgin hallitukselle 1 päivänä kesäkuuta 1994 tehdystä päätöksestään aloittaa kyseiselle yhtiölle myönnettyä tukea vastaan päätöksen N:o 3855/91/EHTY (3), jäljempänä "terästukisäännöt", jotka on korvattu sittemmin päätöksellä N:o 2496/96/EHTY, 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu menettely.

ARBED oli pyytänyt 9 päivänä elokuuta 1993 valtiolta tukea, joka kattaisi 25 prosenttia 613 miljoonan Luxemburgin frangin kuluista, jotka aiheutuivat kyseiselle yhtiölle Esch-Schifflangen terästeollisuuslaitoksen kunnostamisen yhteydessä toteutetuista ympäristön suojelutoimenpiteistä, jossa oli kysymys uuden sähköteknistä valmistusmenetelmää käyttävän terästehtaan rakentamisesta. Luxemburgin hallitus antoi kirjeessään 19 päivältä joulukuuta 1994 asiasta lisätietoja ilmoittaen aikoneensa myöntää ARBEDille pääomatuen, jonka määrä olisi korkeintaan 15 prosenttia tukikelpoisista investoinneista, ja tuen enimmäismäärä olisi ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen (4) mukaisesti näin ollen 91,95 miljoonaa Luxemburgin frangia.

Luxemburgin viranomaiset vastasivat seuraavin perustein komission päätökseen menettelyn aloittamisesta:

1) kyseinen terästeollisuusyhtiö oli perustettu kokonaisuudessaan 1800-luvun lopulla, ja Eschissä sulattamotoiminta oli ollut jo olemassa enemmän kuin kaksi vuotta ennen uusien ympäristönsuojelustandardien voimaantuloa;

2) helmikuussa 1993 vahvistettujen uusien standardien mukaista ympäristönsuojelun tasoa oli kuitenkin teknisesti mahdotonta saavuttaa jatkamalla toimintaa vanhassa LDAC-menetelmää käyttävässä terästehtaassa;

3) viiteasiakirjana käytettiin terästukisääntöjen johdanto-osan II jakson toisen kappaleen säännösten mukaisesti ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevia yhteisön suuntaviivoja;

4) Eschin sähköteknistä valmistusmenetelmää käyttävä terästehdas täytti kaikki suuntaviivoissa mainitut perusteet. Tämän asian osalta todettiin lisäksi, että:

- uudet ympäristönsuojelustandardit tulivat voimaan vuonna 1990 ja niitä tiukennettiin vuonna 1993. Eschissä oli ollut sulattamotoimintaa enemmän kuin kaksi vuotta ennen uusien standardien voimaantuloa,

- sähköteknistä valmistusmenetelmää käyttävän tehtaan rakentaminen merkitsi tuotantoprosessin muuttamista. Tuolloin harjoitettu sulattamotoiminta, joka perustui LDAC-prosessiin ja jatkuvaan valuun, muutettiin sähköiseen valmistus tekniikkaan ja jatkuvaan valuun perustuvaksi sulatukseksi,

- pyydetyt tuet liittyivät yksinomaan taloudellista hyötyä tuottamattomiin investointeihin, kun taas kulut, jotka liittyivät korvausinvestointeihin ja tuottavuuden parantamiseen tarkoitettuihin investointeihin, joilla oli taloudellista tuottoa koskevia päämääriä, olivat edellä mainittujen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti kokonaisuudessaan ARBEDin vastuulla.

Luxemburg totesi lisäksi, että koska nykyisten LDAC-menetelmällä toimivien terästehtaiden muuttamisesta ympäristönsuojelustandardien mukaisiksi aiheutui huomattavasti investointikustannuksia ja estääkseen sen, että suuri osa investoinneista mitätöityisi nykyisten terästehtaiden korvaamisen yhteydessä, ARBED oli päättänyt nopeuttaa ohjelmaa, jonka tavoitteena oli sen tuotantolaitosten korvaaminen uusilla ympäristönsuojelumääräysten mukaisilla laitoksilla. Ympäristönsuojeluun tarkoitetuista investoinneista uuteen terästehtaaseen aiheutui ARBEDille 613 miljoonan Luxemburgin frangin kustannukset. Jos toiminnassa olleet laitokset olisi säilytetty, ARBEDille olisi aiheutunut arviolta 1,5 miljardin Luxemburgin frangin investointikustannukset. Luxemburgin hallitus katsoi myös tästä syystä, että myönnetty tuki oli yhdenmukainen terästukisääntöjen 3 artiklan kanssa.

II

Saatuaan Luxemburgin huomautukset komissio totesi seuraavaa:

1) Päätöksen tekohetkellä voimassa olleiden terästukisääntöjen eli päätöksen N:o 3855/91/EHTY 3 artiklassa säädetään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, joka on tarkoitettu helpottamaan uusien laitosten mukauttamista uusiin ympäristönsuojelustandardeihin vähintään kaksi vuotta ennen näiden sääntöjen voimaantuloa.

2) Terästukisääntöjen johdanto-osan II osassa säädetyn periaatteen mukaan teräs teollisuudessa ja muilla aloilla on turvattava yhdenvertainen mahdollisuus saada ympäristönsuojelutukea. Samoja ympäristönsuojelusäännöksiä ja -määräyksiä olisikin sovellettava yleisesti kaikkiin yrityksiin sekä terästeollisuuden alalla että muilla aloilla.

3) Tässä yhteydessä on muistettava, että ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa korostetaan alustavasti, että "saastuttaja maksaa" -periaatteen mukaisesti tukea ei yleensä tule myöntää sellaisten kustannusten kattamiseksi, joilla uusi laitos saadaan noudattamaan pakollisia standardeja. Kuitenkin yritykselle, joka pelkän olemassa olevan, yli kaksi vuotta vanhan laitoksen sopeuttamisen sijasta päättää korvata sen uudella, uusien standardien mukaisella laitoksella, voidaan antaa tukea siltä investointikustannusten osalta, joka ei ylitä vanhan laitoksen mukauttamisen kustannuksia.

Komissio on katsonut, että terästukisääntöjen 3 artiklan 1 kohta ei ole vastaan sitä, että sellaisia tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, jotka on myönnetty 15 prosentin bruttokynnysarvoa noudattaen yrityksille, jotka sen sijaan, että sopeuttaisivat yli kaksi vuotta ennen uusien ympäristöstandardien voimaantuloa perustetut laitokset uusiin standardeihin, päättävät korvata ne uusilla, uusien standardien mukaisilla laitoksilla edellyttäen, että tuki ei ylitä vanhan laitoksen mukauttamisen kustannuksia.

Komissio on näin ollen katsonut, että kyseiset tuet ovat päätöksen N:o 3855/91/EHTY 3 artiklan mukaista yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea.

Tämän vuoksi komissio päätti 21 päivänä joulukuuta 1994 (5) lopettaa ympäristönsuojeluun ProfilARBEDille myönnettyä tukea vastaan aloitetun menettelyn, ja lisäksi olla vastustamatta kyseistä tukea.

III

British Iron and Steel Producers Association, jäljempänä "BISPA", saattoi 21 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn komission päätöksen Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsiteltäväksi sillä perusteella, että terästukisääntöjä ei voida tulkita laajasti sisällyttämällä niihin EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat alat kattavat ympäristönsuojelutukea koskevat yhteisön suuntaviivat.

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 25 päivänä syyskuuta 1997 asiassa T-150/95, UK Steel Association, entinen BISPA, vastaan komissio (6), antamassaan tuomiossa komission asiassa tekemän lopullisen päätöksen todeten, että ARBEDille myönnettyä tukea ei voida hyväksyä, koska

a) käsiteltävänä olleessa asiassa oli kiistatta kyse valtiontuesta, joka myönnettiin investointeihin vanhan terästehtaan korvaamiseksi uudella;

b) niitä terästukisääntöjen säännöksiä, joissa säädetään poikkeuksista EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c kohdan mukaiseen kieltoon myöntää tukia terästeollisuusyrityksille, on tulkittava ahtaasti kiinnittäen erityisen paljon huomiota kyseisten kohtien sanamuotoon;

c) terästukisääntöjen 3 artiklassa, jonka mukaan hyväksyttävänä voidaan pitää tukea, joka on tarkoitettu helpottamaan uusien laitosten mukauttamista uusiin ympäristönsuojelustandardeihin vähintään kaksi vuotta ennen näiden sääntöjen voimaantuloa, ei säädetä mahdollisuudesta myöntää tukia yrityksille, jotka sen sijaan, että sopeuttaisivat vanhat laitokset uusiin standardeihin, päättävät korvata ne uusilla, uusien ympäristönsuojelustandardien mukaisilla laitoksilla;

d) riitautetussa päätöksessä esitetty väite, jonka mukaan terästukisääntöjen 3 artiklan tulkinnassa voidaan ottaa huomioon myös ympäristönsuojeluun myönnettävää valtion tukea koskevat yhteisön suuntaviivat, joiden mukaan uusille laitoksille myönnettävät tuet voidaan hyväksyä, on kumottava, sillä suuntaviivoihin sisältyvät säännöt ovat ristiriidassa terästukisääntöjen 3 artiklan sanamuodon kanssa.

IV

Komissio päättelee edellä esitetyn ja erityisesti tämän päätöksen III jakson perusteella, mainitun tuomion mukaisesti ja 21 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn lopullisen päätöksensä (7) vastaisesti, että Luxemburgin viranomaisten tekemät huomautukset eivät muuttaneet asian ensimmäistä arviota, jonka komissio teki päättäessään aloittaa menettelyn ja jonka mukaan kyseisiin tukiin ei voida soveltaa niitä tukien myöntämistä koskevasta kiellosta tehtäviä poikkeuksia, joista määrätään EHTYn perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa, ja erityisesti että tukia ei voida hyväksyä myöskään soveltamalla niihin terästukisääntöjen 3 artiklaa.

Näin ollen on katsottava, että ARBEDille myönnetty 91,95 miljoonan Luxemburgin frangin tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, sillä siihen ei voida soveltaa terästukisäännöissä säädettyjä poikkeuksia EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdassa määrättyyn kieltoon myöntää tukea, ja tuki on siten perittävä takaisin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Luxemburgin ProfilARBEDille myöntämät 91,95 miljoonan Luxemburgin frangin valtion tukitoimenpiteet eivät sovellu hiilen ja teräksen yhteismarkkinoille EHTY:n perustamissopimuksen 4 artiklan c alakohdan mukaan.

2 artikla

Luxemburg aloittaa kyseisten tukien takaisinperinnän valtion saatavien takaisinmaksuun sovellettavien Luxemburgin lainsäädännön säännösten mukaisesti. Tukien vaikutusten kumoamiseksi tukien määrää korotetaan korolla, jota lasketaan kertyväksi tukien myöntämisestä niiden takaisinmaksuun saakka. Sovellettava korko on korko, jota komissio käyttää aluetukien nettoavustusekvivalentin laskennassa kyseisen jakson aikana.

3 artikla

Luxemburgin on ilmoitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle tämän päätöksen noudattamiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Luxemburgin suurherttuakunnalle.

Tehty Brysselissä 17 päivänä kesäkuuta 1998.

Komission puolesta

Karel VAN MIERT

Komission jäsen

(1) EYVL L 338, 28.12.1996, s. 42

(2) EYVL C 212, 3.8.1994, s. 7

(3) EYVL L 362, 31.12.1991, s. 57

(4) EYVL C 72, 10.3.1994, s. 3

(5) EYVL C 400, 31.12.1994, s. 10

(6) Kok. 1997, s. II-1433.

(7) Katso alaviite 5.