KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/926,

annettu 15 päivänä kesäkuuta 2022,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. MENETTELY

1.1 Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

(1) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti asetuksella (EU) 2016/388 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, joka koski Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuontia, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’.

(2) Käyttöönotettu polkumyyntitulli oli Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia ja Jindal Saw Limitedin ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia.

(3) Komissio otti myös käyttöön samaa tuotetta koskevan lopullisen tasoitustullin asetuksella (EU) 2016/387 (3). Käyttöönotettu tasoitustulli oli Jindal Saw Limitedin osalta 8,7 prosenttia ja Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 9 prosenttia.

(4) Unionin yleisen tuomioistuimen asioissa T-300/16 ja T-301/16 (4) antamien tuomioiden jälkeen komissio korjasi virheet, jotka unionin yleinen tuomioistuin oli havainnut laskiessaan Jindal Saw Limitedin polkumyynti- ja tasoitustullia. Asetuksilla (EU) 2020/526 (5) ja (EU) 2020/527 (6) komissio otti Jindal Saw Limitedin osalta uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin (3 %) ja lopullisen tasoitustullin (6 %).

(5) Tällä hetkellä voimassa olevat polkumyyntitullit ovat Electrosteel Castings Ltd:n osalta 0 prosenttia, Jindal Saw Limitedin osalta 3 prosenttia ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta 14,1 prosenttia. Tällä hetkellä voimassa olevat tasoitustullit ovat 6 prosenttia Jindal Saw Limitedin osalta ja 9 prosenttia Electrosteel Castings Ltd:n ja ”kaikkien muiden yritysten” osalta.

1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

(6) Julkaistuaan ilmoituksen toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (7) komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

(7) Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön esittivät 21 päivänä joulukuuta 2020 Saint-Gobain PAM, Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH ja Saint-Gobain PAM España SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus pallografiittiraudasta valmistettujen putkien unionin kokonaistuotannosta on yli 50 prosenttia. Tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

(8) Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 17 päivänä maaliskuuta 2021 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien pallografiittirautaputkien tuontia unioniin koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (8), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

(9) Samana päivänä komissio pani myös vireille saman tuotteen tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (9).

1.4 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

(10) Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2017 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5 Asianomaiset osapuolet

(11) Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta nimenomaisesti unionin tuottajille, tiedossa oleville Intian tuottajille ja Intian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

(12) Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksikään asianomainen osapuoli ei pyytänyt kuulemista.

a) Otanta

(13) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

Unionin tuottajia koskeva otanta

(14) Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otokseen kolme unionin tuottajaa. Nämä unionin tuottajat kuuluvat samaan yritysryhmään. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (eli 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana) unionissa toteutuneen tuotanto- ja myyntimäärän perusteella. Lopulliseen otokseen kuuluvien unionin tuottajien osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta oli [70–85] prosenttia ja niiden osuus samankaltaisen tuotteen arvioidusta kokonaismyyntimäärästä unionissa [70–85] prosenttia, ja otos oli myös maantieteellisesti kattava.

(15) Komissio kehotti asianomaisia osapuolia perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta muttei saanut mitään huomautuksia. Näin ollen alustava otos vahvistettiin, ja sen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa.

Tuojia koskeva otanta

(16) Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Otanta ei kuitenkaan ollut tarpeen, koska etuyhteydettömiä tuojia ei ilmoittautunut.

Intian tuottajia koskeva otanta

(17) Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Intiassa toimivia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Intian viranomaisia nimeämään muita mahdollisia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

(18) Vain kolme tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön asetetussa määräajassa, joten komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

b) Kyselylomakkeet

(19) Komissio lähetti kyselylomakkeet kolmen otokseen valitun unionin tuottajan ryhmälle sekä otantapyyntöön vastanneille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Lisäksi samat kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (10) vireillepanopäivänä.

(20) Komissio sai vastauksen kyselyihin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta ja yhdeltä vientiä harjoittavista tuottajista, Tata Metaliks Limitediltä, jäljempänä ’TML’. Vaikka kaksi muutakin vientiä harjoittavaa tuottajaa vastasi otantaa koskevaan pyyntöön, ne eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, eivätkä ne näin ollen toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.

c) Tarkastukset

(21) Covid-19-pandemian puhkeamisen ja kolmansien maiden toteuttamien rajoitustoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloissa. Sen sijaan komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (11) mukaisesti. Komissio suoritti seuraavan vientiä harjoittavan tuottajan osalta ristiintarkastuksen etätarkastuksena: — Tata Metaliks Limited.

(22) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita tutkimuksessa katsottiin tarvittavan. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien unionin tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevan, Italiassa toimivan myyntiä harjoittavan yrityksen toimitiloihin: — Saint-Gobain PAM, Pont-à-Mousson, Ranska, — Saint-Gobain PAM Deutschland GmbH, Saarbrücken, Saksa, — Saint-Gobain PAM Italia S.P.A, Milano, Italia.

1.6 Myöhempi menettely

(23) Komissio ilmoitti 18 päivänä maaliskuuta 2022 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta.

(24) Vain Tata Metaliks Limited toimitti huomautuksia määräajassa. Komissio tarkasteli näitä huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Yksikään osapuoli ei pyytänyt kuulemista.

1.7 Vireillepanoa koskevat huomautukset

(25) Yksi käyttäjä, Hydro Mat Benelux, sekä yksi vientiä harjoittava tuottaja, Tata Metaliks Limited, esittivät huomautuksia vireillepanosta.

(26) Komissio pani merkille, että Tata Metaliks Limited toimitti vireillepanoa koskevat huomautuksensa 17 päivänä helmikuuta 2022, yli yhdeksän kuukautta niiden toimittamisen määräajan umpeutumisen jälkeen (vireillepanoilmoituksen 5.2 kohdassa määräajaksi annettiin 37 päivää ilmoituksen julkaisemisesta). Sen vuoksi komissio ei ottanut näitä huomautuksia huomioon.

(27) Komissio totesi, että vaikka Hydro Mat Benelux toimitti huomautuksia vireillepanosta, se ei toiminut täysin yhteistyössä tutkimuksessa. Yritys ei nimittäin täyttänyt käyttäjille esitettyä kyselylomaketta, jota olisi voitu käyttää joidenkin jäljempänä lueteltujen väitteiden ristiintarkastamiseksi, esimerkiksi vientiä harjoittavien tuottajien myyntihintojen tai julkisiin hankintoihin liittyvien asiakirjojen tarkastamiseksi.

(28) Hydro Mat Benelux väitti ensinnäkin, että menettely olisi päätettävä, koska pyyntöä ei ollut esitetty toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevassa ilmoituksessa (12) mainittua voimassaolon päättymispäivämäärää edeltävien kolmen kuukauden aikana.

(29) Komissio selvensi, että vireillepanoilmoituksessa mainittu huomautusten toimittamisen määräaika ei ollut sama kuin pyynnön esittämispäivämäärä. Kuten käy ilmi tarkastelupyynnön avoimesta versiosta, joka on ollut kaikkien asianomaisten osapuolten saatavilla ei-luottamuksellisessa asiakirja-aineistossa 17 päivästä maaliskuuta 2021 lähtien, pyyntö toimitettiin asianmukaisesti 18 päivänä joulukuuta 2020 eli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(30) Toiseksi Hydro Mat Benelux väitti, että liian suuri osa pyynnössä esitetyistä tiedoista on määritetty luottamuksellisiksi. Esimerkkinä mainittiin erityisesti, että unionin tuotannonala esitti kaikki taloudellista tulostaan koskevat indikaattorit indekseinä. Osapuoli viittasi täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/1336 (13), jossa komissio esitti yhden ainoan unionin tuottajan mikrotaloudelliset tiedot.

(31) Komissio totesi, että täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1336 kaikki mikroindikaattorit (myyntihinnat ja -määrät, yksikkökohtaiset tuotantokustannukset, työvoimakustannukset, loppuvarastot, kannattavuus jne.) esitettiin vaihteluväleinä tai indekseinä.

(32) Lisäksi komissio katsoi, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitettu versio toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelupyynnöstä sisälsi kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset yhteenvedot luottamuksellisiksi merkityistä tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voivat esittää merkityksellisiä huomautuksia ja käyttää puolustautumisoikeuttaan menettelyssä.

(33) Komissio myös muistutti tältä osin, että perusasetuksen 19 artiklassa sallitaan luottamuksellisten tietojen suojaaminen olosuhteissa, joissa tietojen ilmaisemisesta olisi merkittävää etua kilpailijalle tai sillä olisi merkittävä haitallinen vaikutus tiedon antajan tai sen kannalta, jolta tiedon antaja on saanut tiedon. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

(34) Kolmanneksi kyseinen osapuoli väitti, että vuoden 2020 alkupuoliskolla vallinnut tilanne ei vastannut tavanomaisia taloudellisia olosuhteita, ja katsoi, ettei kyseinen ajanjakso ollut edustava sen arvioimiseksi, millaisia seurauksia kyseessä olevien toimenpiteiden voimassaolon päättymisellä olisi. Osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan vuoden 2020 alkupuoliskon negatiivinen tulos johtui covid-19-pandemian kielteisistä taloudellisista vaikutuksista, raaka-ainekustannusten noususta maailmanmarkkinoilla ja siitä, että tätä kustannusten nousua ei voitu siirtää toimitusketjun loppupäähän kuluttajien maksettavaksi. Lisäksi osapuoli väitti, että vuosina 2017–2019 tärkeimmät indikaattorit eivät osoittaneet unionin tuotannonalan olevan haavoittuvassa vaan pikemminkin hyvässä tilassa, erityisesti kun analysoidaan tuotantoa, tuotantokapasiteettia, varastoja, investointeja, myyntihintoja ja kannattavuutta.

(35) Komissio muistutti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön on sisällyttävä riittävästi todisteita siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Tässä tapauksessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi sisälsi näyttöä, joka viittaa intialaisen tuonnin merkittävään pääsyyn unionin markkinoille hinnoin, jotka alittavat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat ja viitehinnat. Näin ollen komissio katsoi, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä vahingon jatkumisesta, ja hylkäsi väitteen.

(36) Neljänneksi osapuoli väitti ajanjaksoa 2017–2020 koskevan analyysinsa perusteella, että saatavilla olevat tuontitiedot eivät tukeneet väitettä vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Se väitti lisäksi, että pyynnön esittäjien laskemat Intian vientihinnat sekä hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaalit eivät olleet luotettavia, koska vientihinnat perustuivat etuyhteydessä olevien osapuolten eli intialaisten tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevien tytäryhtiöiden väliseen siirtohintaan. Lopuksi osapuoli väitti, että intialaiset tuottajat ovat lisänneet tuotantokapasiteettiaan vastatakseen Intian kasvavien kotimarkkinoiden kysyntään ja että tärkeimmät intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet aikeissa kasvattaa tuotantokapasiteettiaan.

(37) Komissio katsoi, että yksikään väitteistä ei osoittanut vääräksi päätelmää, jonka mukaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan tarkastelun vireillepanemiseksi oli riittävästi näyttöä. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi riittävästi näyttöä siitä, että polkumyyntituonnilla oli merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. Pyynnön esittäjät toimittivat laskelmat, jotka osoittivat hintojen alittavuuden paitsi rajalla myös asiakkaiden tiloihin toimitettuna. Näiden laskelmien mukaan hintojen alittavuus oli peräti 14,9 prosenttia. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitetty erillinen vahinkoanalyysi osoittaa Intiasta tulevan tuonnin lisääntymisen unionin markkinoilla (sekä absoluuttisesti että suhteellisesti) hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Tällä vaikuttaa olleen merkittävä vahingollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, mitä osoittavat esimerkiksi myynnin ja markkinaosuuden supistuminen sekä taloudellisten tulosten heikkeneminen. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(38) Osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä todistaakseen väitteensä, jonka mukaan Intian tuotannon kasvu olisi tarkoitettu yksinomaan Intian markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(39) Viidenneksi osapuoli väitti, että yleisiä kilpailukykyyn liittyviä ongelmia ei saisi käyttää perusteena päätelmälle, jonka mukaan vahingon jatkuminen tai toistuminen on todennäköistä. Osapuoli mainitsi tässä yhteydessä useita seikkoja, kuten sen, että unionin kulutus supistui euroalueen finanssikriisin myötä julkisen talouden menoleikkausten seurauksena, millä oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan kilpailukykyyn, sekä muoviputkialan kilpailun, vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttamat paineet tarjouskilpailumenettelyissä.

(40) Edellä mainittua väitettä käsitellään jäljempänä johdanto-osan 155 kappaleessa.

(41) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited esitti huomautuksissaan, että tarkastelupyynnössä esitetyt unionin tuotannonalaa ja tuontia koskevat tiedot kattoivat heinäkuusta 2019 kesäkuuhun 2020 ulottuvan ajanjakson. Vireillepanoilmoituksessa tarkastelua koskevaksi tutkimusajanjaksoksi määriteltiin kuitenkin tammikuusta 2020 joulukuuhun 2020 ulottuva ajanjakso. Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö vireillepanoilmoituksessa määritellyn tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson mukaisesti ja nämä tiedot olisi pitänyt asettaa osapuolten saataville. Koska komissio ei toimittanut osapuolille tällä tavoin päivitettyä tarkastelupyyntöä, yrityksen mukaan se rikkoi WTO:n polkumyyntisopimuksen 6.1.2. ja 6.4 artiklaa.

(42) Ensinnäkin komission yleisenä käytäntönä on käyttää päätelmiensä perustana tuoreimpia saatavilla olevia tietoja. Tällaiset tiedot eivät välttämättä täsmää ajallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainitun ajanjakson kanssa, koska ne eivät välttämättä olleet saatavilla tarkastelupyyntöä toimitettaessa. WTO:n polkumyyntisopimus ei sisällä määräyksiä, joiden mukaan komission olisi käytettävä päätelmiensä perustana toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä mainittua ajanjaksoa. Toiseksi kaikilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää tutkimuksessa huomautuksia päätelmistä ja todisteista, jotka liittyivät vireillepanoilmoituksessa määriteltyyn tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon. Näin ollen komissio katsoi, ettei se rikkonut mitään menettelyllisiä oikeuksia eikä WTO:n polkumyyntisopimusta, ja hylkäsi väitteen.

(43) Tata Metaliks Limited mainitsi myös, että komissio hylkäsi sen esittämät vireillepanoa koskevat huomautukset, koska ne toimitettiin vireillepanoilmoituksessa asetetun määräajan umpeuduttua (ks. johdanto-osan 26 kappale). Yrityksen mielestä pyynnön esittäjien olisi pitänyt päivittää esittämänsä tiedot koskemaan vireillepanoilmoituksessa määriteltyä tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa ja määräaikaa sovellettaisiin vasta siitä lähtien, kun nämä päivitetyt tiedot on vastaanotettu. Tata Metaliks Limited väitti myös, että natural justice -oikeuden eli oikeudenmukaisen oikeusmenettelyn vakiintuneena periaatteena ja vakiintuneena oikeuskäytäntönä kaikilla lainkäyttöalueilla on, että lakiin liittyvistä seikoista voidaan esittää huomautuksia myös määräaikojen umpeuduttua.

(44) Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa selitetään, tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso vastaa viimeisintä ajanjaksoa, jolta tietoja oli saatavilla, eikä tämä ajanjakso välttämättä ole sama kuin tarkastelupyynnössä esitetyssä alustavassa arvioinnissa käytetty ajanjakso. Lisäksi vireillepanoilmoituksessa annettu määräaika perustuu nimenomaisesti ilmoituksen julkaisupäivään eikä mihinkään muuhun päivämäärän, kuten jonkin osapuolen esittämien tietojen toimittamispäivämäärään. Vireillepanoilmoituksessa esitetyn määräajan yhteydessä ei tehdä eroa lakiin ja tosiseikkoihin liittyvien kysymysten välillä, vaan sitä sovelletaan samalla tavalla kaikkiin kysymyksiin. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1 Tarkasteltavana oleva tuote

(45) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Intiasta peräisin olevat pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket, jäljempänä ’pallografiittirautaputket’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 (Taric-koodi 7303001010) ja ex 7303 00 90 (Taric-koodi 7303009010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’.

(46) Pallografiittirautaputkia käytetään vesijohdoissa, viemäreissä ja maatalousmaan kastelussa. Veden kuljetus pallografiittirautaputkien läpi voidaan toteuttaa paineen tai yksinomaan painovoiman avulla. Putkien koko on 60–2 000 mm, ja ne ovat pituudeltaan joko 5,5 tai 6 tai 7 taikka 8 metriä. Niiden sisäpinta on yleensä vuorattu sementtilaastilla tai muilla materiaaleilla, ja niiden ulkopinnassa on sinkkipinnoitus, maalaus tai teippikääre. Pääasialliset loppukäyttäjät ovat julkisia yrityksiä.

2.2 Samankaltainen tuote

(47) Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset: — tarkasteltavana oleva tuote, — asianomaisen maan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä — unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

(48) Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

(49) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja vireillepanoilmoituksessa todetun mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Komissio tutki ensin, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (3.1 jakso), ja toiseksi, onko todennäköistä, että se jatkuisi tai toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta (3.2 jakso).

3.1 Polkumyynnin jatkuminen tutkimusajanjakson aikana

3.1.1 Tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen

(50) Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (14) Intia vei unioniin (EU27-maihin) [80 000–100 000] tonnia (15) tarkasteltavana olevaa tuotetta. Sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön maaliskuussa 2016, vuotuinen tuonti väheni ja vaihteli 38 000:n ja 55 000 tonnin välillä vuosina 2016–2018. Vuonna 2019 tuonti Intiasta kasvoi jälleen [64 000–75 000] tonniin.

(51) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti väheni [44 000–52 000] tonniin. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen vuonna 2021 tuonti kasvoi jälleen vuoden 2019 tasolle.

(52) Kaiken kaikkiaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä ja sen osuus unionin markkinoista oli noin [10–14] prosenttia. Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli [15–20] prosenttia.

3.1.2 Intialaisten tuottajien toimiminen yhteistyössä ja päätelmien perusteet

(53) Aluksi kolme intialaista tuottajaa ilmaisi halukkuutensa yhteistyöhön. Kaksi näistä yrityksistä/yritysryhmistä kuitenkin perui myöhemmin päätöksensä (ks. 1.5 jakso). Ainoa yhteistyössä toiminut yritys, Tata Metaliks Limited, myi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimman osan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Sen ilmoitettu kokonaisvientimäärä unioniin oli vähäinen: [alle 1 prosentti] tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärästä (16). Koska Tata Metaliks Limitedin unioniin viemä määrä oli hyvin pieni, komissio ei pitänyt kyseisen yrityksen vientiä luotettavana perustana sen määrittämiseksi, jatkuiko Intiasta unioniin tuleva polkumyyntituonti.

(54) Koska tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvienti pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suhteellisen suurena (ks. johdanto-osan 51 kappale), komissio teki päätelmänsä Intiasta unioniin tulevan polkumyyntituonnin jatkumisesta parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Näin ollen se käytti päätelmiensä perustana Eurostatin kirjaamia tuontitilastotietoja.

3.1.3 Normaaliarvo

(55) Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin ainoan yhteistyössä toimineen tuottajan, Tata Metaliks Limitedin, toimittamat tiedot. Yritys myi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoilla. Tata Metaliks Limited kirjasi kotimaan hinnat kirjanpitojärjestelmäänsä juoksumetriä kohti. Polkumyyntitutkimusta varten se muunsi hinnat käyttäen muuntosuhdetta, jolla hinnat muunnettiin metrikohtaisista kilokohtaisiksi hinnoiksi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tällä menetelmällä tuotteen todellinen paino määritettiin väärin eivätkä sen tuloksena saadut kilohinnat näin ollen ilmentäneet todellisia myyntihintoja. Sen vuoksi komissio päätti olla käyttämättä Tata Metaliks Limitedin toimittamia tietoja normaaliarvoa määrittäessään ja tukeutui sen sijaan käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

(56) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, ettei menetelmä, jota se käytti mittayksikön muuntamiseksi pituuden yksiköstä painoyksikköön kotimarkkinamyynnin osalta, ollut virheellinen. Tämän perusteella se pyysi komissiota ottamaan sen toimittamat tiedot huomioon normaaliarvoa määritettäessä.

(57) Komissio totesi, että Tata Metaliks Limited ei tämän yleisluontoisen väitteen lisäksi perustellut toimittamiensa tietojen paikkansapitävyyttä tarkemmin. Komissio havaitsi etänä suoritetussa ristiintarkastuksessa (ks. edellä oleva johdanto-osan 21 kappale), että toisin kuin yritys väitti, myytyjen tuotteiden ilmoitetun ja todellisen painon välillä oli merkittäviä eroja. Sen vuoksi komissio piti kiinni siitä, etteivät tiedot, jotka Tata Metaliks Limited toimitti normaaliarvon määrittämiseksi, olleet käyttökelpoisia.

(58) Koska yksikään muu intialainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio määritti normaaliarvon käytettävissä olevien tietojen ja erityisesti tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Tarkastelupyyntö sisälsi tietoa muun muassa hinnoista, joita tarkasteltavana olevasta tuotteesta oli tarjottu, sovittu ja maksettu useissa eri osavaltioissa ja kunnissa, eri määrien, halkaisijoiden ja tuotelajien mukaan eriteltyinä.

3.1.4 Vientihinta

(59) Koska komissio katsoi, että Tata Metaliks Limitedin vähäiset vientimäärät (ks. johdanto-osan 53 kappale) eivät edustaneet tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientiä unionin markkinoille, ja koska muut intialaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti vientihinnan Eurostatin CIF-hintatietojen perusteella muuntaen CIF-hinnat noudettuna-tasolle.

(60) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että komission soveltama menetelmä oli epäoikeudenmukainen ja virheellinen, koska kyseinen yritys joutuisi kärsimään vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisesti harjoittamasta polkumyynnistä samalla, kun kyseiset tuottajat hyötyisivät edelleen niille asetetuista yksilöllisistä polkumyyntitulleista.

(61) Komissio muistutti, että koska Tata Metaliks Limitedin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viemät määrät olivat erittäin vähäisiä, komissio ei voinut käyttää yrityksen toimittamia tietoja vientihinnan määrittämiseksi. Koska yksikään muu vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissiolla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin tukeutua tilastotietoihin. Lisäksi – kuten johdanto-osan 193 kappaleessa tarkemmin selostetaan – komissio päättää tässä tarkastelussa ainoastaan toimenpiteiden tarpeellisuudesta. Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettuja tulleja ei siis tässä yhteydessä muuteta. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

3.1.5 Vertailu

(62) Komissio vertasi normaaliarvoa sekä noudettuna-tasolla ilmaistua vientihintaa, jotka määritettiin edellä 3.1.3 ja 3.1.4 jaksossa kuvatulla tavalla.

(63) Näin saatu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 12 prosenttia.

3.1.6 Päätelmät

(64) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että intialaiset tuottajat jatkoivat tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä unioniin polkumyyntihinnoin myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.2 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta

(65) Todettuaan, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Komissio analysoi erityisesti seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus markkinoiden koon ja hintojen puolesta.

3.2.1 Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa sekä Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat

(66) Intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien arvioitu kokonaistuotanto oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 2 miljoonaa tonnia vuodessa. Arvioitu tuotantokapasiteetti oli noin 2,5 miljoonaa tonnia. Näin ollen käyttämätöntä kapasiteettia oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ([388 000–454 000] tonnia).

(67) Pyynnön esittäjien toimittaman näytön perusteella useat intialaiset tuottajat, mukaan lukien yhteistyössä toiminut tuottaja Tata Metaliks Limited (17), suunnittelevat investoivansa kapasiteetin lisäämiseen, minkä myös Tata Metaliks Limitedin toimittamat tiedot vahvistavat (18). Arvion mukaan kapasiteettia lisätään lähivuosina yhteensä noin 1,5 miljoonalla tonnilla.

(68) Kapasiteetin odotettu lisäys vastaa Intian markkinoiden kysynnän arvioitua kasvua. Suurimmat tiedossa olevat tuottajat aikovat kuitenkin keskittyä myös vientimarkkinoihin (19). Esimerkiksi ESL Steel Limited (osa Vedanta-konsernia) mainitsi erikseen eräässä toteutettavuustutkimuksessa, että sen uusi laitos sijaitsee lähellä satamaa, mikä parantaa sen vientimahdollisuuksia. Raportissa mainitaan erityisesti Itä-Eurooppaan kohdistuva suuri vientipotentiaali (20). Yhteistyössä toiminut yritys Tata Metaliks Limited mainitsi kyselylomakevastauksensa etänä toteutetussa ristiintarkastuksessa myös suunnitelmansa laajentaa tulevaisuudessa toimintaansa unionin markkinoille.

(69) Lisäksi yhden suurimpiin kuuluvan toimijan Srikalahasthi Pipes Limitedin, jäljempänä ’SPL’, mukaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä (7–10 vuoden sisällä) Intian markkinoilla tarjonta ylittää kysynnän, kun jätevesi- ja vesihankkeet on saatettu päätökseen. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin.

(70) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että intialaisilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jota ne voisivat käyttää tuottaakseen tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, ja että tämän käyttämättömän kapasiteetin odotetaan lisääntyvän.

(71) Komissio myös tarkasteli Intiasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja Global Trade Atlas -tietokannan, jäljempänä ’GTA’, vientitilastojen perusteella CN-koodin 7303 00 30 tasolla. Näiden tilastojen perusteella komissio totesi, että unionin markkinat ovat kooltaan ja hinnoiltaan edelleen houkuttelevat, sillä ne ovat selkeästi pallografiittirautaputkien intialaisten tuottajien tärkeimmät vientimarkkinat, joiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Lisäksi unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin. Qatarin osuus Intian kokonaisviennistä on vain 2 prosenttia. Lisäksi intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnat unionin markkinoilla olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla. Tämä tarkoittaa, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi kannustin entisestään lisätä vientiään unioniin.

3.2.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja hinnat unionin markkinoilla

(72) Unionin pallografiittirautaputkien markkinat ovat merkittävät, [388 000–454 000] tonnia (ks. johdanto-osan 66 kappale). Pyynnön esittäjät myös odottavat markkinoiden kasvavan entisestään seuraavien viiden vuoden aikana (21).

(73) Tuotteen keskimääräinen hinta tonnilta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [1 020–1 200] euroa. Intian kotimarkkinoilla noudettuna-hinta samalla ajanjaksolla oli 595 euroa tonnilta. Unionin markkinoilla myytyjen tuotteiden hinnat olivat siis noin kaksinkertaiset Intiasta tulevan tuonnin hintoihin verrattuna.

(74) Näin ollen unionin markkinat olivat kokonsa ja hintojen puolesta edelleen houkuttelevat intialaisille tuottajille. Tätä tukee myös se, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus pysyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävänä (ks. taulukko 2), sekä se, että 40 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Intian kokonaisviennistä suuntautui unionin markkinoille, kuten edellä johdanto-osan 71 kappaleessa selitetään.

3.3 Päätelmät polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

(75) Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti Intiasta unionin markkinoille jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(76) Komissio myös löysi perusasetuksen 18 artiklan perusteella näyttöä siitä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Intian käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävä unionin kulutukseen nähden. Lisäksi unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa puolesta lisää todennäköisyyttä sille, että Intiasta peräisin oleva vienti ja Intian käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin merkittävään lisääntymiseen.

(77) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin jatkumiseen.

4. VAHINKO

4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

(78) Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottaa unionissa viisi yritystä. Kolme näistä yrityksistä kuuluu samaan konserniin. Tarkastelupyyntöön sisältyneiden käytettävissä olevien tietojen perusteella unionissa ei ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Kyseiset viisi yritystä muodostavat siten perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

(79) Koska vahingon arviointiin liittyvät tiedot ovat peräisin pääasiassa samalta tuottajien ryhmältä, kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, vahinkoanalyysia koskevat luvut esitetään luottamuksellisuuden säilyttämiseksi vaihteluväleinä tai indeksoituina.

(80) Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin [372 000–436 000] tonnia. Komissio vahvisti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien saatavilla olevien tietojen, kuten pyynnön esittäjien toimittamien makrotietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen, perusteella.

4.2 Unionin kulutus

(81) Komissio määritti unionin kulutuksen seuraavien perusteella: unionin koko tuotannonalan myyntimäärä unionissa, kytköskäyttöön tarkoitettu tuotanto, joka määritettiin otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta pyynnön esittäjien toimittamien arvioiden perusteella, sekä kaikista maista unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä Eurostatin ilmoittamien tietojen perusteella (Comext-tietokanta).

(82) Unionin kulutus kehittyi seuraavasti: Taulukko 1 Unionin kulutus (1 000 tonnia) 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin kulutus yhteensä [376 –440 ] [389 –455 ] [420 –492 ] [388 –454 ] Indeksi (2017 = 100) 100 103 111 103 Kytkösmarkkinat [15 –17 ] [13 –16 ] [10 –12 ] [2 –3 ] Indeksi 100 91 68 18 Vapaat markkinat [361 –423 ] [375 –439 ] [410 –479 ] [385 –450 ] Indeksi (2017 = 100) 100 103 113 106 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

(83) Unionin kulutus vaihteli tarkastelujakson aikana. Kaiken kaikkiaan se lisääntyi hieman, 3 prosenttia vuonna 2018 ja 8 prosenttia vuonna 2019, ja vuonna 2020 se väheni 8 prosenttia. Tämän seurauksena kulutus lisääntyi tarkastelujaksolla 3 prosenttia.

(84) Pallografiittirautaputkien käyttö on luonnostaan yhteydessä vedenkäsittely- ja vesihuoltoinfrastruktuuriin tehtäviin investointeihin, ja vedenkäsittelystä vastaavat yritykset, olivatpa ne julkisia tai yksityisiä, muodostavat suurimman osuuden pallografiittirautaputkien kysynnästä unionissa. Pallografiittirautaputkia käytetään pääasiassa suurissa infrastruktuurihankkeissa. Covid-19-pandemia ei myöskään näyttänyt vaikuttaneen merkittävästi unionin kulutuksen kehitykseen, koska vedenjakeluverkon parantaminen kuuluu aina viranomaisten ensisijaisiin tehtäviin. Siksi unionin kulutuksen kehitys heijastaa infrastruktuuri-investointien kehitystä.

(85) Unionin tuotannonalan ilmoittamien tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen kytköskäytön osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli alle 5 prosenttia vuonna 2017 ja se pieneni tarkastelujaksolla siten, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli enää alle 1 prosentin. Sen vuoksi komissio katsoi, ettei kytköskäytöllä ollut merkittävää vaikutusta vahinkoanalyysiin.

4.3 Tuonti Intiasta

4.3.1 Intiasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

(86) Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin (Comext-tietokannan) tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin johdanto-osan 81 kappaleessa kuvatun unionin kulutuksen perusteella.

(87) Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta unioniin kehittyi seuraavasti: Taulukko 2 Tuonnin määrä (1 000 tonnia) ja markkinaosuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Intiasta tulevan tuonnin määrä [45 –52 ] [38 –45 ] [64 –75 ] [44 –52 ] Indeksi (2017 = 100) 100 86 143 98 Markkinaosuus (%) 11 –15 9 –13 14 –18 10 –14 Indeksi (2017 = 100) 100 83 128 95 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

(88) Intiasta tulevan tuonnin määrä vaihteli tarkastelujaksolla merkittävästi: vuonna 2018 tuonti väheni 14 prosenttia, vuonna 2019 se lisääntyi 68 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se jälleen väheni 31 prosenttia.

4.3.2 Intiasta tulevan tuonnin hinnat

(89) Komissio määritti tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat Eurostatin Comext-tietokannan tilastojen perusteella.

(90) Intiasta unioniin tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta kehittyi seuraavasti: Taulukko 3 Tuontihinnat (euroa/tonni) 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Intia 553 562 586 585 Indeksi (2017 = 100) 100 101 105 105 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

(91) Vuosina 2017–2018 tuontihinnat pysyivät melko vakaina. Vuodesta 2019 alkaen ne nousivat 5 prosenttia ja pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vakaina.

4.3.3 Hintojen alittavuus

(92) Kuten johdanto-osan 53 kappaleessa todetaan, vain yksi intialainen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseinen tuottaja ilmoitti, että sen vienti unioniin oli hyvin vähäistä: sen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli alle yksi prosentti. Sen vuoksi komissio katsoi, että tämä vientimäärä ei ollut tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvaa vientiä edustava, ja päätti määrittää hinnan alittavuuden käytettävissä olevien tietojen perusteella.

(93) Komissio vertasi Intiasta tulevan tuonnin painotettuja keskimääräisiä CIF-hintoja, jotka oikaistiin tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan painotettuun keskihintaan. Intian tuontihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin [30–45] prosentilla.

4.3.4 Muista kolmansista maista kuin Intiasta tuleva tuonti

(94) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla muista kolmansista maista kuin Intiasta tulevan tuonnin määrä oli [8 700–20 200] tonnia ja markkinaosuus [2–4] prosenttia unionin kulutuksesta. Tarkastelujaksolla kolmansista maista tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta oli vuosina 2017–2018 verrattavissa otokseen valittujen unionin tuottajien hintoihin ja vuosina 2019–2020 noin 25 prosenttia alhaisempi kuin unionin tuottajien hinnat (ks. taulukko 8). Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi hieman (2 prosenttia), mutta pallografiittirautaputkien tuonnin alkuperä vaihteli tarkastelujaksolla. Esimerkiksi vuonna 2017 suurin osa kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista tuli Kiinasta, Venäjältä ja Sveitsistä, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimmat tuojat olivat Turkki ja Arabiemiirikunnat.

(95) Muista kolmansista maista tulevan pallografiittirautaputkien unioniin suuntautuvan tuonnin yhteenlaskettu määrä, markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti: Taulukko 4 Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus Maa 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kiina Määrä (tonnia) [2 900 –3 400 ] [1 400 –1 700 ] [3 900 –4 600 ] [200 –400 ] Indeksi 100 50 133 10 Markkinaosuus (%) [0 –1 ] [0 –1 ] [0 –2 ] [0 –1 ] Indeksi (2017 = 100) 100 48 119 9 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) 701 933 738 833 Indeksi (2017 = 100) 100 133 105 118 Venäjä Määrä (tonnia) [2 000 –2 500 ] [1 400 –1 600 ] [2 900 –3 600 ] [1 200 –1 600 ] Indeksi (2017 = 100) 100 67 147 63 Markkinaosuus (%) [0 –1 ] [0 –1 ] [0 –1 ] [0 –1 ] Indeksi (2017 = 100) 100 65 132 61 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) 568 697 735 698 Indeksi (2017 = 100) 100 122 129 122 Sveitsi Määrä (tonnia) [3 400 –4 400 ] [1 800 –2 200 ] [1 600 –2 000 ] [800 –1 000 ] Indeksi (2017 = 100) 100 52 47 23 Markkinaosuus (%) [0 –1 ] [0 –1 ] [0 –1 ] [0 –1 ] Indeksi (2017 = 100) 100 51 42 23 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) 1 604 1 656 1 714 1 817 Indeksi (2017 = 100) 100 103 106 113 Turkki Määrä (tonnia) [10 –20 ] [10 –20 ] [3 100 –3 650 ] [4 200 –5 000 ] Indeksi (2017 = 100) 100 115 25 750 35 070 Markkinaosuus (%) [0 –1 ] [0 –1 ] [0 –1 ] [1 –2 ] Indeksi (2017 = 100) 100 111 23 065 34 035 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) 1 136 1 750 838 1 007 Indeksi (2017 = 100) 100 153 73 88 Arabiemiirikunnat Määrä (tonnia) [460 –590 ] [3 700 –4 400 ] [4 800 –5 600 ] [6 400 –7 600 ] Indeksi (2017 = 100) 100 766 988 1 322 Markkinaosuus (%) [0 –1 ] [0 –1 ] [1 –2 ] [1 –2 ] Indeksi (2017 = 100) 100 741 884 1 282 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) 712 786 722 705 Indeksi (2017 = 100) 100 110 101 99 Muut kolmannet maat Määrä (tonnia) [10 –20 ] [150 –200 ] [10 –50 ] [150 –300 ] Indeksi (2017 = 100) 100 994 200 1 457 Markkinaosuus (%) [0 –1 ] [0 –1 ] [0 –1 ] [0 –1 ] Indeksi (2017 = 100) 100 962 179 1 414 Keskimääräinen hinta 508 1 422 1 980 897 Indeksi (2017 = 100) 100 279 389 176 Kaikki kolmannet maat yhteensä Intiaa lukuun ottamatta Määrä (tonnia) [8 700 –11 200 ] [8 800 –10 500 ] [16 000 –19 600 ] [13 500 –15 800 ] Indeksi (2017 = 100) 100 94 180 145 Markkinaosuus (%) [1 –3 ] [1 –3 ] [3 –5 ] [3 –5 ] Indeksi (2017 = 100) 100 91 161 141 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) 1 033 1 004 856 879 Indeksi (2017 = 100) 100 97 82 85 Lähde: Eurostatin Comext-tietokanta

4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.4.1 Yleiset huomiot

(96) Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

(97) Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää.

(98) Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit kaikkiin unionin tuottajiin liittyvien, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valittujen unionin tuottajien kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

(99) Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

(100) Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.4.2 Makrotaloudelliset indikaattorit

4.4.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

(101) Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 5 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantomäärä (1 000 tonnia) [408 –478 ] [452 –530 ] [436 –510 ] [372 –436 ] Indeksi (2017 = 100) 100 110 106 91 Tuotantokapasiteetti (1 000 tonnia) [824 –965 ] [824 –965 ] [824 –965 ] [743 –870 ] Indeksi (2017 = 100) 100 100 100 90 Kapasiteetin käyttöaste (%) [47 –51 ] [52 –56 ] [50 –54 ] [48 –51 ] Indeksi (2017 = 100) 100 110 106 101 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

(102) Unionin tuotanto kasvoi 10 prosenttia vuonna 2018 mutta supistui tarkastelujaksolla 9 prosenttia.

(103) Tuotantokapasiteetti noudatteli samanlaista suuntausta supistuen tarkastelujaksolla 10 prosenttia.

(104) Kapasiteetin käyttöaste pysyi vakaana, koska tuotantokapasiteetti supistui samaan tahtiin unionin tuotannon kanssa.

(105) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tuleva tuonti ei voinut olla syynä siihen, että unionin tuotannonala vähensi tuotantokapasiteettiaan, vaan syynä oli pikemminkin kysynnän hiipuminen vuoteen 2019 verrattuna.

(106) Unionin tuotannonalan päätös vähentää tuotantokapasiteettiaan tehtiin ennen covid-19-kriisiä, joten päätös ei liittynyt kulutuksen vähenemiseen vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.2.2 Myyntimäärä ja markkinaosuus

(107) Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 6 Unionin tuottajien myyntimäärä ja markkinaosuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Myyntimäärä unionin markkinoilla (1 000 tonnia) [321 –376 ] [341 –399 ] [338 –396 ] [329 –386 ] Indeksi 100 106 105 102 Markkinaosuus (%) [82 –88 ] [84 –90 ] [77 –83 ] [81 –87 ] Indeksi 100 102 94 99 Kytkösmarkkinoille suuntautuva myynti (1 000 tonnia) [15 –17 ] [13 –16 ] [10 –12 ] [2 –3 ] Indeksi 100 91 68 18 Kytkösmarkkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus (%) [3 –4 ] [3 –4 ] [2 –3 ] [0 –1 ] Indeksi 100 88 61 18 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

(108) Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntimäärä tarkastelujaksolla ja markkinaosuus eivät noudattaneet unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta vuotta 2019 lukuun ottamatta. Erityisesti vuonna 2019 unionin tuotannonala ei hyötynyt kulutuksen kasvusta, toisin kuin Intiasta tuleva tuonti.

(109) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suurena, noin 85 prosentissa, ja kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edellisiin vuosiin verrattuna. Myös unionin myynnin määrä pysyi jatkuvasti vuoden 2017 tason yläpuolella. Ilman covid-19-kriisin vaikutusta määrä olisi sen mukaan voinut olla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurempikin. Kyseisen osapuolen mielestä komission päätelmä ei vastannut tosiasiallista tilannetta.

(110) Komissio totesi, ettei unionin tuotannonalan markkinaosuus ollut suuri. Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa selitetään, otokseen valitut unionin tuottajat tekivät koko tarkastelujakson ajan tappiota, mikä johtui Intiasta tulevan tuonnin aiheuttamasta merkittävästä hintapaineesta (ks. johdanto-osan 151 kappale). Unionin markkinaosuus ei myöskään seurannut unionin kulutuksen kasvavaa suuntausta, eikä kulutuksen kasvu vuonna 2019 hyödyttänyt unionin myyntiä, toisin kuin Intiasta tulevaa tuontia, kuten johdanto-osan 108 kappaleessa selitetään. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.2.3 Kasvu

(111) Tarkastelujaksolla unionin kulutus kasvoi 3 prosenttia mutta myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa vain 2 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni hieman tarkastelujaksolla, vaikka kulutus kasvoi.

4.4.2.4 Työllisyys ja tuottavuus

(112) Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 7 Työllisyys ja tuottavuus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijöiden lukumäärä [1 820 –2 540 ] [1 820 –2 540 ] [1 810 –2 530 ] [1 700 –2 390 ] Indeksi 100 100 99 93 Tuottavuus (tonnia/työntekijä) [162 –226 ] [179 –250 ] [173 –242 ] [157 –220 ] Indeksi 100 110 107 97 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

(113) Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon osallistuvien unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä pysyi vakaana vuosina 2017–2018 mutta pieneni noin 6 prosenttia vuosina 2019–2020.

(114) Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (mitattuna tuotantomääränä (tonneina) työntekijää kohti) kasvoi 10 prosenttia vuosina 2017–2018 mutta heikkeni 13 prosenttia vuosina 2018–2020. Tämä voidaan selittää seuraavien tekijöiden yhteisvaikutuksella: — tuotannon keskeytyminen yhden unionin tärkeimmän tuottajan tuotantoyksikössä, minkä seurauksena tuotanto väheni joulukuusta 2019 helmikuuhun 2020, ja — unionin tuottajien tuotannon supistuminen vuoden 2020 toisella neljänneksellä covid-19-pandemian seurauksena eri suhteessa kuin työntekijöitä irtisanottiin.

4.4.2.5 Polkumyynnin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

(115) Kuten johdanto-osan 92 kappaleessa selitetään, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö oli vähäistä.

(116) Vahinkoindikaattorit osoittavat, että vaikka vuodesta 2016 lähtien voimassa oli polkumyyntitoimenpiteitä, jotka helpottivat tilannetta jossain määrin ja paransivat aluksi suorituskykyä, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli edelleen haavoittuva. Näin ollen unionin tuotannonala ei ole pystynyt toipumaan aiemmasta polkumyynnistä.

(117) Polkumyynti ylitti selvästi vähimmäistason. Polkumyynnin mittakaavan vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

(118) Intialaisten viejien jatkuvan epäterveen hinnoittelun vuoksi unionin tuotannonala ei myöskään voinut toipua aiemmasta polkumyynnistä.

(119) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että Intiasta tulevan tuonnin määrä ei kasvanut absoluuttisesti ja että kyseisen tuonnin markkinaosuus oli vain noin 15 prosenttia. Lisäksi asianomainen osapuoli huomautti, että unionin tuotannonalan taloudellinen tulos parani alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja heikkeni sitten jälleen. Näin ollen Intiasta tuleva tuonti ei sen mielestä aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle.

(120) Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan unionin tuotannonalan taloudellinen tulos olisi parantunut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa mainitaan, otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.4.3.1 Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

(121) Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 8 Myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannus 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionissa kokonaismarkkinoilla (euroa/tonni) [950 –1 110 ] [960 –1 130 ] [1 020 –1 190 ] [1 020 –1 200 ] Indeksi 100 101 107 107 Yksikkökohtainen tuotantokustannus (euroa/tonni) [1 000 –1 100 ] [900 –1 100 ] [1 000 –1 100 ] [1 000 –1 200 ] Indeksi 100 97 101 105 Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

(122) Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia heijastaen yksikkökohtaisten tuotantokustannusten nousua (+ 5 %).

(123) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että maahantuontikustannukset sisältävien hintojen väitetty lasku osoitti, ettei tuonti estänyt hinnankorotuksia eikä aiheuttanut hintojen alenemista.

(124) Komissio totesi, että asianomainen osapuoli ei perustellut väitettään, jonka mukaan maahantuontikustannukset sisältävät hinnat – jotka olivat tarkastelujaksolla noin 40 prosenttia unionin hintoja alhaisemmat – eivät estäneet unionin tuottajien hinnankorotuksia eivätkä aiheuttaneet niiden hintojen alenemista. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.3.2 Työvoimakustannukset

(125) Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 9 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti [56 000 –66 000 ] [57 000 –66 000 ] [57 000 –67 000 ] [53 000 –62 000 ] Indeksi (2017 = 100) 100 100 101 94 Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

(126) Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaina vuoteen 2019 asti ja pienenivät sitten tarkastelujaksolla 6 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pienenivät, kun Ranskan valtio rahoitti työttömyyskorvaukset covid-19-pandemian keskeytettyä tuotannon.

(127) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited huomautti, että tämän parametrin perusteella unionin tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa.

(128) Komissio muistutti, että kuten edellä johdanto-osan 126 kappaleessa selitetään, keskimääräisten työvoimakustannusten pieneneminen työntekijää kohti johtui Ranskan valtion tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla antamasta poikkeuksellisesta rahoitustuesta. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

4.4.3.3 Varastot

(129) Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 10 Varastot 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (1 000 tonnia) [87 –102 ] [77 –90 ] [84 –98 ] [68 –79 ] Indeksi (2017 = 100) 100 88 95 77 Loppuvarastot prosentteina tuotannosta [20 –25 ] [15 –17 ] [18 –20 ] [18 –20 ] Indeksi (2017 = 100) 100 79 89 85

(130) Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyivät vakaina suhteessa tuotantoon.

(131) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että varastot pienenivät merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä osoittaa sen mielestä, että unionin tuotannonala oli päättänyt vähentää tuotantoaan. Asianomainen osapuoli väitti, että varastojen olisi sen sijaan pitänyt kasvaa Intiasta tulevan tuonnin vaikutuksesta.

(132) Kuten johdanto-osan 102 kappaleessa todetaan, samaan aikaan kun varastot tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pienenivät, minkä asianomainen osapuoli toi esille, myös unionin tuotanto supistui. Komissio ei myöskään havainnut minkäänlaista korrelaatiosuhdetta pääasiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaitun varastojen pienenemisen ja Intiasta tulevan tuonnin välillä, sillä Intiasta tulevan tuonnin vaikutus ei näkynyt pelkästään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaan koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

(133) Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 11 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% myynnistä) [–5 – –9 ] [–1 – –5 ] [–1 – –5 ] [–3 – –7 ] Indeksi (2017 = 100) – 100 –33 –36 –69 Kassavirta (miljoonaa euroa) [–31 – –37 ] [–46 – –54 ] [–73 – –85 ] [–43 – –51 ] Indeksi (2017 = 100) 100 – 145 – 231 – 138 Investoinnit (miljoonaa euroa) [20 –24 ] [30 –36 ] [33 –39 ] [15 –18 ] Indeksi (2017 = 100) 100 149 161 73 Investointien tuotto (%) [–6 – –8 ] [–7 – –9 ] [–10 – –12 ] [–5 – –7 ] Indeksi (2017 = 100) – 100 – 131 – 194 – 106 Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselylomakevastaukset

(134) Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus oli tarkastelujaksolla negatiivinen: noin –5 – –9 prosenttia vuonna 2017 ja –3 – –7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

(135) Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys pysyi koko tarkastelujakson ajan negatiivisena lukuun ottamatta vuotta 2018.

(136) Investoinnit (jotka keskittyivät pääasiassa tuotantolaitteiden päivittämiseen sekä tuotantoprosessin laadun, tuottavuuden ja joustavuuden parantamiseen) kasvoivat vuosina 2017–2019 ja vähenivät sitten saavuttaen alhaisimman tasonsa vuonna 2020.

(137) Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi samansuuntaisesti kuin kannattavuus pienentyen ensin jyrkästi vuonna 2019 ja parantuen sitten hieman vuonna 2020. Investointien tuotto pysyi negatiivisena ja pieneni 53 prosenttia tarkastelujaksolla.

4.5 Vahinkoa koskevat päätelmät

(138) Voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta pallografiittirautaputkien tuonti Intiasta oli edelleen merkittävää ja sen markkinaosuus pysyi vakaana [9–18] prosentissa tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla markkinaosuus oli [10–14] prosenttia. Samaan aikaan tuontihinnat laskivat ja alittivat unionin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [30–45] prosentilla polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteistä huolimatta.

(139) Makrotaloudellisten indikaattoreiden kehitys osoitti vakaata tai hieman laskevaa suuntausta, erityisesti tuotanto- ja myyntimäärien, työllisyyden ja tuottavuuden osalta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samalle tasolle kuin vuonna 2017. Markkinaosuuden kasvu vuonna 2018 suhteellisen vakaasta myyntimäärästä huolimatta johtui kulutuksen supistumisesta samalla kaudella. Vaikka unionin tuotannonala pystyi suurelta osin säilyttämään myyntimääränsä ja markkinaosuutensa, tämä tapahtui kannattavuuden ja muiden taloudellisten indikaattoreiden kustannuksella, kuten seuraavassa kappaleessa selitetään.

(140) Vaikka unionin tuottajien keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi tarkastelujaksolla 7 prosenttia eli enemmän kuin tuotantokustannukset (5 %), unionin tuotannonala ei siltikään onnistunut saavuttamaan kestäviä voittomarginaaleja. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan keskimääräisiä tuotantokustannuksia vastaaviksi, joten se tuotti tappiota koko tarkastelujakson ajan (lukuun ottamatta vuotta 2018, jolloin se oli lähes kannattavuusrajalla). Näin ollen Intiasta tuleva tuonti vaikutti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuottajien myyntiin merkittävästi myös hinnankorotuksia estävästi. Muut taloudelliset indikaattorit (kassavirta, investointien tuotto) noudattivat samaa suuntausta kuin kannattavuus, ja niiden arvo oli tarkastelujaksolla negatiivinen tai alhainen. Myös investointien taso oli yleisesti ottaen alhainen, vaikka investoinnit lisääntyivät hieman vuosina 2017 ja 2018.

(141) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.

(142) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen heikkeneminen johtui muista tekijöistä kuin väitetystä polkumyyntituonnista.

(143) Komissio totesi, että osapuoli ei esittänyt mitään uusia seikkoja, jotka voisivat kumota sen päätelmän. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(144) Tata Metaliks Limited väitti myös, että tuonnin kehityksen ja unionin tuotannonalan ilmoittamien tappioiden välillä ei ollut korrelaatiosuhdetta, joten tuonnin ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välillä ei ollut syy-yhteyttä.

(145) Kuten johdanto-osan 93 kappaleessa mainitaan, komissio totesi, että Intiasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Komissio totesi lisäksi, että osapuoli ei esittänyt mitään näyttöä siitä, että muut tekijät olisivat vaikuttaneet unionin tuotannonalaan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(146) Lisäksi Tata Metaliks Limited väitti, ettei se pystynyt tutkimaan hintojen alittavuuden ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen välistä korrelaatiosuhdetta, koska komissio ei julkistanut hintojen alittavuutta koskevia laskelmia tarkastelujakson osalta.

(147) Komissio totesi, että osapuolelle toimitettiin hinnan alittavuuden toteamiseksi tarvittavat tiedot. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta hinnan alittavuutta koskevat päätelmät esitetään edellä johdanto-osan 92 ja 93 kappaleessa. Intiasta tulevan tuonnin yksikköhinnat vuosina 2017, 2018 ja 2019 esitetään johdanto-osan 91 kappaleessa ja otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille johdanto-osan 121 kappaleessa. Osapuolella oli siis käytettävissään kaikki tiedot, joiden perusteella komissio päätteli, että hintojen alittavuutta esiintyi. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(148) Osapuoli väitti myös, että tuonnin määrä väheni vuoden 2019 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Osapuoli päätteli sen perusteella, että tuontimääristä ei aiheutunut vaikutuksia.

(149) Komissio totesi, että Intiasta tuleva tuonti palautui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoden 2017 tasolle. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin merkittävimmän vaikutuksen todettiin liittyvän alhaisiin hintoihin, jotka aiheuttivat merkittävää painetta unionin markkinahintoihin. Näin ollen tämä väite hylättiin.

5. SYY-YHTEYS

(150) Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Intiasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei muiden tekijöiden kuin Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat:

5.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

(151) Komissio tutki ensin, oliko polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä syy-yhteyttä.

(152) Intiasta tuleva pallografiittirautaputkien tuonti oli merkittävää ja sen markkinaosuus yli 10 prosenttia koko tarkastelujakson ajan, ja sen hinnat pysyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhaisina voimassa olleista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta. Intiasta tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut siirtää tuotantokustannustensa nousua asiakkailleen, mikä johti siihen, että ne tuottivat koko tarkastelujakson ajan tappiota. Sen vuoksi komissio päätteli, että tutkimuksen kohteena olevan tuonnin määrä ja hintataso aiheuttivat merkittävää vahinkoa.

5.2 Muiden tekijöiden vaikutukset

(153) Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä vastasi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain 2–4 prosentin markkinaosuutta. Kuten taulukosta 4 käy ilmi, kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 50 prosenttia korkeampi kuin Intiasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta.

(154) Kuten johdanto-osan 40 kappaleessa esitetään, yksi osapuoli väitti, että yleisten kilpailukykyyn liittyvien ongelmien tapauksessa olisi todettava, että vahinko ei jatkunut tai toistunut. Osapuoli mainitsi useita tekijöitä, kuten pallografiittirautaputkien kulutuksen vähenemisen unionissa euroalueen finanssikriisin seurauksena tehtyjen julkisen talouden menoleikkausten myötä, sekä vaikeudet löytää työvoimaa, määräävän aseman säilyttämisen ja Kiinasta tulevan halvemman tuonnin aiheuttaman paineen julkisten hankintojen tarjouskilpailumenettelyissä. Lisäksi osapuoli väitti, että muoviputket ovat unionin tuotannonalan tuotteiden ensisijainen kilpailija, koska ne ovat edullisempia ja siksi merkittävässä osassa julkisista tarjouskilpailuista päädytään niihin.

(155) Toisin kuin osapuoli väittää, tarkastelujaksolla unionin kulutus ja unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoivat työllisyyden pysyessä vakaana. Ei myöskään ole näyttöä siitä, että muoviputkien markkinaosuus olisi tarkastelujaksolla kasvanut pallografiittirautaputkiin verrattuna. On myös huomattava, että muoviputket eivät kilpaile pallografiittirautaputkien kanssa, kun on kyse halkaisijaltaan suurista putkista. Näin ollen nämä tekijät eivät olleet havaitun vahingon taustalla. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat ja määrät merkittävästi pienempiä kuin Intiasta tulevan tuonnin. Osapuoli ei myöskään selittänyt, miten mahdollinen määräävä asema olisi voinut aiheuttaa vahinkoa. Näin ollen nämä väitteet hylättiin.

(156) Unionin tuotannonalan vientituloksesta kertovat vientimäärät kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti: Taulukko 12 Unionin tuotannonalan vientitulos 2017 2018 2019 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Vientimäärä (1 000 tonnia) [119 –140 ] [147 –172 ] [102 –119 ] [66 –77 ] Indeksi (2017 = 100) 100 122 85 55 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) [760 –890 ] [750 –880 ] [840 –980 ] [890 –1 040 ] Indeksi (2017 = 100) 100 99 110 117 Lähde: Pyynnön esittäjät määrien osalta ja tarkastetut kyselylomakevastaukset arvojen osalta

(157) Määrät vähenivät tarkastelujakson aikana puoleen. Vaikka viennin hinnat nousivat 17 prosenttia, tämä ei riittänyt kattamaan tuotantokustannuksia koko tarkastelujakson ajan, kuten taulukosta 8 käy ilmi. Vienti ei siis heikentänyt Intiasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen viennin ja todetun vahingon välistä syy-yhteyttä.

(158) Tarkastelussa otettiin huomioon myös muita mahdollisia tekijöitä, kuten covid-19-kriisi, mutta yksikään niistä ei voinut heikentää syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä. Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

(159) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että covid-19-kriisi vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla. Osapuoli totesi, että kansanterveystoimenpiteiden takia alkuvaiheessa määrätyt sulkutoimet pysäyttivät useita rakennushankkeita.

(160) Kuten edellä kuvaillaan, covid-19-kriisistä johtuneet sulkutoimet eivät vaikuttaneet merkittävästi unionin pallografiittirautaputkien markkinoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin kokonaiskulutus kyseisenä vuonna oli samalla tasolla kuin vuonna 2018. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(161) Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio päätteli, että Intiasta tuleva polkumyyntituonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina eivät heikentäneet syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja merkittävän vahingon välillä. Vahinko näkyy selvästi erityisesti tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen, unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän, markkinaosuuden, tuottavuuden, kannattavuuden ja investointien tuoton kehityksessä.

6. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTTAISIIN

(162) Komissio päätteli johdanto-osan 141 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Intiasta tulevasta polkumyyntituonnista aiheutuneen vahingon jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

(163) Tässä yhteydessä komissio tarkasteli seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Intiassa, unionin hintojen ja Intian hintojen välinen suhde, unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä Intiasta tulevan mahdollisen tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

6.1 Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti Intiassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

(164) Kuten johdanto-osan 66–71 kappaleessa todetaan, Intian käyttämätön kapasiteetti oli noin 500 000 tonnia vuodessa, mikä on enemmän kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla ([388 000–454 000] tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Lisäksi intialaiset tuottajat suunnittelivat investoivansa tuotantokapasiteetin lisäämiseen. Tämä tarkoittaa, että lähivuosina tarjonta ylittää kysynnän Intian markkinoilla. Tämä tulee entisestään kannustamaan intialaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin.

(165) Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien käytettävissä olevaa ja tulevaa käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen unionin markkinoille vietäväksi.

(166) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, ettei ollut näyttöä siitä, että Intian väitetty käyttämätön tuotantokapasiteetti käytettäisiin varmuudella pallografiittirautaputkien tuotantoon ja että tämä tuotanto ohjattaisiin Intian ylitarjonnan vuoksi vientiin. Komissio ei myöskään tutkinut muiden vientimarkkinoiden houkuttelevuutta eikä analysoinut lainkaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja. Osapuoli väitti myös, että polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevien päätelmien on aina perustuttava myönteiseen näyttöön (22). Tämän perusteella osapuoli päätteli, että todennäköisyyttä koskeva päätelmä oli virheellinen.

(167) Komissio pani merkille, että osapuoli vahvisti Intian käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon. Lisäksi komissio vahvisti kyseisen käyttämättömän kapasiteetin olemassaolon nimenomaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, kuten johdanto-osan 66–70 kappaleessa selitetään. Komissio myös totesi, että pitkällä aikavälillä kysyntä Intian markkinoilla hiipuu, ja osapuoli itse totesi, että sillä oli suunnitelmissa laajentaa myyntiään unionin markkinoille, kuten edellä mainituissa johdanto-osan kappaleissa selitetään. Lisäksi – kuten jäljempänä 6.2 jaksossa kuvaillaan – unionin markkinoita pidetään intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, minkä perusteella voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseksi unionin markkinoille. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(168) Mainitussa oikeuskäytännössä vaaditun myönteisen näytön osalta komissio katsoi, että se täytti kaikki tämänhetkisen oikeuskäytännön vaatimukset ja että sen arvio ja päätelmä polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyydestä perustui tutkimuksen aikana kerättyyn myönteiseen näyttöön. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(169) Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä siihen, että Intiasta tuleva polkumyyntituonti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla lisääntyisi merkittävästi ja lisäisi näin ollen edelleen unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavassa vaarassa.

6.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus

(170) Unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat. Kuten johdanto-osan 71 kappaleessa mainitaan, unionin markkinat ovat ylivoimaisesti tärkeimmät vientimarkkinat intialaisille pallografiittirautaputkien tuottajille, ja niiden osuus näiden tuottajien kokonaisviennistä on 40 prosenttia. Unioniin suuntautuvan viennin volyymi on 25-kertainen verrattuna Intian toiseksi suurimpiin vientimarkkinoihin eli Qatariin, jonka osuus Intian pallografiittirautaputkien viennistä on 2 prosenttia. Lisäksi Intiasta tulevan tuonnin hinnat olivat unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman korkeammat kuin muiden maiden markkinoilla, eli unionin markkinat olivat Intian kannalta hieman tuottoisammat kuin muut markkinat.

(171) Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät unioniin tarkastelujaksolla huomattavan määrän pallografiittirautaputkia ja niiden markkinaosuus oli myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen merkittävä (lähes [10–14] prosenttia). Myyntihinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla polkumyyntitulleista huolimatta.

(172) Unionin markkinoita onkin siis pidettävä intialaisten tuottajien kannalta houkuttelevina, ja voidaan päätellä, että Intiassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain viennin lisäämiseksi unionin markkinoille. Tässä yhteydessä on muistettava, että Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla eli ennen polkumyyntitullien käyttöönottoa suuri, [17–19] prosenttia.

6.3 Vahingon jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

(173) Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan aiempi ja nykyinen haavoittuva tilanne todetaan, että ilman toimenpiteitä Intiasta tuleva polkumyyntituonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti, minkä seurauksena unionin tuottajille aiheutuisi vieläkin suurempia tappioita. Sen vuoksi komissio päätteli, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, Intiasta tuleva polkumyyntituonti vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti ja merkittävä vahinko todennäköisesti jatkuisi.

7. UNIONIN ETU

(174) Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja julkisen politiikan edut tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, sellaisina kuin ne sisältyvät ekologisesta suunnittelusta annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2009/125/EY (23), jäljempänä ’ekosuunnitteludirektiivi’, ja sen tuotekohtaisiin asetuksiin. Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan kolmannen virkkeen mukaisesti erityistä huomiota kiinnitettiin tarpeeseen suojella tuotannonalaa vahingollisen polkumyynnin negatiivisilta vaikutuksilta.

(175) Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

7.1 Unionin tuotannonalan etu

(176) Unionin tuotannonalaan kuuluvat toimijat ovat sijoittautuneina kolmeen jäsenvaltioon (Ranska, Saksa ja Espanja), ja tuotannonala työllistää tarkasteltavana olevan tuotteen osalta suoraan yli 2 200 työntekijää.

(177) Voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet eivät estäneet Intiasta tulevaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tulemasta unionin markkinoille, ja unionin tuotannonalalle aiheutui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävää vahinkoa.

(178) Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että kyseisestä maasta tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Merkittävä määrä Intiasta tulevaa polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia aiheuttaisi lisävahinkoa unionin tuotannonalalle.

(179) Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että unionin tuotannonalaa on suojeltu yli kuuden vuoden ajan huolimatta sen 85 prosentin markkinaosuudesta. Siksi olisi epätodennäköistä, että voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen vaikuttaisi unionin tuotannonalaan. Jos näin tapahtuisi, se voisi pyytää komissiota aloittamaan uuden tutkimuksen.

(180) Analysoituaan kaikkia asiaan liittyviä vahinkoindikaattoreita, kuten unionin tuotannonalan markkinaosuuden kehitystä, komissio totesi, että toisin kuin asianomainen osapuoli väittää, Intiasta tuleva polkumyyntituonti aiheuttaa edelleen merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio päätteli, että vahinko todennäköisesti jatkuisi ja pahenisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen tämä väite hylättiin.

(181) Tämän perusteella komissio päätteli, että Intiaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen on unionin edun mukaista.

7.2 Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

(182) Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Yksikään niistä ei vastannut komission kyselyyn.

(183) Komissiolle ei toimitettu mitään huomautuksia, jotka olisivat viitanneet siihen, että toimenpiteiden pitämisellä voimassa olisi tuojiin ja käyttäjiin sellaista merkittävää kielteistä vaikutusta, joka olisi merkittävämpi kuin toimenpiteiden myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

7.3 Unionin etua koskevat päätelmät

(184) Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta tarkastelun kohteena olevan tuotteen Intiasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaoloa.

8. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

(185) Polkumyynnin ja vahingon jatkumista ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella Intiasta tulevaa pallografiittirautaputkien tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

(186) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited väitti, että toimenpiteiden jatkamisen olisi oltava poikkeus eikä vakiintunut käytäntö. Se viittasi erityisesti polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 11 artiklan 1 kohtaan, jonka mukaan polkumyyntitoimenpide on pidettävä voimassa vain niin kauan kuin se on tarpeen ja sen voimassaolo päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen. Yritys väitti, että koska tulleja jatkettiin tämän tarkastelun ajaksi, siinä vaiheessa, kun tämä tarkastelu todennäköisesti saadaan päätökseen, tullit ovat olleet voimassa jo yli seitsemän vuotta. Tästä syystä se pyysi komissiota lopettamaan tutkimuksen.

(187) Komissio muistutti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti ”polkumyyntitoimenpiteen voimassaolo päättyy viisi vuotta sen käyttöön ottamisen jälkeen tai viisi vuotta sen päivän jälkeen, jona viimeisimmän polkumyyntiä ja vahinkoa koskevan tarkastelun päätelmät tehtiin, ellei tarkastelussa todeta, että toimenpiteen voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen”. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti päätös toimenpiteiden jatkamisesta tehtiin kaikkien niiden tosiseikkojen perusteellisen arvioinnin pohjalta, joita toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana tuli esiin. Toimenpiteitä ei siis jatkettu automaattisesti eikä se ollut vakiintuneena käytäntönä. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen, jonka mukaan toimenpiteet olisi lopetettava.

(188) Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

(189) Tämän laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten olisi tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esim. lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alhaisemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

(190) Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli.

(191) Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Intiasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

(192) Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Tata Metaliks Limited pyysi komissiota asettamaan sille yksilöllisen polkumyyntimarginaalin. Muussa tapauksessa komission olisi yrityksen mielestä ainakin harkittava muille, alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineille tarkasteltavana olevan tuotteen intialaisille tuottajille asetettujen yksilöllisten polkumyyntitullien laajentamista koskemaan myös sitä, koska se toimi komission kanssa yhteistyössä tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa.

(193) Komissio muistutti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tavoitteena on ainoastaan määrittää, ovatko voimassa olevat toimenpiteet edelleen tarpeen. Tämäntyyppisen tarkastelun yhteydessä ei ole mahdollista vahvistaa yksilöllisiä tulleja yrityksille, jotka eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa. Yksilöllinen polkumyyntitulli voidaan määrittää ainoastaan perusasetuksen 11 artiklan 3 tai 4 kohdan mukaista tarkastelua koskevien tutkimusten perusteella. Tämän vuoksi pyyntö hylättiin.

(194) Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (24). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(195) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (25) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

(196) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Intiasta peräisin olevia pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettuja putkia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7303 00 10 (TARIC-koodi 7303001010) ja ex 7303 00 90 (TARIC-koodi 7303009010), lukuun ottamatta pallografiittirautaputkia, joissa ei ole sisä- ja ulkopinnoitetta, jäljempänä ’pinnoittamattomat putket’. 2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat: Yritys Lopullinen polkumyyntitulli Taric-lisäkoodi Jindal Saw Limited 3 % C054 Electrosteel Castings Ltd 0 % C055 Kaikki muut yritykset 14,1 % C999 3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäviksi myydyt pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistetut putket (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Intiassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia. 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 15 päivänä kesäkuuta 2022. Komission puolesta Puheenjohtaja Ursula VON DER LEYEN

(1) EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

(2) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/388, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 53).

(3) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/387, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2016, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa (EUVL L 73, 18.3.2016, s. 1).

(4) Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 10.4.2019, Jindal Saw Ltd ja Jindal Saw Italia SpA v. Euroopan komissio, T-301/16, ECLI:EU:T:2019:234 ja T-300/16, ECLI:EU:T:2019:235.

(5) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/526, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2020, lopullisen tasoitustullin ottamisesta uudelleen käyttöön Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Jindal Saw Limitedin osalta unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-300/16 antaman tuomion perusteella (EUVL L 118, 16.4.2020, s. 1).

(6) Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/527, annettu 15 päivänä huhtikuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittivalurauta) valmistettujen putkien tuonnissa Jindal Saw Limitedin osalta unionin yleisen tuomioistuimen asiassa T-301/16 antaman tuomion perusteella (EUVL L 118, 16.4.2020, s. 14).

(7) Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 210, 24.6.2020, s. 29).

(8) Ilmoitus Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 90, 17.3.2021, s. 19).

(9) Ilmoitus Intiasta peräisin olevien pallografiittiraudasta valmistettujen putkien tuontiin sovellettavien tukien vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 90, 17.3.2021, s. 8).

(10) https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?ref=ong&id=2521&sta=1&en=20&page=1&c_order=date&c_order_dir=Down

(11) Ilmoitus Covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

(12) EUVL C 210, 24.6.2020, s. 29.

(13) Lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen polyvinyylialkoholien tuonnissa 25 päivänä syyskuuta 2020 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1336 johdanto-osan 442 ja 460–471 kappale (EUVL L 315, 29.9.2020, s. 1).

(14) 1.10.2013–30.9.2014.

(15) Alkuperäisessä tutkimuksessa luvut esitettiin tietojen luottamuksellisuuden vuoksi vaihteluväleinä tai indekseinä.

(16) Viennin osuus tarkasteltavana olevasta tuotteesta saadusta liikevaihdosta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (alle 1 prosentti).

(17) https://www.tatametaliks.com/tata-metalik-ir-20-21/focus-on-downstream.html#:~:text = Tata%20Metaliks%20had%20foreseen%20the,in%20H1 %20FY%202022 %2D23

(18) Tarkasteltavana olevan tuotteen suurimmat intialaiset tuottajat, kuten Vedanta, ovat julkistaneet aikovansa investoida kapasiteetin lisäämiseen.

(19) Tarkastelupyynnön liite 17.

(20) Tarkastelupyynnön liite 17.

(21) Tarkastelupyynnön kohta 5.1.6.

(22) Yhdysvallat – menettely ”Sunset reviews of Anti-dumping Measures on Oil Country Tubular Goods From Argentina” (WT/DS/268/AB/R).

(23) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/125/EY, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, energiaan liittyvien tuotteiden ekologiselle suunnittelulle asetettavien vaatimusten puitteista (EUVL L 285, 31.10.2009, s. 10). Ekosuunnitteludirektiivi pannaan täytäntöön tuotekohtaisilla asetuksilla, joita sovelletaan sellaisenaan kaikissa unionin jäsenvaltioissa. Ekosuunnitteluasetus kattaa uudet ekosuunnitteluvaatimukset pienten, keskikokoisten ja suurten muuntajien osalta. Ekosuunnitteluasetuksen ensimmäinen vaihe tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2015 ja toinen vaihe 1 päivänä heinäkuuta 2021. Toisen vaiheen vaatimukset ovat tiukemmat kuin ensimmäisen vaiheen. Vaikka kaikkia vaikutuksia ei voidakaan vielä arvioida, koska toisen vaiheen voimaantulosta on kulunut niin vähän aikaa, yleisesti uskotaan, että nämä toisen vaiheen vaatimukset edellyttävät GOES-tuotteiden korkeimpia laatuluokkia, jotta muuntajia voidaan suunnitella ja valmistaa kustannustehokkaasti ja asetettujen tilarajoitusten mukaisesti.

(24) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

(25) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).