Neuvoston asetus (EY) N:o 1172/98, annettu 25 päivänä toukokuuta 1998, maanteiden tavarakuljetusten tilastoista



Virallinen lehti nro L 163 , 06/06/1998 s. 0001 - 0008



NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1172/98, annettu 25 päivänä toukokuuta 1998, maanteiden tavarakuljetusten tilastoista EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 213 artiklan, ottaa huomioon komission laatiman asetusluonnoksen (1) ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3), sekä katsoo, että (1) voidakseen suorittaa sille kuuluvat yhteistä liikennepolitiikkaa koskevat tehtävät komissiolla on oltava käytössään vertailukelpoisia, luotettavia, samanaikaisesti ja säännöllisesti kerättyjä, kattavia tilastotietoja yhteisössä rekisteröidyillä ajoneuvoilla suoritettavien tieliikenteen tavarakuljetusten laajuudesta ja kehityksestä sekä näissä kuljetuksissa käytettävien ajoneuvojen käyttöasteesta, (2) alueellisten tilastojen osana olevista maanteiden tavarakuljetusten tilastoista 12 päivänä kesäkuuta 1978 annetussa neuvoston direktiivissä 78/546/ETY (4) ei säädetä sellaisia kuljetustyyppejä koskevista tilastoista, jotka eivät olleet sallittuja silloin, kun kyseinen direktiivi annettiin; kyseisessä direktiivissä säädetyistä tilastoista saadaan erilaista tietoa sen mukaan, onko kyse kansallisista vai kansainvälisistä kuljetuksista, eikä siinä anneta minkäänlaista tietoa näissä kuljetuksissa käytettävien ajoneuvojen käyttöasteesta, (3) on tarpeen laatia kattavia alueellisia sekä tavarakuljetuksia että ajoneuvoilla tehtyjä matkoja koskevia tilastoja, (4) direktiivissä 78/546/ETY säädettyä järjestelmää olisi tämän vuoksi muutettava, jotta varmistetaan erityisesti se, että yhteisön sisäisten kuljetusten alueellinen alkuperä ja määräpaikka kuvataan samoin perustein kuin kansallisissa kuljetuksissa, ja jotta luodaan yhteys tavarakuljetusten ja ajoneuvoilla kuljettujen matkojen välille mittaamalla näissä kuljetuksissa käytettävien ajoneuvojen käyttöaste, (5) toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisten tilastostandardien laatiminen yhdenmukaisten tietojen tuottamiseksi on toimintaa, joka voidaan toteuttaa tehokkaasti ainoastaan yhteisötasolla, vaikka tiedot kerätään kussakin jäsenvaltiossa virallisten tilastojen laatimisesta vastaavien virastojen ja laitosten johdolla, (6) yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 322/97 (5) muodostaa viitekehyksen tämän asetuksen säännöksille, erityisesti niille säännöksille, jotka koskevat hallinnollisten tietolähteiden käyttöä, käytettävissä olevien voimavarojen kustannustehokkuutta sekä tilastosalaisuutta, (7) nimettömiksi tehtyjen yksikkötason tietojen toimittaminen on tarpeen tulosten yleisen tarkkuuden arvioimiseksi, (8) tilastotietojen asianmukainen levittäminen on varmistettava, (9) alkuvaiheessa yhteisö voi tukea jäsenvaltioita taloudellisesti tarvittavien tehtävien suorittamisessa, (10) on tarpeen säätää yksinkertaistetusta menettelystä tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi ja sen mukauttamiseksi taloudelliseen ja tekniseen kehitykseen, ja (11) päätöksellä 89/382/ETY/Euratom (6) perustettua tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu kyseisen päätöksen 3 artiklan mukaisesti; komitea on ilmoittanut kannattavansa tätä asetusta, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tarkoitus ja soveltamisala 1. Kunkin jäsenvaltion on laadittava yhteisön tilastoja, jotka koskevat tavarakuljetukseen tarkoitetuilla, kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyillä tieliikenteen moottoriajoneuvoilla tehtäviä maanteiden tavarakuljetuksia ja näillä ajoneuvoilla tehtyjä matkoja. 2. Tätä asetusta sovelletaan maanteiden tavarakuljetuksiin lukuun ottamatta seuraavilla ajoneuvoilla tehtäviä tavarakuljetuksia: a) tavarakuljetukseen tarkoitetut tieliikenteen moottoriajoneuvot, joiden sallittu massa tai mitat ylittävät tavanomaiset asianomaisissa jäsenvaltioissa sallitut rajoitukset; b) maatalousajoneuvot, sotilasajoneuvot sekä julkiselle keskus- tai paikallishallinnolle kuuluvat ajoneuvot, lukuun ottamatta julkisille yrityksille ja erityisesti rautatieyrityksille kuuluvia tavarakuljetukseen tarkoitettuja tieliikenteen moottoriajoneuvoja. Kullakin jäsenvaltiolla on oikeus jättää tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle sellaiset tavarakuljetukseen tarkoitetut tieliikenteen moottoriajoneuvot, joiden hyötykuorma tai suurin sallittu massa kuormattuna on tiettyä rajoitusta pienempi. Tämä rajoitus ei voi hyötykuorman osalta olla yli 3,5 tonnia eikä yksittäisen ajoneuvon suurimman sallitun massan osalta yli 6 tonnia. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: - "maanteiden tavarakuljetuksilla" kaikkea tavaroiden siirtämistä, johon käytetään tavarakuljetukseen tarkoitettuja tieliikenteen moottoriajoneuvoja; - "tieliikenteen moottoriajoneuvolla" tieliikenteen ajoneuvoa, jonka ainoana käyttövoimana on moottori ja jota käytetään tavallisesti matkustajien tai tavaroiden kuljettamiseen maanteillä tai matkustajien tai tavaroiden kuljettamiseen käytettävien ajoneuvojen vetämiseen maantiellä; - "tavarakuljetukseen tarkoitetulla tieliikenteen ajoneuvolla" yksinomaan tai pääasiallisesti tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen ajoneuvoa (kuorma-auto, perävaunu, puoliperävaunu); - "tavarakuljetukseen tarkoitetulla tieliikenteen moottoriajoneuvolla" tavarakuljetukseen tarkoitettua yksittäistä tieliikenteen ajoneuvoa (kuorma-auto) tai tieliikenteen ajoneuvojen yhdistelmää, eli perävaunuyhdistelmää (perävaunullinen kuorma-auto) tai yhdistelmäajoneuvoa (puoliperävaunullinen vetoauto); - "kuorma-autolla" yksinomaan tai pääasiallisesti tavarakuljetukseen tarkoitettua nivelöimätöntä ajoneuvoa; - "vetoautolla" moottorikäyttöistä tieliikenteen ajoneuvoa, joka on yksinomaan tai pääasiallisesti tarkoitettu muiden kuin moottorikäyttöisten tieliikenteen ajoneuvojen (pääasiassa puoliperävaunujen) vetämiseen; - "perävaunulla" tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen ajoneuvoa, joka on tarkoitettu tieliikenteen moottoriajoneuvon vedettäväksi; - "puoliperävaunulla" tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen ajoneuvoa, jossa ei ole etuakselia ja joka on suunniteltu siten, että osa sen massasta ja merkittävä osa sen kuorman massasta kohdistuu vetoautoon; - "yhdistelmäajoneuvolla" puoliperävaunun vetoautoa ja siihen kytkettyä puoliperävaunua; - "perävaunuyhdistelmällä" tavarakuljetukseen tarkoitettua moottoriajoneuvoa, johon on kytketty varsinainen tai keskiakseliperävaunu. Yhdistelmäajoneuvo, johon on kytketty perävaunu, kuuluu tähän luokkaan; - "rekisteröidyllä" jäsenvaltion virallisen laitoksen ylläpitämään tieliikenteen ajoneuvojen rekisteriin kuulumista riippumatta siitä, liittyykö tällaiseen rekisteröintiin rekisterikilpien antaminen. Jos kuljetus tehdään sellaisella tieliikenteen ajoneuvojen yhdistelmällä eli perävaunuyhdistelmällä (perävaunullinen kuorma-auto) tai yhdistelmäajoneuvolla (puoliperävaunullinen vetoauto), jossa tieliikenteen moottoriajoneuvo (kuorma-auto tai vetoauto) ja perävaunu tai puoliperävaunu on rekisteröity eri maihin, yhdistelmän rekisteröintimaa määräytyy tieliikenteen moottoriajoneuvon rekisteröintimaan mukaisesti; - "hyötykuormalla" ajoneuvon rekisteröintimaan toimivaltaisen viranomaisen ilmoittamaa tavaroiden sallittua enimmäismassaa. Jos tavarakuljetukseen tarkoitettu moottoriajoneuvo koostuu kuorma-autosta ja varsinaisesta tai keskiakseliperävaunusta, yhdistelmän hyötykuorma on kuorma-auton ja perävaunun hyötykuormien summa; - "suurimmalla sallitulla massalla" ajoneuvon rekisteröintimaan toimivaltaisen viranomaisen ilmoittamaa paikallaan olevan ja ajokuntoisen ajoneuvon (tai ajoneuvojen yhdistelmän) sekä kuorman sallittua yhteismassaa; - "Eurostatilla" komission yksikköä, joka vastaa komissiolle kuuluvista tehtävistä yhteisön tilastojen tuottamisessa. 3 artikla Tietojenkeruu 1. Jäsenvaltiot keräävät seuraaviin aloihin liittyviä tilastotietoja: a) ajoneuvoa koskevat tiedot; b) matkaa koskevat tiedot; c) tavaraa koskevat tiedot. 2. Kuhunkin alaan liittyvät tilastolliset muuttujat, niiden määrittely ja niiden erittelyyn käytettyjen nimikkeistöjen tasot esitetään liitteissä. 3. Tilastotietojen keruussa käytettävää menetelmää määrittäessään jäsenvaltiot pidättyvät vaatimasta muodollisuuksia jäsenvaltioiden välisten rajanylitysten yhteydessä. 4. Tietojenkeruun tunnusmerkkien mukauttaminen ja liitteiden sisältö vahvistetaan 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4 artikla Tulosten tarkkuus Tietojen keruu- ja käsittelymenetelmät on suunniteltava siten, että jäsenvaltioiden toimittamat tilastolliset tulokset täyttävät tarkkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, joissa otetaan huomioon jäsenvaltioiden tieliikenteen rakenteelliset ominaisuudet. Tarkkuusvaatimukset vahvistetaan 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 5 artikla Tietojen toimittaminen Eurostatille 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille neljännesvuosittain 3 artiklassa mainittuja ja liitteessä A lueteltuja muuttujia vastaavat ja asianmukaisesti tarkistetut yksikkötason tiedot mainitsematta nimeä, osoitetta ja rekisterinumeroa. Tiedot sisältävät tarvittaessa niitä aikaisempia neljännesvuosia koskevat tiedot, joista on aiemmin toimitettu vain väliaikaisia tietoja. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tietojen sekä tarvittaessa kyseisiin tietoihin perustuvien taulukoiden toimittamista koskeva menettely vahvistetaan 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 3. Tiedot toimitetaan viiden kuukauden kuluessa kunkin neljännesvuosittaisen havaintojakson päättymisestä. Ensimmäinen toimitus kattaa vuoden 1999 ensimmäisen neljänneksen. 4. Jäsenvaltio voi 1 päivänä tammikuuta 1999 alkavan ja 5 kohdan mukaisesti vahvistetun päättymispäivän välisenä siirtymäkautena käyttää liitteessä A olevassa A2 osan 3, 4, 8 ja 9 kohdassa ja A3 osan 5 ja 6 kohdassa esiintyvien muuttujien osalta yksinkertaistettua koodausta. Yksinkertaistettu koodaus käsittää: - kansallisen tavaraliikenteen osalta: liitteen G mukaisen koodauksen; - kansainvälisen tavaraliikenteen osalta: maakohtaisen koodauksen. 5. Edellä 4 kohdassa tarkoitetun siirtymävaiheen päättymispäivä vahvistetaan 10 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen heti kun tekniset edellytykset mahdollistavat tehokkaan alueellisen koodauksen sekä kansallisen että kansainvälisen tavaraliikenteen osalta liitteessä G olevien 1 ja 2 kohdan mukaisesti. 6 artikla Tulosten levittäminen Maanteiden tavarakuljetuksia koskevien tilastollisten tulosten levitystä koskevat säännökset, mukaan lukien levitettävien tulosten rakenne ja sisältö, määritellään 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 7 artikla Kertomukset 1. Viimeistään ensimmäisen vuosineljänneksen tietojen toimittamisen yhteydessä jäsenvaltiot toimittavat Eurostatille kertomuksen käytetyistä tilastomenetelmistä. Tarvittaessa jäsenvaltiot antavat Eurostatille myös tiedon käytettyjen keruumenetelmien huomattavista muutoksista. 2. Jäsenvaltiot toimittavat Eurostatille vuosittain tietoja otosten koosta, katoprosenteista sekä keskihajonnan tai luottamusvälin muodossa keskeisten tulosten luotettavuudesta. 3. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen mukaisesti suoritetussa työssä saaduista kokemuksista saatuaan tiedot kolmen vuoden ajalta. 8 artikla Taloudellinen tuki 1. Jäsenvaltiot saavat tässä asetuksessa säädettyjen tilastojen kolmen ensimmäisen laadintavuoden aikana rahoitusapua, jolla yhteisö osallistuu asiaankuuluvien tehtävien suorittamisesta aiheutuneisiin kustannuksiin. 2. Tähän toimintaan vuosittain myönnettävät määrärahat vahvistetaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. 3. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa kunakin vuonna käytettävissä olevat määrärahat. 4. Komissio ilmoittaa tähän toimeen myönnetyn yhteisön rahoituksen käytöstä tämän asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa. Komissio arvioi muun rahoitusavun tarvetta kolmeksi lisävuodeksi 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti laadittavan kertomuksen perusteella. 9 artikla Täytäntöönpanosäännökset Tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien toimenpiteet sen mukauttamiseksi taloudelliseen ja tekniseen kehitykseen, vahvistetaan, jos tästä ei aiheudu jäsenvaltioille kohtuuttomasti lisäkustannuksia ja/tai vastaajien taakan huomattavaa lisääntymistä, 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Nämä koskevat erityisesti: - tietojenkeruun tunnusmerkkien ja liitteiden sisällön mukauttamista; - tarkkuusvaatimuksia; - tietojen sekä mahdollisesti näihin tietoihin perustuvien taulukoiden toimittamista Eurostatille koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä; - tulosten levittämistä; - 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun 5 artiklan 4 kohdassa lueteltujen muuttujien toimittamista koskevan siirtymävaiheen päättymisen vahvistamista. 10 artikla Menettely Komissiota avustaa tilasto-ohjelmakomitea, jäljempänä "komitea". Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Tällöin: - komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kolmella kuukaudella neuvostolle annetun ilmoituksen tekopäivästä; - neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä luetelmakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 11 artikla Direktiivi 78/546/ETY 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava tulokset havaintovuosilta 1997 ja 1998 direktiivin 78/546/ETY mukaisesti. 2. Kumotaan direktiivi 78/546/ETY 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen. 12 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 25 päivänä toukokuuta 1998. Neuvoston puolesta J. CUNNINGHAM Puheenjohtaja (1) EYVL C 341, 11.11.1997, s. 9 (2) EYVL C 104, 6.4.1998 (3) EYVL C 95, 30.3.1998, s. 33 (4) EYVL L 168, 26.6.1978, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. (5) EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1 (6) EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47 LIITTEET Liite A LUETTELO MUUTTUJISTA Liite B YHDISTELMIEN LUOKITUS AKSELIEN LUKUMÄÄRÄN MUKAAN Liite C MATKATYYPPIEN LUOKITUS Liite D TAVARALUOKITUS Liite E VAARALLISTEN AINEIDEN LUOKAT Liite F RAHTITYYPPIEN LUOKITUS Liite G LASTAUS- JA PURKAUSPAIKKOJEN KOODAUS LIITE A LUETTELO MUUTTUJISTA Jokaisesta tutkitusta ajoneuvosta toimitettavat tiedot ryhmitellään seuraavasti: A1. ajoneuvoa koskevat tiedot, A2. matkaa koskevat tiedot, A3. tavaraa koskevat tiedot (peruskuljetuksessa). A1 AJONEUVOA KOSKEVAT MUUTTUJAT Asetuksen 2 artiklan määritelmän mukaisesti tavarakuljetukseen tarkoitettu tieliikenteen moottoriajoneuvo on joko yksittäinen tieliikenteen moottoriajoneuvo (kuorma-auto) tai tieliikenteen ajoneuvojen yhdistelmiä eli perävaunuyhdistelmä (perävaunullinen kuorma-auto) tai yhdistelmäajoneuvo (puoliperävaunullinen vetoauto). Ajoneuvosta on toimitettava seuraavat tiedot: 1. mahdollisuus käyttää ajoneuvoa yhdistettyihin kuljetuksiin (vapaaehtoinen); 2. akselien lukumäärät liitteen B mukaisesti (vapaaehtoinen); 3. tieliikenteen moottoriajoneuvon (kuorma-auton tai vetoauton) ikä vuosina (sen ensimmäisestä rekisteröinnistä); 4. suurin sallittu massa, 100 kilogramman tarkkuudella; 5. hyötykuorma, 100 kilogramman tarkkuudella; 6. liikenteenharjoittajan NACE:n (Rev. 1) mukainen toimialaluokka (4-numeroinen taso) (vapaaehtoinen) (1); 7. kuljetustyyppi: toisen lukuun (ammattimainen liikenne) / omaan lukuun (yksityinen liikenne); 8. tutkimusjakson aikana yhteensä ajettu kilometrimäärä 8.1 kuormattuna 8.2 tyhjänä (mukaan lukien matkat vetoautoilla ilman puoliperävaunuja) (vapaaehtoinen); 9. ajoneuvon painotus, jota käytetään kattavien tulosten laatimiseen yksikkötason tietojen pohjalta, jos tietojenkeruu toteutetaan otannalla. Ristiinkytketyt yhdistelmät Kun tutkimuksen kohteeksi valittu tieliikenteen moottoriajoneuvo on tutkimusjakson aikana yksinään käytettävä kuorma-auto (eli perävaunuton), sitä pidetään sellaisenaan tavarakuljetukseen tarkoitettuna tieliikenteen moottoriajoneuvona. Kun tutkimuksen kohteeksi valittu tieliikenteen ajoneuvo on puoliperävaunun vetoauto, jolloin siihen kytketään puoliperävaunu, tai kun kyse on kuorma-autosta, johon kytketään perävaunu, asetuksen mukaisesti vaaditut tiedot koskevat tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen ajoneuvoa kokonaisuudessaan. Tässä tapauksessa yhdistelmä voi muuttua tutkimusjakson aikana (kuorma-autoon voidaan kyseisenä aikana kytkeä perävaunu tai siihen voidaan vaihtaa toinen perävaunu; puoliperävaunun vetoautoon voidaan vaihtaa puoliperävaunu): tällöin nämä ristiinkytketyt yhdistelmät on otettava huomioon, ja on huolehdittava, että ajoneuvoa koskevat tiedot on toimitettava jokaisen matkan osalta. Jos kyseisten ristiinkytkettyjen yhdistelmien huomioon ottaminen ei kuitenkaan ole mahdollista, ajoneuvoa koskevien muuttujien arvoina pidetään niitä yhdistelmän arvoja, jotka sillä on tutkimusjakson aikana kuormattuna tehdyn ensimmäisen matkan alussa tai tämän jakson aikana eniten käytetyn yhdistelmän arvoja. Kuljetustyypin muutokset Kuljetus voidaan matkasta riippuen tehdä milloin omaan lukuun (yksityinen liikenne), milloin toisen lukuun (ammattimainen liikenne), ja kuljetustyyppi on ilmoitettava jokaisen matkan osalta. Jollei näitä toimintatavan muutoksia ole mahdollista ottaa huomioon, "kuljetustyypin" muuttujana pidetään pääasiallista toimintatapaa. A2 MATKAA KOSKEVAT MUUTTUJAT Tutkimusjakson aikana tavarakuljetukseen tarkoitetulla tieliikenteen moottoriajoneuvolla ajetaan matkoja joko tyhjänä (kuorma-autossa, perävaunussa tai puoliperävaunussa ei ole tavaroita eikä tyhjiä pakkauksia: ne ovat "täysin tyhjiä") tai kuormattuna (kuorma-autossa, perävaunussa tai puoliperävaunussa on joko tavaroita tai erityistavaroina pidettäviä tyhjiä pakkauksia). Tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen moottoriajoneuvon kuormattuna kulkema välimatka on ensimmäisen lastauspaikan ja viimeisen purkauspaikan (jossa tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen moottoriajoneuvon kuorma puretaan kokonaan) välinen matka. Kuormattuna tehty matka voi näin ollen käsittää useita peruskuljetuksia. Kustakin matkasta on toimitettava seuraavat tiedot: 1. matkatyyppi liitteen C luokituksen mukaisesti; 2. kuljetetun tavaran massa matkan aikana tai matkan kunkin osuuden aikana, bruttopaino 100 kilogramman tarkkuudella; 3. (tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen ajoneuvon) lastauspaikka (kuormattuna tehtävää matkaa varten); - määritelmä: lastauspaikka on ensimmäinen paikka, jossa tavaroita lastataan tavarakuljetukseen tarkoitettuun tieliikenteen moottoriajoneuvoon, joka oli aiemmin täysin tyhjä (tai paikka, jossa vetoautoon kytketään kuormattu puoliperävaunu). Tyhjänä ajettavan matkan osalta se on edeltävän kuormattuna tehdyn matkan purkauspaikka (käsite "tyhjänä ajettavan matkan alkamispaikka"). - koodaus: lastauspaikka koodataan liitteen G mukaisesti; 4. (tavarakuljetukseen tarkoitetun tieliikenteen ajoneuvon kuormattuna tehdyn matkan) purkauspaikka; - määritelmä: purkauspaikka on viimeinen paikka, jossa tavaroita puretaan tavarankuljetukseen tarkoitetusta tieliikenteen moottoriajoneuvosta, joka on sen jälkeen täysin tyhjä (tai paikka, jossa vetoautosta irrotetaan kuormattu puoliperävaunu). Tyhjänä ajettavan matkan osalta se on seuraavan kuormattuna tehtävän matkan lastauspaikka (käsite "tyhjänä ajettavan matkan päättymispaikka"); - koodaus: purkauspaikka koodataan liitteen G mukaisesti; 5. tosiasiallisesti kuljetettu matka, lukuun ottamatta matkaa, jolloin tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen moottoriajoneuvoa kuljetetaan jollakin muulla liikennevälineellä; 6. matkan tonnikilometrit (tonni × km); 7. kauttakulkumaat (enintään 5), jotka on koodattu maaluokituksen mukaisesti (2); 8. mahdollisesti paikka, jossa tieliikenteen moottoriajoneuvo lastataan toiseen liikennevälineeseen liitteen G mukaisesti (vapaaehtoinen); 9. mahdollisesti paikka, jossa tieliikenteen moottoriajoneuvo puretaan toisesta liikennevälineestä liitteen G mukaisesti (vapaaehtoinen); 10. tieto siitä, onko tavarakuljetukseen tarkoitettu tieliikenteen moottoriajoneuvo kyseisen matkan aikana "täydessä kuormassa" (menettely 2) tai "osittain kuormattu" (menettely 1), ilmaisuna matkan aikana käytetyn tilavuuden enimmäismääränä (menettely 0= tyhjänä ajettavien matkojen osalta sopimuksen mukaan) (vapaaehtoinen). A3 TAVARAA KOSKEVAT MUUTTUJAT (peruskuljetuksessa) Kuormattuna ajetun matkan aikana voidaan suorittaa useita peruskuljetuksia, kun peruskuljetus määritellään yhden tavaralajin kuljetukseksi (määritelty viittaamalla tiettyyn luokitustasoon) sen lastaus- ja purkauspaikan välillä. Kuormattuna ajetun matkan aikana tehdystä peruskuljetuksesta on annettava seuraavat tiedot: 1. kuljetettu tavaralaji asianmukaiseen luokitukseen viittaavien tavararyhmien mukaisesti (vrt. liite D); 2. tavaroiden massa, bruttopaino 100 kilogramman tarkkuudella; 3. tarvittaessa tieto siitä, kuuluuko tavara johonkin vaarallisten aineiden pääluokkaan, jotka määritellään liitteessä E direktiivin 94/55/EY (3) mukaisesti; 4. rahtityyppi sellaisena kuin se esitetään liitteessä F (vapaaehtoinen); 5. tavaran lastauspaikka, liitteen G mukaisesti koodattuna; 6. tavaran purkauspaikka, liitteen G mukaisesti koodattuna; 7. tosiasiallisesti ajettu matka, lukuun ottamatta matkaa, jolloin tavarakuljetukseen tarkoitettua tieliikenteen moottoriajoneuvoa kuljetetaan jollakin muulla liikennevälineellä. KERÄILY- TAI JAKELUREITTITYYPPISEN MATKAN AIKANA TEHDYT KULJETUKSET (matkatyyppi 3) Tämäntyyppisen matkan osalta, jossa on lukuisia lastaus- ja/tai purkauspaikkoja, on käytännössä mahdotonta pyytää liikenteenharjoittajia antamaan tiedot peruskuljetuksista. Näille matkoille, jotka otetaan yleensä huomioon yhtenä ainoana matkana, määritetään yksi peruskuljetus matkaan liittyvien tietojen perusteella. Kukin jäsenvaltio toimittaa komissiolle oman määritelmänsä tästä matkatyypistä ja selvittää ne yksinkertaistetut oletukset, joita sen on sovellettava kerätessään tietoja vastaavista kuljetuksista. Menetelmää koskeva liite Kuormattuna ajettu matka ja peruskuljetus Tiedonkeruu toteutetaan jäsenvaltiosta riippuen: - joko kuvaamalla kutakin tavarakuljetukseen kuuluvaa peruskuljetusta (seuraamalla lisäksi tyhjänä ajettuja matkoja), - tai kuvaamalla matkoja, jotka ajoneuvolla on tehty tavarakuljetukseen kuuluvien peruskuljetusten hoitamiseksi. Suurimmassa osassa tapauksista kuormattuna tehty matka käsittää yhden ainoan peruskuljetuksen, jossa on: - kuormattuna ainoastaan yhtä tavaralajia (viittaus käytettyyn tavaraluokitukseen, tässä tapauksessa NST-luokituksen 24 ryhmään (4)), - ainoastaan yksi tavaroiden lastauspaikka, - ainoastaan yksi tavaroiden purkauspaikka. Tällöin molemmat käytetyt menetelmät ovat täysin vastaavia, ja molemmilla menetelmillä kerättyjen tietojen avulla on mahdollista kuvata: - sekä tavaroiden kuljetusta (kaikki tavarakuljetukseen kuuluvat peruskuljetukset), - että nämä kuljetukset hoitavien ajoneuvojen matkoja, jolloin seurataan myös kuljetuskapasiteettia sekä kapasiteetin käyttöä (matka kuormattuna - käyttökertoimen avulla; matka tyhjänä). Tämän asetuksen puitteissa on aiheellista kuvata sekä tavaroiden kuljetusta että ajoneuvojen matkoja, mutta ei ole kuitenkaan toivottavaa säilyttää liikenteenharjoittajille kohtuuttoman suurta tilastovastuuta vaatimalla niitä tästedes kuvaamaan yksityiskohtaisesti sekä tavaroiden kuljetusta että ajoneuvojen matkoja. Jäsenvaltioiden tilastotoimistojen vastuulla onkin kyselylomakkeiden koontamisvaiheen aikana poimia ja yhdistää ne tiedot, joita ei nimenomaan pyydetä liikenteenharjoittajilta, niiden tietojen perusteella, jotka nämä toimistot keräävät joko peruskuljetuksia tai ajoneuvojen matkoja painottavan menetelmän mukaisesti. Ongelma syntyy, kun yhden kuormattuna tehdyn matkan aikana suoritetaan useita peruskuljetuksia, mikä voi johtua - siitä, että lastaus- ja/tai purkauspaikkoja on useita (mutta rajoitetussa määrin, sillä muutoin kyse on keräily- tai jakelureiteistä, joita käsitellään erityisellä tavalla). Tässä tapauksessa näitä eri lastaus- ja/tai purkauspaikkoja tarkastellaan, jotta voidaan laskea oikein matkan tonnit/kilometrit, minkä perusteella tilastovirasto voi muodostaa uudelleen peruskuljetukset; - ja/tai siitä, että kuormattuna tehdyn matkan aikana kuljetetaan useaa eri tavaralajia, mikä ei tavallisesti ilmene tilastollisesta seurannasta, koska siinä pyydetään ilmoittamaan ainoastaan yksi tavaralaji (ainoa tai pääasiallinen). Tässä tapauksessa hyväksytään kyseisen tiedon puuttuminen, ja tällaista yksinkertaistamista harjoittavat jäsenvaltiot ilmoittavat asiasta nimenomaisesti komissiolle. (1) NACE, Euroopan yhteisön tilastollinen toimialaluokitus. (2) NACE, Euroopan yhteisön toimialaluokitus. (3) Neuvoston direktiivi 94/55/EY, annettu 21 päivänä marraskuuta 1994, vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltion lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 319, 12.12.1994, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 96/86/EY (EYVL L 335, 24.12.1996, s. 43). Liitteisiin viimeksi viimeksi tehtyjen mukautusten osalta ks. EYVL L 251, 15.9.1997, s. 1. (4) NST: kuljetustilastojen yhtenäinen tavaraluokitus. LIITE B YHDISTELMIEN LUOKITUS AKSELIEN LUKUMÄÄRÄN MUKAAN Kun kyse on ajoneuvojen yhdistelmästä, akselien lukumäärä lasketaan kuorma-auton ja perävaunun tai vetoauton ja puoliperävaunun yhdistelmästä. Seuraavat luokat otetaan huomioon: >TAULUKON PAIKKA> LIITE C MATKATYYPPIEN LUOKITTELU 1. Yhden peruskuljetuksen käsittävä matka kuormattuna. 2. Useita kuljetuksia sisältävä matka kuormattuna, jota ei kuitenkaan pidetä keräily- tai jakelureittinä. 3. Keräily- tai jakelureittityyppinen matka kuormattuna. 4. Tyhjänä ajettu matka. LIITE D TAVARALUOKITUS Tavaraluokitus on NST-luokituksen mukainen siihen saakka, kunnes komissio päättää sen korvaamisesta jäsenvaltioita kuultuaan. >TAULUKON PAIKKA> LIITE E >TAULUKON PAIKKA> LIITE F >TAULUKON PAIKKA> LIITE G LASTAUS- JA PURKAUSPAIKKOJEN KOODAUS 1. Tilastollisen alueluokituksen (NUTS) taso 3 Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden osalta. 2. Asianomaisen kolmannen maan toimittamat luettelot hallinnollisista alueista niiden valtioiden osalta, jotka eivät ole Euroopan yhteisön jäseniä, mutta ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen sopimuspuolia, eli Islanti, Liechtenstein ja Norja. 3. Yhteisöjen ulkomaankauppatilastoissa käytettävä maaluokitus muiden kolmansien maiden osalta.