Komission asetus (EY) N:o 1731/97, annettu 4 päivänä syyskuuta 1997, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta



Virallinen lehti nro L 243 , 05/09/1997 s. 0007 - 0016



KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1731/97, annettu 4 päivänä syyskuuta 1997, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2331/96 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo, että A. MENETTELY 1. Menettelyn aloittaminen (1) Komissio ilmoitti 13 päivänä lokakuuta 1995 Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (3) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen. (2) Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli tehnyt Monsanto Europe SA/NV (Belgia) -yritys toukokuussa 1995 yhdessä Cheminova Agro A/S (Tanska) -yrityksen kanssa, jotka edustavat pääosaa yhteisön glyfosaatin tuotannosta. Valitukseen sisältyivät polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiseen tarvittavat todisteet kyseisten tuotteiden tuonnissa tapahtuneesta polkumyynnistä ja sen aiheuttamasta merkittävästä vahingosta. 2. Tutkimus (3) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti niille viejille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille ja valituksen esittäneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetyn määräajan kuluessa. (4) Eräät asianomaiset maan tuottajat sekä tietyt yhteisön tuojat ja tuottajat esittivät näkemyksensä kirjallisesti. Kaikille edellä mainitun määräajan kuluessa kuulemista pyytäneille annettiin siihen mahdollisuus. (5) Komissio lähetti kyselylomakkeet valituksessa luetelluille tuojille ja viejille sekä valituksen esittäneille kahdelle yhteisön tuottajalle. Kyselylomakkeet lähetettiin lisäksi Kiinan kansantasavallan kansallisille viranomaisille (sen mahdollistamiseksi, että myös muut tämän maan tuottajat/viejät voisivat osallistua tutkimukseen) sekä niille viejille, joita ei mainittu valitukseen sisältyneessä luettelossa, mutta jotka ilmaisivat kiinnostuksensa ja pyysivät kyselylomakkeen menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetyn määräajan kuluessa. (6) Komissio sai yksityiskohtaiset vastaukset kahdelta yhteisön tuottajalta, neljältä Kiinan kansantasavallan tuottajalta, yhdeltä Hongkongiin sijoittautuneelta viejältä sekä neljältä riippumattomalta yhteisön tuojalta. (7) Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloissa: a) Yhteisön tuottajat - Monsanto Europe SA/NV (Belgia) - Cheminova Agro A/S (Tanska) b) Riippumattomat tuojat - Helm (Saksa) - Calliope (Ranska). (8) Komissio suoritti tutkimuksen brasilialaisten Mobras- ja Nortox-nimisten yhtiöiden toimitiloissa, koska Brasilia valittiin vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinan kansantasavaltaa varten (katso johdanto-osan 15-20 kappale). (9) Polkumyyntiä koskeva tutkimus suoritettiin 1 päivän syyskuuta 1994 ja 31 päivän elokuuta 1995 välisenä aikana, jäljempänä `tutkimusajanjakso`. Vahinkoa koskeva tutkimus kattoi ajanjakson vuodesta 1991 tutkimusajanjakson päättymiseen. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (10) Tuote, jota tämä menettely koskee, on glyfosaatti, jota käytetään yhteisössä rikkakasvien torjunta-aineena ja joka kuuluu CN-koodeihin 2931 00 80 ja 3808 30 27; jälkimmäinen koodi koskee vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksessa tai valmisteina tai tavaroina olevaa glyfosaattia. (11) Glyfosaattia voidaan valmistaa eriasteisina tai -tyyppisinä väkevyyksinä (glyfosaattipitoisuus suluissa): formuloituna glyfosaattina (36 prosenttia), suolana (62 prosenttia), harkkoina (84 prosenttia) ja happona (95 prosenttia). Kuljetuskustannusten vähentämiseksi jakelijat hankkivat glyfosaatin yleensä väkevöidyssä muodossa (yleensä happona, mutta myös suolana) ja liuottavat siitä formuloitua glyfosaattia, joka on ainoa lopputuotteena käytettävä muoto. (12) Koska edellä mainitut glyfosaattimuodot ovat perusominaisuuksiltaan (kemiallinen koostumus) ja muilta ominaisuuksiltaan (valikoiva rikkakasvien torjunta-aine) samankaltaisia, niitä kaikkia käytetään samaan tarkoitukseen (rikkakasvien torjunta-aineeksi) ja yhden muodon jalostamisesta toiseksi aiheutuvat kustannukset ovat alhaiset, komission yksiköt katsovat, että tässä tutkimuksessa näitä kaikkia muotoja olisi pidettävä yhtenä ja samana tuotteena. 2. Samankaltaiset tuotteet (13) Yhteisössä tuotettu ja Kiinan kansantasavallassa tuotettu yhteisön markkinoille tarkoitettu glyfosaatti olivat kaikissa suhteissa samanlaisia asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä `perusasetus`, 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (14) Komission tässä yhteydessä tekemät päätelmät koskevat myös Brasiliassa normaaliarvon määrittelemiseksi tutkittua glyfosaattia (katso johdanto-osan 15-20 kappale), jota siis voidaan pitää samankaltaisena tuotteena kuin Kiinan kansantasavallasta yhteisöön tuotu glyfosaatti ja yhteisön tuottajien tuottama glyfosaatti. C. POLKUMYYNTI 1. Vertailumaa (15) Koska Kiinan kansantasavaltaa ei pidetä markkinatalousmaana, komission oli määriteltävä normaaliarvo kolmansia maita edustavan markkinatalousmaan (niin sanotun vertailumaan) tuottajilta saatujen tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti. (16) Kuten menettelyn aloittamista koskevasta ilmoituksesta käy ilmi, Brasiliaa ehdotettiin sopivaksi kolmansia maita edustavaksi markkinatalousmaaksi normaaliarvon määrittämistä varten. (17) Kaikille osapuolille, joita asia koski, annettiin tilaisuus ilmaista kantansa ehdotetusta maasta. Eräät viejät ja tuojat vastustivat valintaa seuraavien, tutkimusten jälkeen perusteettomiksi osoittautuneiden syiden vuoksi: (18) Väitettiin, että Brasilian glyfosaattimarkkinat olivat erittäin suojatut ja rajoitetut korkeiden tuontitullien (jotka voisivat rajoittaa tuotteiden tuontia Brasiliaan) ja teollisuusyritysten rekisteröintiä koskevien rajoitusten vuoksi sekä siitä syystä, että tuottajia on ainoastaan kaksi. Tämän vuoksi markkinahinnat eivät väitteiden mukaan heijasta täydellistä kilpailua, vaan ne pidetään "keinotekoisella tasolla". Brasilian glyfosaatin tuontia koskevat tullit ovat kuitenkin väitettyä alhaisemmat (noin 13 prosenttia), eivätkä siten estä tuotteen tuontia maahan. On käynyt ilmi, että tuonnin osuus Brasilian markkinoista vuonna 1995 oli 11 prosenttia. Tästä tuonnista aiheutunut kilpailu sekä brasilialaisten tuottajien keskinäinen kilpailu johti hintojen alenemiseen 11 prosentilla vuosina 1992-1994. Tässä yhteydessä on huomattava, että brasilialaisten tuottajien kotimaan myyntimäärä oli edustava suhteessa Kiinan vientiin yhteisöön. Kun lopuksi ilmeni, että kuusi muuta yritystä (kahden edellä mainitun tuottajan lisäksi) oli saanut luvan glyfosaatin myyntiin Brasilian markkinoilla, väite vapaata kilpailua rajoittavasta rekisteröintijärjestelmästä osoittautui liioitelluksi, (19) Tarkasteltaessa Kiinan ja Brasilian tuotantomenetelmien erilaisuutta ja Brasilian heikompaa raaka-aineomavaraisuutta koskevia väitteitä on otettava huomioon, että sekä Kiinan että Brasilian käyttämät raaka-aineet ovat maailmanmarkkinoilla vapaasti saatavilla olevia aminohappoja, jotka ovat ominaisuuksiltaan samanlaisia ja joista jalostetaan samaa kemiallista tuotetta, glyfosaattia, aivan samanlaisilla reaktioilla. Lisäksi eräät kiinalaiset tuottajat ovat äskettäin siirtyneet käyttämään brasilialaisten käyttämää kemiallista prosessia aineen valmistuksessa, mikä on eduksi Kiinan normaaliarvon määrittämistä ajatellen, koska tämä uusi menetelmä on huomattavasti edellistä kannattavampi. (20) Lisäksi on väitetty, että tuotantokustannukset olisivat Brasiliassa kohtuuttoman korkeat inflaation vuoksi. Inflaatio asettui kuitenkin kohtuulliselle tasolle tutkimusajanjakson aikana Brasilian hallituksen täytäntöönpaneman säätelysuunnitelman ansiosta, ja tähän asiaan kiinnitettiin erityisesti huomiota normaaliarvon laskemisessa, jotta vääristymiltä vältyttäisiin. (21) Brasilian sijasta eräät viejät ehdottivat vertailumaiksi Argentiinaa, Australiaa, Intiaa, Malesiaa ja Taiwania. Yksikään viejistä ei kuitenkaan kyennyt esittämään mitään päteviä perusteita sille, miksi nämä maat soveltuisivat vertailumaaksi Brasiliaa paremmin. Eräät tuojat esittivät jopa ristiriitaisia tietoja, joiden perusteella pääteltiin, että ehdotetut vaihtoehtoiset maat sopivat Brasiliaa huonommin vertailumaaksi. (22) Edellä mainittujen syiden vuoksi päätettiin Brasilian sopivan vertailumaaksi parhaiten. Komissio toteutti tarvittavat toimenpiteet ja käynnisti yhteistyön kahden brasilialaisen tuottajan, Mobrasin (joka on etuyhteydessä yhteen valituksentekijöistä) ja Nortoxin, kanssa. 2. Normaaliarvo (23) Normaaliarvo laskettiin kahden Brasiliassa tuotetun ja myydyn glyfosaattimuodon eli glyfosaattihapon ja formuloidun glyfosaatin osalta. Normaaliarvo laskettiin pääasiassa Mobras-tuotantoyhtiön ja, mahdollisuuksien mukaan, tutkimuksessa osittain yhteistyössä toimineen Nortox-yhtiön antamien tietojen perusteella. Saatujen tietojen perusteella Nortox-yhtiön tuotantokustannukset vaikuttivat olevan yhtä korkeat tai jopa korkeammat kuin Mobras-yhtiön. Lisäksi Mobrasin ja yhden valituksentekijän välinen etuyhteys tutkittiin huolellisesti sen varmistamiseksi, että tämä yhteys ei ollut vaikuttanut kyseisen yhtiön tuotantokustannuksiin tai myyntihintoihin. (24) Formuloidun glyfosaatin osalta komission yksiköt totesivat, että Brasiliassa myydyn glyfosaatin määrä oli edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja että koko kotimaan myynti oli tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Normaaliarvo laskettiin tämän vuoksi formuloidun glyfosaatin kotimaan myynnissä maksettujen painotettujen keskimääräisten hintojen perusteella. (25) Glyfosaattihapon osalta komissio totesi, että kotimaan myynti oli edustavaa, mutta ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämän vuoksi normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti valmistuskustannusten perusteella lisäämällä niihin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. (26) Normaaliarvon määrittämiseksi glyfosaattihapon valmistuskustannukset lisättiin Mobras-yhtiön yhteenlaskettuihin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin perustuviin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin, lukuun ottamatta tiettyjä kustannuksia, jotka eivät olleet peräisin glyfosaattihapon myynnistä. Mobrasiin etuyhteydessä olevan, Yhdysvalloissa sijaitsevan yrityksen tuotantokustannuksia ei Mobrasin vaatimuksista huolimatta otettu huomioon todisteiden puuttumisen vuoksi. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti - ja koska luotettavaa tietoa samankaltaisten tuotteiden muilta tuottajilta tai samalla alalla toimivilta tuottajilta ei ollut saatavilla - 5 prosentin voittomarginaalin ei katsottu ylittävän Brasiliassa toimivien tuottajien samaan luokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä yleensä saavuttamaa voittoa. Glyfosaattihappo on hyödyke, jota periaatteessa myydään irtotavarana jälleenmyyjille ja jonka hintaan sisällytetään ylimääräiset formulointikustannukset ennen kuin hyödyke myydään markkinoiden loppukäyttäjille. 3. Vientihinta (27) Tutkimukseen osallistui viisi kiinalaista viejää. Neljä yritystä (Asia Pacific Agricultural Chemical (Group) Co., Citic Trading Co. Ltd, Shanghai Chemicals Import & Export Corporation ja Sinochem International Chemicals Co. Ltd) vastaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevasta viennistä ja viides yritys (Quickett Co. Ltd) toimii Hongkongissa. Tutkimusajanjakson aikana viiden edellä mainitun yrityksen vienti muodosti pääosan Kiinasta peräisin olevan glyfosaatin kokonaisviennistä. (28) Koska kaikki tutkimukseen osallistuneet viejät suuntasivat vientinsä suoraan yhteisön riippumattomille tuojille, vientihinnat määritettiin näiden riippumattomien tuojien tosiasiallisesti maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien hintojen perusteella (perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti). 4. Vertailu (29) Perusasetuksen 2 artiklan 10 ja 11 kohdan mukaisesti normaaliarvon painotettua tuotetyyppikohtaista keskiarvoa verrattiin viennin hintojen painotettuun keskiarvoon samassa kaupan portaassa ja FOB Kiinan rajalla / FOB Brasilian rajalla -tasolla. (30) Koska suuri osa viennistä oli glyfosaattihappoa ja formuloituja tuotetyyppejä ja koska jäljelle jäänyttä tuotetyyppiä (glyfosaattisuolaa) ei tuoteta Brasiliassa ja sen vienti Kiinan kansantasavallasta on vähäistä, polkumyyntiä koskevat laskelmat tehtiin kahden ensiksi mainitun tuotteen perusteella. (31) Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut erot. Nämä oikaisut koskivat kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja liitännäiskustannuksia, luottokustannuksia ja palkkioita perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. 5. Polkumyyntimarginaalit (32) Neljä kiinalaista viejää pyysi yksilöllistä kohtelua. Nämä yritykset eivät kuitenkaan täyttäneet tarvittavia vaatimuksia, erityisesti koska näiden kiinalaisten viejien osake-enemmistö ei ollut todellisten yksityisyritysten omistuksessa. Tämän vuoksi oli katsottava, että nämä yritykset eivät olleet valtiosta riippumattomia, eikä yksilöllistä kohtelua näin ollen voitu myöntää. (33) Kaikkien tutkimukseen osallistuneiden viejien osalta vertailu osoitti, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuonnissa tapahtuu polkumyyntiä ja että polkumyyntimarginaali on sama kuin se määrä, jolla normaaliarvo ylitti yhteisöön suuntautuneen viennin hinnat. (34) Koska yhteenkään yritykseen ei sovellettu yksilöllistä kohtelua ja koska viejät toimivat laajalti yhteistyössä, Kiinan kansantasavallalle määritettiin yksi ainut polkumyyntimarginaali, joka oli kyseisten viiden yrityksen marginaalien painotettu keskiarvo. Keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta on 38,2 prosenttia. D. YHTEISÖN TUOTANNONALA (35) Valitusta tukeneet yhteisön tuottajat edustivat pääosaa kyseisten tuotteiden tuotannosta yhteisössä. Näihin yrityksiin (Monsanto SA/NV ja Cheminova Agro A/S) viitataan jäljempänä ilmaisulla "yhteisön tuotannonala". On huomattava, että yhteisössä on kaksi muuta tämän alan tuottajaa, joista toinen on merkittävä kemianteollisuuden yhtymä, joka aloitti tuotantonsa tutkimusajanjakson päätyttyä. Nämä kaksi tuottajaa ilmaisivat tukensa valitukselle tutkimuksen kestäessä, ja niiden esitykset otettiin huomioon yhteisön etua arvioitaessa. E. VAHINKO 1. Vahinkoa koskevien tietojen kerääminen: menetelmät ja lähteet (36) Aiheutuneen vahingon määrittämiseksi komission yksiköt tarkastelivat vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson (syyskuu 1994-elokuu 1995) välistä ajanjaksoa koskevia tietoja. Tutkimuksen maantieteellisenä kohdealueena olivat Euroopan yhteisön viisitoista jäsenvaltiota. (37) Koska toinen valituksen tehneistä kahdesta tuottajasta aloitti toimintansa vain hieman ennen tutkimusajanjakson alkua ja koska tutkimusajanjaksoa edeltävät tiedot näin ollen liittyvät pelkästään toiseen yritykseen, jotkin vahinkomuuttujat on indeksoitu jälkimmäisen yrityksen toimittamien tietojen luottamuksellisen käsittelyn varmistamiseksi. 2. Kulutus yhteisön markkinoilla (38) Yhteisön markkinoiden todellisen kokonaiskulutuksen laskemiseksi komissio laski yhteen yhteisön tuottajien myynnin ja yhteisöön suuntautuvan tuonnin määrät (Eurostatin tilasto). (39) Tämän perusteella kävi ilmi, että yhteisön kulutus kasvoi 129 prosentilla vuodesta 1991 tutkimusajanjakson loppuun. Tämä kulutuksen kasvu voidaan selittää osittain sillä, että toisen valituksen tehneen yrityksen omistuksessa olleen, glyfosaatin myyntiä yhteisössä koskevan patentin voimassaolo päättyi. Patentin voimassaolo päättyi vuonna 1991, minkä jälkeen samankaltaisia tuotteita alkoi tulla markkinoille lisää, mikä puolestaan lisäsi aiempaa edullisempien tuotteiden tarjontaa. Tämän lisäksi käsitys glyfosaatista korkealaatuisena, maanviljelijöiden suosimana rikkakasvien torjunta-aineena myötävaikutti glyfosaatin kokonaiskulutuksen lisääntymiseen entisestään. 3. Viennin määrä ja markkinaosuus (40) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien glyfosaattituotteiden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kokonaismäärä on kasvanut tasaisesti ja merkittävästi vuoden 1991 48 tonnista 1 397 tonniin tutkimusajanjakson päättyessä. Kiinasta tuodaan glyfosaatin kolmea päämuotoa, ja eräissä jäsenvaltioissa sitä myydään enemmän kuin toisissa. (41) Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuudessa on vastaavasti havaittavissa kasvava suuntaus: 1 prosentti vuonna 1991 ja 1992, 4 prosenttia vuonna 1993, 8 prosenttia vuonna 1994 ja 11 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, eli kasvu on ollut erityisen nopeaa vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson välillä. Kiinasta peräisin olevan glyfosaatin tuonti muodosti yli 75 prosenttia kaikesta yhteisöön tutkimusajanjakson aikana suuntautuneesta glyfosaatin tuonnista. 4. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat ja alihinnoittelu (42) Tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen alihinnoittelun arvioimiseksi komissio vertaili yhteisön tuotannonalan hintoja vastaaviin Kiinasta peräisin olevan glyfosaatin hintoihin niissä jäsenvaltioissa, joissa merkittävin osa tuotteesta oli myyty. Hintavertailu kohdistettiin tämän jälkeen formuloituihin tuotteisiin, joiden todettiin muodostavan pääosan yhteisön tuotannonalan ja tuotua perustuotetta käyttävien riippumattomien formuloijien myynnistä. (43) Koska markkinoilla on suuri valikoima glyfosaattipitoisuudeltaan erilaisia tuotteita ja koska jotkin tuotteet sisältävät eräänlaista myrkytöntä pinta-aktiivista ainetta (alkyylipolyoksalkyyli-ammoniumkvaattia), joka lisää niiden tehokkuutta, glyfosaattituotteiden hinnat saattavat vaihdella huomattavasti. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio valitsi tarkasteltavaksi tavallisimman 3A:ksi kutsutun tuotteen, joka sisältää 360 grammaa glyfosaattia litraa kohti eikä lainkaan myrkyttömiä pinta-aktiivisia aineita. (44) Kiinasta tapahtuvan tuonnin osalta käytettiin tutkimukseen osallistuneiden yhteisön tuojien antamien, Kiinasta peräisin olevasta haposta valmistettuja tuotteita koskevien hintojen lisäksi yhden kiinalaisen viejän antamia, formuloitua tuotetta koskevia hintoja. Vapaasti tehtaalla -hintojen perusteella suoritettu vertailu osoitti, että tutkimusajanjakson aikana alihinnoittelumarginaalit vaihtelivat 3:sta 18 prosenttiin; niiden painotettu keskiarvo oli 12,2 prosenttia. (45) Vaikka yhteisön tuotannonala ei tutkimusajanjakson aikana myynytkään edustavassa määrin glyfosaattihappoa ja vaikka hapon hinnat eivät tästä syystä ole vertailukelpoisia, voidaan todeta, että tutkimusajanjakson aikana Kiinan kansantasavallasta tuodun glyfosaattihapon hinnat yhteisön rajalla osoittautuivat yhteisön tuotannonalan valmistuskustannuksia alhaisemmiksi eli olivat tasolla, johon ei sisältynyt lainkaan myynti-, hallinto- ja yleis- tai muita kustannuksia, mikä puolestaan laski vastaavasti formuloidun tuotteen hintoja. 5. Yhteisön tuotannonalan tilanne a) Tuotanto (46) Jäljempänä mainittujen vahinkotekijöiden selkeäksi arvioimiseksi olisi muistettava, että vahinko määritettiin kahden valituksen tehneen tuottajan ("yhteisön tuotannonala") antamien tietojen perusteella. Toisella näistä oli hallussaan glyfosaatin patentti vuoteen 1991 asti, toinen puolestaan aloitti tuotannon vain hieman ennen tutkimusajanjakson alkua. Jäljempänä olevia tekijöitä olisikin tarkasteltava ottamalla huomioon patentin voimassaolon päättymisen (katso johdanto-osan 38 kappale) jälkeen tapahtunut markkinoiden kasvu sekä se, että toinen tuottajista tuli markkinoille juuri ennen tutkimusajanjakson alkua. (47) Komissio totesi, että alan tuotanto yhteisössä kasvoi indeksilukuina ilmaistuna 100:sta vuonna 1991 293:een tutkimusajanjakson aikana. Tätä tuotannon lisääntymistä tarkasteltaessa olisi otettava huomioon markkinoiden kasvu sekä uuden glyfosaatin tuottajan tulo markkinoille vuonna 1994. b) Tuotantokyky (48) Markkinoiden kasvaessa yhteisön tuotannonalan tuotantokyky kasvoi indeksilukuina ilmaistuna 100:sta vuonna 1991 269:ään tutkimusajanjakson aikana. Tuotantokyvyn käyttö vaihteli tarkastelujakson aikana, ja tutkimusajanjaksona sen painotettu keskiarvo oli 78 prosenttia. c) Myyntimäärä/Markkinaosuus (49) Kyseisenä ajanjaksona yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi indeksilukuina ilmaistuna 100:sta vuonna 1991 200:aan tutkimusajanjakson aikana. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski kuitenkin koko ajan ollen 98 prosenttia vuonna 1991, 96 prosenttia vuonna 1992, 92 prosenttia vuonna 1993, 87 prosenttia vuonna 1994 ja lopulta 85 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. (50) Yhteisön tuotannonalan tuottaman formuloidun glyfosaatin hinta laski 33 prosenttia vuoden 1991 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön koko alueella. On huomattava, että niillä markkinoilla, joilla Kiinasta peräisin olevia tuotteita myytiin eniten, hintojen lasku oli tätäkin suurempaa ja saavutti joissakin tapauksissa 49 prosentin tason kyseisen ajanjakson aikana. d) Kannattavuus (51) Kannattavuudesta voidaan todeta, että toinen tuottaja kärsi merkittäviä taloudellisia tappioita. Toisen tuottajan kannattavuus oli heikentynyt jatkuvasti tarkastelujakson aikana, lähes 13 prosentista vuonna 1991 lähes 2 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että kyseinen tuote edustaa huipputeknologiaa ja vaatii siksi huomattavia tutkimus- ja kehittämisinvestointeja sekä jatkuvaa ajanmukaistamista ympäristö- ja rekisteröintivaatimusten huomioon ottamiseksi. Lisäksi suoritettiin laskelma tämän yrityksen kannattavuudesta niillä markkinoilla, joilla Kiinasta peräisin olevat tuotteet olivat määräävässä asemassa. Laskelma osoitti, että glyfosaatin myynti joillakin näistä markkinoista aiheutti asianomaiselle yritykselle huomattavia tappioita. (52) Tätä havaintoa tukee johdanto-osan 41-44 kappaleeseen sisältyvä tuontihintoja koskeva selvitys, jossa tuontihintojen todetaan olevan tuottajien valmistuskustannuksia alhaisempia. On ilmeistä, että tilanteesta aiheutuu yhteisön tuotannonalalle huomattavia taloudellisia paineita. e) Työllisyys (53) Kyseisen tuotannonalan työllisyys parani hieman tarkastelujakson aikana (kasvua oli 4 prosenttia). Tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonala työllisti 814 henkeä. f) Vahinkoa koskevat päätelmät (54) Tarkastelujakson aikana yhteisön tuotannonalan tuotantokyky, tuotanto ja myynti kasvoi markkinoiden laajetessa. Markkinaosuus kuitenkin pieneni ja yhteisön tuotannonalan hinnat sekä sen saama voitto vähenivät huomattavasti. (55) Kannattavuus laski ja painui tutkimusajanjakson aikana alhaiselle tasolle siten, että toiminta oli jopa tappiollista niillä markkinoilla, joihin Kiinasta peräisin olevien tuotteiden synnyttämä kilpailu vaikutti eniten. On huomattava, että kahden valituksen tehneen yrityksen osalta todetut vahinkotekijät vaihtelivat, koska toinen yritys oli menettämässä merkittävän osan markkinaosuudestaan (osittain patentin menettämisen vuoksi), kun taas toinen markkinoille äskettäin tullut yritys kasvatti markkinaosuuttaan. Kummankin yrityksen tulos näytti kuitenkin muodostuvan kestämättömäksi. Edellä mainitun perusteella yhteisön tuotannonalan todettiin kärsineen merkittävää vahinkoa tarkastelujakson aikana. F. SYYT 1. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset (56) Tutkimuksessa ilmeni, että polkumyynti on vaikuttanut yhteisön tuotannonalaan haitallisesti. Tässä yhteydessä on huomattava, että vaikka markkinaosuuden heikkeneminen, hintojen lasku ja voittojen väheneminen tarkastelujakson aikana toisen valituksen tehneen yrityksen tapauksessa voikin jossain määrin johtua patentin päättymisestä (tämänkaltaisia muutoksia on aina odotettavissa patentin voimassaolon päättymisen jälkeen), polkumyynnillä tapahtuva tuonti on kuitenkin selvästi ja merkittävästi pahentanut tätä kielteistä suuntausta. Tämä päätelmä perustuu erityisesti Kiinasta peräisin olevien happotuotteiden alhaiseen hintatasoon, joka osoittautui kummankin happoa tuottavan yhteisön tuottajan valmistuskustannuksia alhaisemmaksi ja josta aiheutuu jatkuvaa formuloidun tuotteen hintoja yhteisössä laskevaa painetta. Kiinasta peräisin olevan hapon erittäin alhaisten hintojen vuoksi patentin haltijan liiketoiminnan kannattavuus osoittautui keskimääräisesti heikoksi ja toiminta eräillä Kiinasta peräisin olevien glyfosaattituotteiden hallitsemilla markkinoilla muodostui tappiolliseksi. (57) Toinen valituksen tehneistä yrityksistä, joka teki merkittäviä investointeja päästäkseen glyfosaattimarkkinoille patentin voimassaolon päättymisen jälkeen, ei Kiinasta peräisin olevien tuotteiden aiheuttaman hintapaineen vuoksi ole saavuttanut sellaista myyntimäärää, vastaavaa laskua yksikkökustannuksissa ja hintoja, jotka olisivat johtaneet sen ennakoimiin voittoihin glyfosaatin myynnissä. 2. Muiden tekijöiden vaikutukset Tuonti muista kolmansista maista (58) Tuonti muista kolmansista maista todettiin vähäiseksi, ja tämän vuoksi sillä ei ole merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 3. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (59) Vaikka muillakin tekijöillä polkumyynnin lisäksi, esimerkiksi patentin voimassaolon päättymisellä, on saattanut olla haitallisia vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, tämä ei kuitenkaan vähennä sen seikan merkitystä, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuonti on jo yksistäänkin aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (60) Tämä päätelmä perustuu erityisesti Kiinasta peräisin olevien tuotteiden yhteisön markkinoilla aiheuttamaan huomattavaan hintapaineeseen, joka on johtanut Kiinasta peräisin olevien tuotteiden markkinaosuuden kasvamiseen ja yhteisön glyfosaatin tuottajien markkinaosuuden pienenemiseen ja myyntitappioihin. G. YHTEISÖN ETU 1. Yleiset näkökohdat (61) Perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan nojalla komissio tutki kaikkien sille toimitettujen todisteiden perusteella yhteisön edun arviointiin liittyvät näkökohdat ja erityisesti toimenpiteiden todennäköiset vaikutukset kaikkiin niihin osapuoliin, joita menettely koskee. Tämän tutkimuksen osalta on todettava, etteivät tuotteen kuluttajina olevat maanviljelijät toimittaneet minkäänlaista lausuntoa, kun taas eräät tuottajat esittivät yhteisen lausunnon. 2. Vaikutus yhteisön tuotannonalaan (62) Yhteisön tuotannonalan osalta katsotaan, että jos polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttaman paineen annetaan jatkua, on todennäköistä, että tutkimusajanjakson aikana syntyneet taloudelliset tappiot laajenevat ja voivat edelleen heikentää tuotannonalan tilaa. Tämä voisi johtaa glyfosaattihapon tuotannon vähenemiseen yhteisössä, mikä puolestaan aiheuttaisi investointitappioita ja työllisyyden heikkenemistä. (63) On huomattava, että tutkimusajanjakson aikana yhteisössä oli kolme glyfosaattihapon tuottajaa (joista yksi ei tukenut valitusta). Tämän jälkeen eräs merkittävä kemianyhtymä on käynnistänyt glyfosaattihapon tuotannon yhteisössä. Tämä yhtymä on tehnyt merkittäviä investointeja tuotantotiloihin ja suunnittelee tuottavansa merkittävät määrät glyfosaattia, mikä myötävaikuttaa tulevaisuudessa kilpailun lisääntymiseen yhteisössä ja edistää työllisyyttä merkittävällä tavalla. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti kuitenkin vaarantaa tämän yrityksen elinkelpoisuuden. (64) Tässä yhteydessä komissio totesi, että tämän uuden tuottajan ennusteet erityisesti hintojen kehityksen osalta ovat osoittautuneet virheellisiksi. Näissä ennusteissa oli otettu huomioon Kiinasta peräisin olevien tuotteiden aiheuttama kilpailu, mutta kyseisen tuonnin hinnat laskivat huomattavasti ennakoitua nopeammin. Tämän vuoksi tarvitaan sellaisia toimenpiteitä, jotka varmistavat uusien yhteisön tuottajien toiminnan jatkumisen glyfosaattimarkkinoilla ja turvaavat samalla tuotantoa jo harjoittavien tuottajien elinkelpoisuuden. 3. Vaikutukset tuojiin/formuloijiin ja kuluttajiin (65) Koska suurin osa yhteisöön tuoduista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevista glyfosaattituotteista on hapon tai suolan muodossa ja jälleenmyydään sen vuoksi formuloituna, menettely koskee myös formulointiteollisuutta. (66) Kolme tuojaa/formuloijaa teki yhteistyötä komission kanssa. Ne esittivät lausunnon, jossa ilmaisivat kielteisen kantansa toimenpiteisiin, koska pääraaka-aineen hintojen nousu kaventaisi niiden voittomarginaalia. Koska suurin osa tuojista/formuloijista kuitenkin toimii myös muiden tuotteiden kuin glyfosaatin parissa, komissio katsoo, että vaikka toimenpiteet aiheuttavatkin hintojen nousua, niiden vaikutus näiden yritysten koko toimintaan jää vähäiseksi. (67) Lisäksi tuojien/formuloijien ei pitäisi saada hyötyä polkumyynnistä, koska tämä synnyttää epätasapainoa suhteessa kilpailijoihin eli yhteisön glyfosaattiteollisuuteen. (68) Tuotteen kuluttajia ovat maanviljelijät. Rikkakasvien torjunta-aineiden hintojen vähäinen kasvu vähentäisi alan kannattavuutta tuskin lainkaan, koska tämän aineen merkitys viljanviljelyn kokonaiskustannuksissa on vähäinen ja saatavilla on joka tapauksessa sekä muualta kuin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tuotteita että muita samaan tarkoitukseen sopivia tuotteita. (69) Edellä mainittujen syiden vuoksi komissio katsoo, että yhteisön tuotannonalalle toimenpiteiden käyttöön ottamisesta koituva hyöty olisi selvästi suurempi kuin siitä asianomaisille formuloijille ja kuluttajille mahdollisesti aiheutuvat vähäiset kielteiset vaikutukset. 4. Kilpailu yhteisössä (70) Komissio tutki kilpailua yhteisössä huolellisesti. Tutkimuksesta ilmenee, että vuoteen 1991 asti patentin haltijalle oli yhteisössä lähes 100 prosentin markkinaosuus. Kun kaksi uutta tuottajaa päätti tulla glyfosaattimarkkinoille, niiden tavoitteena oli saavuttaa tietty markkinaosuus, joka oli tämän vuoksi otettava patenttia hallinneelta yritykseltä. Ennusteita laatiessaan nämä uudet tulokkaat ottivat huomioon Kiinasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin kasvun, mutta eivät ennakoineet kiinalaisten hinnoissa tapahtuvaa jyrkkää laskua ja siihen liittyvää tuonnin määrän jyrkkää lisäystä. Vaikka nämä yritykset tällä hetkellä vastaavat huomattavasti osuudesta yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettia, ne ovat edellä mainittujen seikkojen vuoksi ilmoittaneet tarkastelevansa uudelleen investointiensa ennakoitua tuottoa ja niiden on epäilemättä myös harkittava uudelleen tulevaisuuttaan näillä kasvavilla markkinoilla. Tämän vuoksi toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen johtaisi siihen, että näiden uusien tulokkaiden äskettäin tekemät merkittävät investoinnit osoittautuisivat kannattamattomiksi ja niiden olisi vetäydyttävä glyfosaattimarkkinoilta, mikä puolestaan vaikuttaisi erittäin haitallisesti työllisyyteen sekä yleiseen kilpailutilanteeseen. (71) Lisäksi on todennäköistä, että toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vuoksi kilpailu yhteisössä rajoittuisi patenttia hallinneen yrityksen ja Kiinasta peräisin olevien tuotteiden väliseksi, mikäli patenttia hallinnut yritys kykenisi kilpailemaan Kiinasta peräisin olevan tuonnin erittäin alhaisten hintojen kanssa. Tämä ei selvästikään olisi yhteisön edun mukaista erityisesti siksi, että uudet tulokkaat varmistaisivat kilpailun säilymisen yhteisön markkinoilla, koska mukana olisi useampia toimijoita. Näin yhteisön kuluttajien käytettävissä olisi enemmän luotettavia tavarantoimittajia kuin siinä tapauksessa, että Kiinasta peräisin olevat tuotteet olisivat patenttia hallinneen yrityksen tuotteiden ainoa vaihtoehto. 5. Yhteisön etua koskeva päätelmä (72) Kun otetaan huomioon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuotteiden tuonnin nopea, erityisesti vuoden 1993 ja tutkimusajanjakson aikana tapahtunut kasvu sekä viejien käyttäytyminen yhteisön markkinoilla, toisin sanoen niiden jatkuva ja selvä alihinnoittelu ja markkinaosuuden kasvattaminen tämän avulla, on todennäköistä, että ilman toimenpiteitä tämä suuntaus jatkuu ja tuottaa entistä suurempaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (73) Komissio katsoo, että yhteisön tuotannonalan heikkeneminen entisestään ei olisi yhteisön edun mukaista, koska tämä todennäköisesti johtaisi huomattaviin investointitappioihin etenkin uusien tulokkaiden osalta. Tästä olisi seurauksena yhteisön tuottajien lukumäärän väheneminen ja tätä kautta työllisyyden heikkeneminen. Toimenpiteet sitä vastoin varmistaisivat kilpailevien yritysten säilymisen näillä uusilla kasvavilla markkinoilla tai saattaisivat jopa lisätä toimijoiden määrää. (74) Kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella todetaan, että päteviä perusteluja toimenpiteiden toteuttamatta jättämiselle ei ole. Siksi on yhteisön edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuonnissa. H. VÄLIAIKAINEN TULLI (75) Todettuaan, että kyseinen polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle ja että on yhteisön edun mukaista ryhtyä toimenpiteisiin, komissio katsoo, että toteutettavien toimenpiteiden avulla olisi voitava poistaa tämän tuonnin aiheuttama vahinko todettuja polkumyyntimarginaaleja ylittämättä. (76) Vahingon poistaminen edellyttää sitä, että tuotannonalalle luodaan toimintaympäristö, jossa hintoja on mahdollista korottaa ja kannattavuutta parantaa. Tämän aikaansaamiseksi Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tuontituotteiden hintaa olisi vastaavasti korotettava. (77) Tullin vahvistamisessa käytettiin viitetuotteena glyfosaattihappoa, koska sitä käytetään kaikkien Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ja yhteisössä tuotettujen glyfosaattituotteiden perusraaka-aineena. Hapon osuus vastaavan formuloidun tuotemäärän valmistuskustannuksista on 76 prosenttia. Tämän vuoksi katsotaan, että happoon perustuvaa tullia voidaan käyttää kaikkien Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien eri glyfosaattituotteiden tullina. Lisäksi happomuotoinen glyfosaatti edusti 67:ää prosenttia kaikesta tutkimusajanjakson aikana Kiinan kansantasavallasta tuodusta glyfosaatista. (78) Tarvittavan hintojen korotuksen laskemiseksi komissio katsoi, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja oli verrattava yhteisön tuotannonalan glyfosaattihapon tuotantokustannuksiin ja tähän oli lisättävä kohtuullinen voitto. Yhdysvalloissa sijaitsevan, etuyhteydessä olevan yrityksen kustannuksia, jotka toinen valituksen tekijöistä esitti osana hapon tuotantokustannuksia, ei otettu huomioon, koska näiden lukujen yhteyttä hapon tuotantoon yhteisössä ei voitu todisteiden puuttuessa osoittaa. Vaikka yleiseksi formuloidun tuotteen kannattavuustasoksi esitettiin noin 15:tä prosenttia, komissio katsoi, että enintään 5 prosentin voittomarginaali olisi kohtuullinen, koska glyfosaatti on hyödyke, jota periaatteessa myydään irtotavarana jälleenmyyjille ja jonka hintaan sisällytetään ylimääräiset formulointikustannukset ennen kuin hyödyke myydään markkinoiden loppukäyttäjille. (79) Näillä perusteilla kyseisen tuotetyypin CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tason vientihintojen painotettua keskiarvoa, jossa oli otettu huomioon tuonninjälkeiset kustannukset sekä voitto, verrattiin yhteisön tuottajien tuotantokustannusten painotettuun keskiarvoon, johon oli lisätty 5 prosentin suuruinen voittomarginaali. Tässä vertailussa vahinkomarginaaliksi tuli 21,1 prosenttia. (80) Koska vahinkomarginaali on todettua polkumyyntimarginaalia alhaisempi, väliaikaisten polkumyyntitullien olisi perustuttava tähän alhaisempaan tasoon perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Edellä olevan perusteella Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalle glyfosaatille määrätään 21,1 prosentin suuruinen väliaikainen polkumyyntitulli. I. LOPPUSÄÄNNÖKSET (81) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa osapuolet, joita asian tiedetään koskevan, voivat esittää näkemyksensä ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdollisesti ehdottamasta lopullisesta tullista päätettäessä. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli CN-koodeihin ex 2931 00 80 (Taric-koodi 2931 00 80*80) ja ex 3808 30 27 (Taric-koodi 3808 30 27*10) kuuluvan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan glyfosaatin tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 21,1 prosenttia. 3. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja ja muita tullikäytäntöjä koskevia säännöksiä. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 20 ja 21 artiklan mukaisesti esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta saada tulla kuulluiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. 3 artikla Jollei asetuksen (EY) N:o 384/96 7, 9, 10 ja 14 artiklasta muuta johdu, tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan, ellei komissio pidennä sen voimassaoloaikaa tai ellei neuvosto päätä lopullisista toimenpiteistä ennen tämän ajanjakson päättymistä. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä 4 päivänä syyskuuta 1997. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja (1) EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1 (2) EYVL L 317, 6.12.1996, s. 1 (3) EYVL C 266, 13.10.1995, s. 22