Komission päätös,

tehty 2 päivänä syyskuuta 2003,

yrityskeskittymän soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan

(Asia COMP/M.3083 - GE/Instrumentarium)

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3156)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistasvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2004/322/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan,

ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1310/97(2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon 3 päivänä huhtikuuta 2003 tehdyn komission päätöksen menettelyn aloittamisesta tässä asiassa,

ottaa huomioon keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon(3),

ottaa huomioon kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomuksen asiasta(4),

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Komissio on vastaanottanut 28 päivänä helmikuuta 2003 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 (jäljempänä "sulautuma-asetus") 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä. Ilmoituksen mukaan yhdysvaltalainen yhtiö General Electric Company (jäljempänä "GE") aikoo hankkia koko suomalaisessa yhtiössä Instrumentarium OYJ:ssä (jäljempänä "Instrumentarium") yksinomaisen määräysvallan 18 päivänä joulukuuta 2002 ilmoitetulla julkisella ostotarjouksella.

(2) Komissio tuli ilmoituksen tutkittuaan 3 päivänä huhtikuuta 2003 siihen tulokseen, että ilmoitettu toimenpide kuuluu sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja aiheuttaa vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille ja ETA-sopimukseen. Näin ollen komissio aloitti sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn.

(3) Komissio teki 28 päivänä huhtikuuta 2003 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 5 kohdan mukaisen päätöksen sen vuoksi, ettei GE ollut toimittanut täydellisiä vastauksia 7 päivänä huhtikuuta 2003 esitettyyn tietopyyntöön, joka koski erityisesti tarjouskilpailu- ja muita tietoja, joita tarvittiin GE:n kilpailuaseman määrittelemiseksi potilasvalvontalaitteiden, mammografialaitteiden ja C-kaarien markkinoilla. GE:tä oli pyydetty toimittamaan tiedot viimeistään 14 päivänä huhtikuuta 2003. GE toimitti pyydetyt tiedot 15 päivänä toukokuuta 2003. Näin ollen yrityskeskittymien valvonnasta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4064/89 säädetyistä ilmoituksista, määräajoista ja kuulemisista 1 päivänä maaliskuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 447/98(5) 9 artiklan mukaisesti sulautuma-asetuksen 10 artiklan 1 ja 3 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen kuluminen keskeytyi kaikkiaan 18 päiväksi.

(4) Tutkittuaan asian perusteellisesti komissio katsoo, että vaikka ilmoitettu hanke sellaisenaan todennäköisesti johtaa sellaisten määräävien markkina-asemien syntymiseen, joiden seurauksena tehokas kilpailu olennaisesti estyy merkittävässä osassa yhteismarkkinoita, ilmoituksen tekijän antamat sitoumukset riittävät poistamaan epäilyt yrityskeskittymän soveltuvuudesta.

(5) Neuvoa-antava komitea käsitteli tätä päätösluonnosta 12 päivänä elokuuta 2003.

I. OSAPUOLET

(6) GE on monialainen yritys, joka toimii valmistavan teollisuuden, teknologian ja palveluliiketoiminnan aloilla valmistaen muun muassa terveydenhuollon laitteita. GE Medical Systems on erikoistunut lääketieteen diagnostiikkakuvaustekniikkaan, muun muassa potilasvalvontalaitteisiin, sekä niihin liittyviin palveluihin ja terveydenhuoltotuotteisiin.

(7) Instrumentariumin toimialoja ovat anestesia- ja tehohoitoon liittyvien lääkintälaitteiden ja teknologian, myös potilasvalvontalaitteiden ja anestesialaitteiden, kehitys, valmistus ja myynti erityisesti Datex-Ohmeda-, Spacelabs Medical- ja Ziehm-tuotenimillä.

II. TOIMENPIDE JA KESKITTYMÄ

(8) Ehdotetussa toimenpiteessä GE hankkii Instrumentariumissa yksinomaisen määräysvallan. Hankinta tapahtuu osapuolten 18 päivänä joulukuuta 2002 allekirjoittaman yhdistymissopimuksen mukaisesti vapaaehtoisella julkisella ostotarjouksella äskettäin perustetun suomalaisen yksikön kautta, joka on GE:n kokonaan omistama tytäryhtiö.

(9) Edellä olevan perusteella GE:n suunnitelma hankkia Instrumentariumissa yksinomainen määräysvalta on sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu yrityskeskittymä.

III. YHTEISÖNLAAJUINEN ULOTTUVUUS

(10) Asianomaisten yritysten koko maailmasta kertynyt yhteenlaskettu liikevaihto on yli 5 miljardia euroa (GE:n 141023 miljoonaa euroa ja Instrumentariumin 1163,8 miljoonaa euroa vuonna 2001)(6). Sekä GE:n että Instrumentariumin yhteisön alueelta kertynyt liikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa (GE:n [...](7) miljoonaa euroa ja Instrumentariumin [...]* miljoonaa euroa vuonna 2001), mutta niiden yhteisön alueelta kertyneestä kokonaisliikevaihdosta yli kaksi kolmasosaa ei ole peräisin yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Näin ollen hankkeella on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen ulottuvuus.

IV. ILMOITETUN KESKITTYMÄN KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

MERKITYKSELLISET MARKKINAT

A. MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT

(11) Ehdotettu yrityskeskittymä liittyy lääkintälaitteiden alaan, ja ilmoitetun yrityskaupan vaikutuspiiriin kuuluvat tärkeimmät markkinasegmentit ovat potilasvalvontalaitteet, siirrettävät C-kaaret ja mammografialaitteet.

1. Potilasvalvontalaitteet

Yleinen tuotekuvaus

(12) Potilasvalvontalaitteilla mitataan potilaan hyvinvointia kuvaavia fysiologisia parametreja. Mittaustoiminnot tapahtuvat joko hoidon aikana tai toipilasaikana. Potilaaseen kiinnitetyillä antureilla tarkkaillaan eri parametreja (sähköisiä, mekaanisia ja kemiallisia tapahtumia), jotka muunnetaan ruudulla näytettäviksi (tai paperille tulostettaviksi) sähköisiksi signaaleiksi. Parametrit kuvaavat elintoimintoja ja ne ulottuvat erittäin yksinkertaisista (esimerkiksi lämpötilasta) erittäin kehittyneisiin (kuten elektroenkefalogrammiin). Potilasvalvontalaitteilla voidaan mitata monia parametreja samanaikaisesti, ja niitä käytetään yhdessä muiden lääkintälaitteiden, erityisesti hengityskoneiden, anestesiakoneiden ja toisinaan myös kliinisten tietojärjestelmien kanssa.

(13) Potilasvalvontalaitteet voidaan myydä joko valmiiksi kokoonpantuina tai moduuleina. Kokoonpannuissa valvontalaitteissa mitattavat parametrit on asetettu valmistusprosessin aikana, eikä niitä voida muuttaa valvontalaitteiden käyttöiän aikana. Modulaarisissa valvontalaitteissa on näyttö ja keskusyksikkö, joka sisältää suorittimen ja laajennuspaikkoja, joihin eri parametrien mittaamiseen käytettävät moduulit voidaan sijoittaa.

Erityyppisten valvontalaitteiden erotteleminen

(14) Ilmoituksen tekijä on esittänyt, että potilasvalvontalaitteita käytetään sairaalassa monilla eri hoitoaloilla ja että kullakin hoitoalalla mitattavat parametrit määräävät valvontalaitteilta edellytettävät ominaisuudet. Sulautuvien osapuolten markkinaosuudet ja hankintamenettelyt ovat joka alalla erilaiset, hintavaihteluja esiintyy, ja luotettavan toimittajan maineen luominen on vaikeaa.

(15) Tätä taustaa vasten ilmoituksen tekijä ehdottaa markkinoiden kolmijakoa: (i) leikkaussalin valvontalaitteet (Perioperative Monitors, PO), (ii) tehohoidon valvontalaitteet (Critical Care Monitors, CC) ja (iii) vuodeosastojen valvontalaitteet (General Ward Monitors, GW).

(16) PO-valvontalaitteita käytetään leikkausosastolla eli pääasiassa leikkaussaleissa (Operating Rooms, OR) sekä esilääkityshuoneessa ja heräämössä (anestesian jälkihoito-osastolla, Post-Anaesthesia Care Units, PACU). Tämäntyyppiset valvontalaitteet voidaan kytkeä anestesiakoneisiin yleisanestesiassa suoritettavissa leikkauksissa, joissa sisään- ja uloshengityskaasuja on seurattava jatkuvasti riittävän anestesiatason ja onnistuneen heräämisen varmistamiseksi. PO-valvontalaitteisiin sisältyy yleensä erityisiä moduuleja, joilla mitataan muita kuin CC-valvontalaitteissa käytettäviä parametreja, kuten hengityskaasuja (O2, CO2, N2O), anestesiakaasuja (anestesiakoneiden yhteydessä), bispektraali-indeksiä (jolla mitataan anestesian vaikutuksia potilaaseen) tai hermolihasliitoksen toimintaa (jolla mitataan potilaan vastetta hermoärsytykseen ja paikallispuudutukseen). Muut valvontatarpeet vaihtelevat leikkauksen vaativuuden mukaan. Toisin kuin CC-valvontalaitteita, PO-valvontalaitteita ei vielä nykyisin verkoteta yleisesti sairaalan muiden hoito-osastojen kanssa.

(17) CC-valvontalaitteita käytetään sellaisilla sairaalan osastoilla, joilla potilas tarvitsee paljon hoitoa, kuten teho-osastoilla (Intensive Care Units, ICU) vastasyntyneiden teho-osastoilla (Neo-natal Intensive Care Units, NICU), sydänvalvontaosastoilla (Coronary Care Units, CCU) ja päivystyspoliklinikoilla (Emergency Rooms, ER). Tämäntyyppisillä valvontalaitteilla mitataan yleensä monia samoja parametreja kuin PO-valvontalaitteillakin, kuten EKG:tä (elektrokardiogrammi), SpO2:ta (happisaturaatio), NH3P:tä (ei-invasiivinen verenpaine), IBP:tä (invasiivinen verenpaine), lämpötilaa, CO2:ta tai sydämen minuuttitilavuutta, mutta ei anestesian vaikutusta potilaaseen. CC-valvontalaitteet on usein verkotettu ja yhdistetty keskusasemaan, jossa tietoja voidaan käsitellä, johon niitä voidaan tallentaa ja josta niitä voidaan tarkkailla etävalvonnan avulla.

(18) GW-valvontalaitteet ovat yksinkertaisempia kuin PO- ja CC-valvontalaitteet ja mittaavat ainoastaan perusparametreja, kuten NIBP:tä, SpO2:ta, lämpötilaa ja EKG:tä. Tämäntyyppisiä valvontalaitteita käytetään subakuuteissa toimenpiteissä, kuten yleislääketieteellisillä tai kirurgisilla vuodeosastoilla tai synnytysosastoilla. GW-valvontalaitteet ovat useammin kokoonpantuja kuin modulaarisia laitteita, ja ne voidaan kytkeä keskusasemaan tai niitä voidaan käyttää erillisinä laitteina. Kaikkia yleisillä vuodeosastoilla olevia potilaita ei tarvitse valvoa, joten valvontalaitteita liikutellaan sängyn luota toisen luo potilaiden seurantatarpeiden mukaisesti. Siksi näitä laitteita on voitava siirtää helposti osastolla.

(19) Markkinatutkimus on vahvistanut ilmoituksen tekijän esittämän potilasvalvontalaitteiden tuotemarkkinoiden segmentoitumisen. Tätä tuotemarkkinamääritelmää tukevia perusteluja on saatu niin kysyntää kuin tarjontaakin edustavilta tahoilta. Koska GW-markkinat eivät kuulu toimenpiteen vaikutusalaan (Instrumentarium ei toimi näillä markkinoilla), analyysissa keskitytään ainoastaan PO- ja CC-markkinoihin.

(i) Kysyntää koskevat huomiot

(20) Vaikka PO-valvontalaitteita joskus voidaankin käyttää CC-valvontaan, niitä koskevat tekniset vaatimukset ovat niiden erilaiset, ettei PO -ja CC-valvontalaitteita voida valtaosassa käyttökohteista korvata toisillaan. Tekniset vaatimukset koskevat sekä kullakin hoitoalalla mitattavia erityisiä parametrityyppejä että verkottamismahdollisuuksia ja tarvittavia fysikaalisia ominaisuuksia(8).

(21) PO- ja CC-valvontalaitteiden keskinäistä korvaavuutta koskevasta tutkimuksesta on ilmennyt, että kutakin valvontalaitetyyppiä käytetään yksinomaan sille tarkoitetulla hoitoalalla, koska niiden alkuperäiset tekniset ominaisuudet ja parametrit on ilmoitettava hankinnan yhteydessä(9).

(22) Lisäksi ilmoituksen tekijä korosti, että teknisten vaatimusten eroavuus saa vahvistusta näiden kolmen segmentin keskinäisistä hintaeroista(10).

(23) Ostopäätöksen teko poikkeaa myös segmenteittäin. Markkinatutkimuksesta on ilmennyt, että PO-valvontalaitteiden teknisiä ominaisuuksia koskevan päätöksen tekee pääasiassa anestesiologi, kun taas CC-valvontalaitteita koskevissa lopullisissa päätöksissä kyseisten osastojen (ICU, NICU tai CCU) kliinikoilla on suuri sananvalta(11). Lisäksi, kun sairaalat tai sairaaloiden hankinnoista vastuussa olevat julkisviranomaiset hankkivat laitteita, järjestetään yleensä erilliset tarjouskilpailut kutakin hoitoalaa ja kunkin tilanteen erityisvaatimuksia varten(12).

(24) Lisäksi alalla yleinen käytäntö on (riippumattomien konsulttien ja valmistajien itsensä tekemien tutkimusten mukaan) segmentoida potilasvalvontalaitteiden kokonaismarkkinat kohdehoitoalan mukaan.

(25) Myös käytettävissä ohjelmistotyypeissä on merkittäviä eroja. Ohjelmisto määrittelee potilasvalvontalaitteiden asetukset (hälytykset, algoritmien suorituskyvyn tai raporttien sisällöt), jotka riippuvat suoraan valvontalaitteen suunnitellusta käyttötarkoituksesta eli hoitoalasta. Koska potilaat viettävät yleensä vain muutaman tunnin leikkaussalissa ja toisaalta päiviä ja jopa viikkoja tehohoidossa, ohjelmistokokoonpanojen ja tulostettavien raporttien aikaskaalojen on oltava erilaiset.

(ii) Tarjontaa koskevat huomiot

(26) Ilmoituksen tekijä esittää, että valmistuksen kannalta siirtyminen yhden valvontalaitetyypin valmistuksesta toiseen on helppoa ja mahdollista vähin kustannuksin. Eri hoitoalojen valvontalaitteita voidaan valmistaa samoissa tuotantoyksiköissä. Lisäksi valvontalaitteiden valmistajat pääasiassa kokoavat laitteet ja hankkivat suuren osan käyttämistään tarvikkeista kolmansilta osapuolilta eli komponenttien valmistajilta. Näin ollen kolmansien osapuolien kanssa tehtävä yhteistyö voi lisätä edelleen tuotannon joustavuutta(13).

(27) Silti jokainen toimittaja valmistaa malleja, jotka voidaan erityisesti suunnitella PO- tai CC-käyttöön. Jotkin toimijat, joista osa on alan suurimpia toimittajia, keskittyvät toiminnassaan ainoastaan tietyille hoitoaloille (esimerkiksi Instrumentarium toimi ennen Spacelabsin hankintaa ainoastaan marginaalisesti CC-valvontalaitteiden alalla eikä sillä - kuten ei Siemensilläkään - ole GW-valvontalaitteiden alan toimintaa; GE ja Philips toimivat kaikissa kolmessa markkinasegmentissä)(14). Tämä pätee erityisesti pieniin toimittajiin, jotka pyrkivät keskittämään toimintansa ennen muuta CC-valvontalaitteisiin, joiden markkinoille pääsyn teknologiset esteet ovat yleensä pienemmät kuin leikkausosastojen valvontalaitteiden alalla.

(28) Markkinatutkimuksesta on ilmennyt myös, että valvontalaitteiden toimittajien tutkimus- ja kehitystoiminta keskittyy niiden tuotteiden erityissovelluksiin ja eroaa merkittävästi sen mukaan, onko tuotteet tarkoitettu leikkaussaliin vai tehohoitoon. Tältä osin monet toimittajat ovat ilmoittaneet, että uusimmat innovaatiot ovat todellakin olleet erilaisia leikkaussalin ja tehohoidon valvontalaitteissa. Leikkaussalin valvontalaitteita koskevista teknisistä kehitysvaiheista toimittajat mainitsevat tärkeimmiksi muun muassa erityisesti leikkaussalia varten mukautettujen ohjelmistojen käyttöönoton, leikkaussalin verkotetun valvonnan, integroidun anestesiatietojen tallentamisen ja erityisergonomian. Eri toimijoiden mainitsemat parametrien tärkeät kehitysvaiheet vaihtelevat markkina-alan mukaan. Esimerkiksi PO-valvontalaitteiden uusimmat innovaatiot liittyvät elektrokardiogrammin ja hermolihasliitoksen yksityiskohtaiseen mittaukseen anestesian vaikutusten seuraamiseksi. CC-valvontalaitteissa tekninen kehitys on keskittynyt muun muassa ei-invasiivisten parametrien käyttöönottoon sydämen minuuttitilavuuden ja verenpaineen mittaamiseksi. Kaikki nämä seikat osoittavat, että tutkimus- ja kehitystoiminnan kustannukset ja kuhunkin hoitotarkoitukseen mukautettujen uusien tuotteiden kehittämiseen kuluva aika huomioon ottaen CC-valvontalaitteiden muuttamiselle PO-valvontalaitteiksi ja päinvastoin on merkittäviä teknisiä esteitä.

(29) Osapuolten ja niiden kilpailijoiden markkinaosuudet ovat eri hoitoaloilla varsin erilaiset, mikä viittaa samanlaiseen markkinoiden segmentoitumiseen. Jos PO- ja CC-valvontalaitteiden oletettaisiin kuuluvan samojen merkityksellisten tuotemarkkinoiden piiriin, kummankin segmentin markkinaosuuksien olisi oltava samanlaiset. Näin ei kuitenkaan ole.

(30) Nämä tosiasiat osoittavat selvästi, että siirtyminen yhdestä segmentistä muihin on vaikeaa. Tältä osin ilmoituksen tekijä toteaa(15), että eri hoitoalojen väliset vaihtokustannukset riippuvat pääasiassa sopivan tuotteen kehittämiseen kuluvista kustannuksista ja ajasta ja tätäkin merkittävämmin maineen luomisesta luotettavana toimittajana tietyllä hoitoalalla. Markkinatutkimuksesta todellakin ilmenee, että niistä eri syistä, joiden vuoksi toimittajaa joko vaihdetaan tai ei vaihdeta, maine on päätöksenteossa keskeinen tekijä(16). Näin ollen yksittäinen yhtiö, joka ei toimi jollain näistä markkinoista, ei todennäköisesti saavuta luotettavaa mainetta kyseisten markkinoiden palvelujen tarjoajana ainakaan lyhyellä aikavälillä. Nämä vaihto-ongelmat viittaavat siihen, että edellä määritellyt kolme hoitoalaa muodostavat toisistaan erilliset tuotemarkkinat.

(31) Edellä olevan perusteella PO-, CC- ja GW-valvontalaitteet muodostavat erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat.

2. Anestesialaitteet

(32) Anestesialaitteiden tarkoituksena on annostella potilaille anestesiakaasuja leikkauksen aikana, huolehtia heidän hapensaannistaan leikkauksen aikana, pitää tarvittaessa yllä hengitystoimintoja ja valvoa heitä koko nukutuksen ajan.

(33) Komissio katsoi asiassa COMP/M.2861-Siemens/Drägerwerk/JV(17), että anestesialaiteet muodostavat kokonaisuutena merkitykselliset tuotemarkkinat, koska kyseessä ovat erittäin pitkälle erikoistuneet tuotteet, joiden on täytettävä erityiset vaatimukset. Komission markkinatutkimuksessa ei ilmennyt uusia todisteita siitä, ettei tämä päätelmä pätisi edelleenkin.

3. Kliiniset tietojärjestelmät (CIS)

(34) Ilmoituksen tekijän mukaan lääketieteellisten laitteiden tietojärjestelmäratkaisut jaetaan yleisesti sairaalatietojärjestelmiin (Hospital Information Systems, HIS), kliinisiin tietojärjestelmiin (Clinical Information Systems, CIS) ja digitaalisiin kuva-arkistojärjestelmiin (Picture Archiving Communication Systems, PACS). Kliinisiä tietojärjestelmiä käytetään potilaskortistojen, potilaiden lääkärinlausuntojen ja muiden kliinisten tietojen automatisointiin. Osapuolten CIS-toiminnot limittyvät. GE toimii Centricity Critical Care- ja Centricity Perioperative -tuotteillaan tehohoidon ja leikkaussalihoidon aloilla. Instrumentarium toimii samoilla hoitoaloilla Deio- ja Clinisoft-tuotteillaan. CIS-tuotteiden lisäksi GE toimii myös HIS- ja PACS-järjestelmien aloilla. Kysynnän osalta sairaalat, jotka tarvitsevat CIS-tuotteen kortistoimisen automatisoinnin, eri laitteiden välisen tietojensiirron ja potilaskortistojen automatisoinnin tarpeisiin, eivät voi valita korvaavia tuotteita. Vastaavasti tarjonnan osalta CIS-tuotteet poikkeavat ominaisuuksiltaan muista ohjelmistotyypeistä varsinkin siinä, että ne pystyvät siirtämään lääketieteellistä sähköistä tietoa tosiaikaisesti kyseisessä hoitopisteessä. Näin ollen komissio katsoo tässä päätöksessä, että merkit erillisten CIS-markkinoiden olemassaolosta ovat vahvat, vaikka markkinat ovatkin vasta muotoutumassa.

4. Siirrettävät C-kaaret

Yleinen tuotekuvaus

(35) C-kaaret ovat siirrettäviä röntgenläpivalaisulaitteita, joita käytetään sairaaloissa ja klinikoilla tosiaikaiseen jatkuvaan kuvantamiseen diagnostiikan, kirurgian ja toimenpidesuunnittelun menettelyissä. Verrattuna yleiseen radiografiaan, jossa saadaan staattinen radiogrammi eli röntgenkuva, läpivalaisulla saadaan dynaaminen radiogrammi eli liikkuva röntgenkuva, jota käytetään kuvannettaessa varjoaineen etenemistä eri ruumiinosissa ja elimissä.

(36) C-kaari koostuu C-kirjaimen muotoon valmistetusta metalliosasta, jonka toisessa päässä on röntgenputki ja toisessa päässä kuvanvahvistin. Kuvanvahvistin vahvistaa röntgensäteiden avulla aikaansaadun kuvan, joka ei muuten näy paljain silmin(18).

(37) C-kaaret voivat olla suuria C-kaarijärjestelmiä, jotka on asennettu kattoon ("kiinteät C-kaarijärjestelmät") ja jotka ovat kiinteä osa sairaalan röntgen- ja läpivalaisuhuonetta, taikka siirrettäviä C-kaaria, jotka on kiinnitetty pyörillä varustettuun laitteeseen ja jotka voidaan siirtää potilaan luo leikkauksen ja lääketieteellisen toimenpiteen ajaksi(19). Siirrettäviä C-kaaria käytetään niin leikkaussaleissa kuin leikkausosastojen ulkopuolellakin sydänvalvontaosastoilla tai teho-osastoilla. Ilmoituksen tekijän mukaan(20) kiinteiden läpivalaisujärjestelmien osuus on yli 80 prosenttia ja siirrettävien C-kaarien osuus alle 20 prosenttia liikkuvan röntgenkuvauksen markkinoista. On ymmärrettävää, että kiinteän järjestelmän hinta voi olla merkittävästi korkeampi kuin siirrettävän C-kaaren. Ilmoituksen tekijän kanta on, että vaikka kiinteiden järjestelmien avulla pystytäänkin tarjoamaan tekninen vaihtoehto joillekin ja varsinkin kalliille C-kaarille sekä rajoittamaan jossain määrin siirrettäviin järjestelmiin kohdistuvaa kilpailupainetta, ei silti ole tarpeen määritellä, muodostavatko C-kaaret osan suurempia röntgenkuvantamisen markkinoita, koska kilpailu suppeammin määritellyillä siirrettävien C-kaarien markkinoilla ei aiheuta epäilyjä. Sekä GE että Instrumentarium valmistavat C-kaaria, mutta Instrumentarium ei valmista kiinteitä C-kaarijärjestelmiä.

(38) Ilmoituksen tekijän kertoman mukaan useimmat markkinoilla olevat siirrettävät C-kaaret ovat täysikokoisia, tosin pienikokoisiakin C-kaaria on. Myös pienikokoisilla C-kaarilla saadaan tosiaikaista röntgenkuvaa, mutta niiden käyttö rajoittuu ortopedian perustoimenpiteisiin raajoissa, siis käsivarsissa ja säärissä. Pienikokoisten C-kaarien markkinat ovat huomattavasti pienemmät kuin täysikokoisten C-kaarien. Frost & Sullivan -toimialakonsultin laatiman raportin US Fluoroscopy and Mobile C-arms Markets(21) mukaan täysikokoisten C-kaarien markkinoilla laitteita toimitettiin vuonna 2001 Euroopassa 941 kappaletta, joista saadut tulot olivat 63,0 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, kun pienikokoisten C-kaarien markkinoilla laitteita toimitettiin 49 kappaletta, ja tulot olivat 3,0 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria(22). Todettakoon vertailun vuoksi, että Euroopan pienikokoisten C-kaarien markkinat ovat noin 10 prosenttia Yhdysvaltojen markkinoiden koosta(23). Sekä GE että Instrumentarium valmistavat täysikokoisia C-kaaria, mutta Instrumentarium ei valmista pienikokoisia C-kaaria.

Erityyppisten siirrettävien C-kaarien mahdollinen erotteleminen

(39) Ilmoituksen tekijä esittää, että vaikka kaikilla täysikokoisilla C-kaarilla voidaan suorittaa sama perustoiminto eli tuottaa tosiaikaisia kuvia tutkittavasta ruumiinosasta, siirrettävät C-kaaret voidaan mahdollisesti erotella toisistaan sen perusteella, mihin lääketieteelliseen käyttötarkoitukseen laitteistoa käytetään, ja ottamalla huomioon hoidon vaativuusaste, tarvittavat tekniset ominaisuudet ja C-kaaren hinta.

(40) Näin ollen ilmoituksen tekijä ehdottaa siirrettävien C-kaarien markkinoiden mahdollista segmentointia seuraavasti: (i) halvat C-kaaret, (ii) verisuonikirurgiassa käytettävät C-kaaret ja (iii) sydänkirurgiassa käytettävät C-kaaret. Ilmoituksen tekijä katsoo kuitenkin, että riippumatta omaksuttavasta markkinoiden määritelmästä eli siitä, otetaanko huomioon kaikki täysikokoiset siirrettävät C-kaaret vai jaetaanko markkinat C-kaarien käyttötarkoituksen mukaan, yrityskauppa ei aiheuta kilpailuongelmia. Kumpikin osapuoli toimii verisuonikirurgiassa käytettävien C-kaarien ja halpojen C-kaarien alalla mutta vain GE toimii sydänkirurgiassa käytettävien C-kaarien alalla.

(41) Lääketieteellisiin sovelluksiin, joihin voidaan käyttää kaikkia täysikokoisia C-kaaria, myös halpoja C-kaaria, sisältyvät kaikki ortopediset tutkimukset (raajat, lantio ja selkäranka), yleinen läpivalaisu (katetrien asettaminen, gastrointestinaaliset toimenpiteet, urologia, kivenmurskaus), kivunlievitystoimenpiteet, laparoskopia (vatsaontelon kuvaus), korva-, nenä- ja kurkkutoimenpiteet, sydämentahdistimen asennus ja puheen patologiat. Näin ollen C-kaarien valikoiman halpojen laitteiden ("halpojen C-kaarien") käyttökohteet kattavat pääasiassa ortopediset sovellukset ja yksinkertaiset kirurgiset toimenpiteet.

(42) Keskihintaisilla C-kaarilla ("verisuonikirurgiassa käytettävillä C-kaarilla") voidaan lisäksi suorittaa lievästi invasiivisia ja diagnostisia verisuonitutkimuksen perustoimenpiteitä (verisuoniin kohdistuvia toimenpiteitä), flebografia, arteriografia ja lymfografia mukaan luettuina.

(43) Kalliit C-kaaret ("sydänkirurgiassa käytettävät C-kaaret") koostuvat laitteista, joita voidaan halpojen ja verisuonikirurgiaan käytettävien C-kaarien suorittamien toimintojen lisäksi käyttää useimmissa tapauksissa(24) pitkälle kehitettyihin verisuonitutkimuksiin ja verisuonikirurgiaan, myös sepelvaltimokuvaukseen, vatsa-aortan aneurysman stenttiproteesien asettamiseen sekä hermokirurgiaan ja neurovaskulaarisiin tutkimuksiin.

(44) Komission markkinatutkimus on suurelta osin vahvistanut edellä kuvatun tuotemarkkinoiden segmentoinnin(25). Monet markkinatoimijat(26) kuitenkin katsovat, että C-kaarien käyttötarkoitukseen perustuva markkinoiden määrittely ei ole tarkoituksenmukainen. Ne ehdottavat esimerkiksi erottelua kalliisiin tai halpoihin C-kaariin tai kaikki siirrettävät C-kaaret kattavia markkinoita. Komission päätelmä on silti, ettei arviointi muuttuisi merkittävästi, vaikka C-kaarten markkinoilla käytettäisiin muunlaista segmentointia tai määriteltäisiin markkinat laajasti. Ilmoituksen tekijän perusteluja, joilla se tukee siirrettävien C-kaarien markkinoiden segmentointia edelleen ja jotka vahvistettiin suurelta osin markkinatutkimuksessa, arvioidaan joka tapauksessa yksityiskohtaisemmin jäljempänä.

(i) Kysyntää koskevat huomiot

(45) Ilmoituksen tekijän mukaan teknisinä eroina halvoissa C-kaarissa, joita myydään ETA-alueella vuosittain noin 500 kappaletta, on yleensä pienitehoinen generaattori (1,4-5 kW(27)), kiinteä röntgenputki, peruskuvantamisominaisuudet, vähimmäistason kuvankäsittely- ja kuvantallennuskapasiteetti sekä rajallinen kuvannäyttökapasiteetti. Väitetään, että halpoja C-kaaria voidaan käyttää verisuoniin liittyviin menettelyihin ainoastaan rajoitetusti, koska niiden teho on riittämätön kuvantamaan kohdetta toimenpiteen vaatiman ajan. Halvan C-kaaren hinta on tyypillisesti alle 65000 euroa(28). Tässä hintaluokassa GE valmistaa OEC 7700 -malleja ja Instrumentarium Ziehm Compact ja Ziehm 8000 -malleja (aiemmin Exposcop 8000 Compact ja Exposcop 8000)(29).

(46) Keskihintaluokkaan kuuluvissa verisuonikirurgiassa käytettävissä C-kaarissa, joita myydään ilmoituksen tekijän mukaan vuosittain ETA-alueella niin ikään noin 500 kappaletta, on heikompitehoinen generaattori (1,3-5 kW(30)) kuin sydänkirurgiassa käytettävissä C-kaarissa ja tyypillisesti kiinteäanodinen röntgenputki. Tämän väitetään rajaavan keskihintaisten C-kaarien käytön ainoastaan perustason verisuonitutkimuksiin (kuten ortopedisiin ja gastrointestinologisiin tutkimuksiin) ja pienentävän niiden säteilyn läpäisykykyä. Verisuonikirurgiassa käytettävän C-kaaren hinta vaihtelee 60000 euron ja 100000 euron välillä(31). GE:n valmistama laite on OEC Flexiview 8800 ja Instrumentariumin laitteet ovat Ziehm Vision, Ziehm Vista Vascular ja Ziehm Vista Endo (aiemmin Exposcop 8000 Endo)(32).

(47) Ilmoituksen tekijä esittää, että kalliissa C-kaarissa, joita myydään ETA-alueella vuosittain noin 300 kappaletta, on pyöriväkatodinen röntgenputki, joka parantaa laitteen kapasiteettia, suuritehoinen generaattori (5-20 kW(33)) sekä suuri kuvankäsittelytarkkuus ja digitaalinen kuvantallennuskapasiteetti. Pyörivän anodin ansiosta kuvantaminen on jatkuvaa sydäntoimenpiteiden yhteydessä. Sydänkirurgiassa käytettävän C-kaaren hinnan sanotaan vaihtelevan 80000 euron ja 200000 euron välillä(34). GE valmistaa OEC 9800 -malleja, joihin voidaan päivittää sydänkirurgiaan tarvittavat toiminnot. [...]*(35).

(48) Erityyppisten C-kaarien korvaavuuden osalta markkinatutkimus(36) osoitti laajalti, että sairaaloiden kannalta erityyppisten C-kaarien välillä on eroja, vaikka tekniseltä ja lääketieteelliseltä kannalta katsottuna rajat eivät aina olekaan selvät, koska tuotesarjat muodostavat osin jatkumon. Komissio huomauttaa myös, että laitteiston hinta ja toimittajalta edellytettävä palvelutaso vaihtelevat C-kaaren mutkikkuuden mukaan(37).

(49) Lisäksi on huomattava, että ehdotettujen segmenttien välisistä teknisistä eroista huolimatta teknisesti edistyneempien C-kaarien (sydän- ja verisuonikirurgiassa käytettävien C-kaarien) käytön osalta yksipuolinen korvaavuus on olemassa, koska niitä voidaan käyttää halpojen C-kaarien tyypillisiin käyttötarkoituksiin liittyvissä menettelyissä. Tätä ei kuitenkaan pidetä tutkimukseen osallistuneissa sairaaloissa tekijänä, joka vaikuttaisi parhaana pidettävän siirrettävän C-kaaren valintaan. Tähän ovat syynä muut asiaan liittyvät tekijät, kuten hintaero(38). Toiseksi joidenkin markkinatoimijoiden mukaan on mahdollista päivittää halpa C-kaari verisuonikirurgiassa käytettäväksi C-kaareksi tai verisuonikirurgian C-kaari sydänkirurgiassa käytettäväksi C-kaareksi. Tällaiseen päivitykseen sisältyy muun muassa tarvittavien ohjelmisto-optioiden asentaminen. Halvan C-kaaren päivittämisestä verisuonikirurgiassa käytettäväksi C-kaareksi aiheutuvaksi lisäkustannukseksi arvioitiin yleensä 10000-20000 euroa. Verisuonikirurgiassa käytettävän C-kaaren sydänkirurgiassa käytettäväksi C-kaareksi päivittämisen kustannukset arvioitiin merkittävästi suuremmiksi. Viimeksi mainittua varten on tehtävä muutoksia myös muihin C-kaaren ominaisuuksiin(39).

(50) Frost & Sullivan ei jaa röntgenkuvantamista ja C-kaaria koskevissa raporteissaan markkinoita pienempiin osiin, mutta tekee eron täysikokoisten ja pienikokoisten siirrettävien C-kaarien välillä ja toteaa yleisesti, että Euroopan markkinoiden pienehköt C-kaaritoimittajat tarjoavat pääasiassa yleiskäyttöisiä C-kaaria eivätkä erityissovelluksiin, kuten verisuonikirurgiaan, tarkoitettuja C-kaaria(40). Komission markkinatutkimuksesta ilmenee, että pienehköt toimittajat pyrkivät yleensä keskittymään joko halpoihin C-kaariin tai sydän- tai verisuonikirurgiassa käytettäviin C-kaariin, koska niillä on käytettävissään pienemmät resurssit siirrettävien C-kaarien koko sarjan tutkimus- ja kehitystoimintaan, valmistukseen ja markkinointiin(41).

(ii) Tarjontaa koskevat huomiot

(51) Ilmoituksen tekijä esittää, että toimittajien kannalta markkinoilla on uskottavia kilpailijoita, kuten Philips ja Siemens, joilla on laaja-alainen tuotevalikoima ja kattava maantieteellinen toiminta-alue, minkä lisäksi muut kilpailijat kilpailevat menestyksekkäästi suurten kilpailijoiden kanssa valitsemassaan tuoteryhmässä ja maantieteellisellä alueella. Lisäksi todetaan, ettei tuotannon, jakelun tai huoltopalvelujen laajentumiselle ole merkittäviä esteitä ja että mikä tahansa C-kaarien toimittaja voi helposti vastata lisääntyvään kysyntään. Tuotannon lisääntyessä hankittaisiin lisää tarvikkeita ja henkilöstöä. Ilmoituksen tekijä katsoo, että vaikka patentit ovat yleisiä C-kaaria koskevassa liiketoiminnassa, millään kilpailijoista ei ole hallussaan ainutlaatuista teknologiaa, ja että ne hankkivat suuren osan käyttämistään tarvikkeista kolmansilta osapuolilta eli komponenttien valmistajilta.

(52) Markkinatutkimus on vahvistanut, että markkinoiden suurimmat toimijat Instrumentariumia lukuun ottamatta (GE, Instrumentarium, Siemens ja Philips) ovat kaikki vahvasti mukana kaikissa ehdotetuissa kolmessa siirrettävien C-kaarien markkinasegmentissä(42). ETA-alueella GE on selvä markkinajohtaja sydänkirurgiassa käytettävissä C-kaarissa, Siemens verisuonikirurgiassa käytettävissä C-kaarissa ja GE jälleen halvoissa C-kaarissa. Osapuolten ja niiden kilpailijoiden markkinaosuudet vaihtelevat segmentistä toiseen, mikä katsotaan osoitukseksi markkinoiden segmentoitumisesta. Jos halvat C-kaaret ja verisuonikirurgian ja sydänkirurgian sovelluksiin käytettävät C-kaaret muodostaisivat yhdet tuotemarkkinat, tällaisia markkinaosuuksien eroja eri segmenteissä ei oletettavasti esiintyisi. Erot eri segmenttien markkinaosuuksissa on esitetty seuraavassa taulukossa (vuodelta 2002).

Taulukko 1

Markkinaosuudet (arvo) ETA-alueella vuonna 2002

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde: ilmoituksen tekijä.

(53) Lisäksi komissio katsoo, että lääketieteellisten toimenpiteiden vaativuustasosta johtuvat tekniset erot sekä tarvittavat jälkihuoltovelvoitteet tekevät pääsyn sydänkirurgiassa käytettävien C-kaarten segmenttiin suhteellisen vaikeaksi. [...]*

(54) Näin ollen markkinatutkimuksen yhteydessä kerätyn tiedon yleisen arvioinnin perusteella näyttää siltä, että kilpailuolosuhteet ovat riittävän erilaiset, jotta näiden kolmen C-kaarityypin segmenttien voidaan katsoa muodostavan erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. Tarkka tuotemarkkinamääritelmä voidaan kuitenkin jättää tarkentamatta, sillä vaikka ilmoituksen tekijän ehdottama erilainen C-kaarien markkinasegmentointi tai kaikki C-kaaret käsittävä markkinoiden määritelmä olisikin oikea, ilmoitettu yrityskeskittymä ei johtaisi sellaisen määräävän aseman syntymiseen tai vahvistumiseen, jonka seurauksena tehokas kilpailu olennaisesti estyy yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävässä osassa.

5. Mammografialaitteet

Yleinen tuotekuvaus

(55) Mammografialaitteet edustavat röntgenkuvantamislaitteiden erityistyyppiä, jota käytetään yksinomaan naisten rintojen lääketieteellisissä tutkimuksissa: röntgensäteiden avulla tuotetaan kuva rinnansisäisestä kudoksesta, minkä tarkoituksena on havaita pahanlaatuiset kasvaimet. Laitetta voidaan käyttää sekä seulontaan eli pahanlaatuisten kasvainten havaitsemiseen niiden varhaisvaiheessa että diagnostiikassa tai toimenpiteiden yhteydessä. Rintojen seulontakampanjoiden tarkoituksena on tutkia suuri osa naisista pahanlaatuisten kasvainten löytämiseksi niiden varhaisvaiheessa.

(56) Rinnasta otettu röntgenkuva voidaan tallentaa filmille käyttämällä röntgenkasettia tai tallentaa ja näyttää digitaalisesti digitaalisen vastaanottimen (levyn) ja tietokoneen avulla. Tämän tekijän perusteella erotetaan kaksi mammografialaitteiden tyyppiä: analogiset mammografialaitteet ja digitaaliset mammografialaitteet.

(57) Frost & Sullivanin maailman mammografiaröntgentutkimuksia koskevan raportin(43) mukaan Euroopan analogisten mammografialaitteiden markkinoilla toimitettiin vuonna 2001 laitteita 1277 kappaletta, joista saadut tulot olivat 106,8 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja digitaalisten mammografialaitteiden markkinoilla 27 kappaletta ja niistä saadut tulot olivat 10,4 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

Analogisten ja digitaalisten mammografialaitteiden erotteleminen

(58) Analoginen tekniikka on ollut käytössä muutamia kymmeniä vuosia, ja se on markkinoilla vakiintunut tekniikka. Digitaalinen tekniikka on tullut markkinoille hiljattain, ja sen kasvun odotetaan olevan nopeaa lähivuosina erotuskyvyltään tarkempien (pienempikokoisia pikseleitä käyttävien) digitaalisten ilmaisimien, kontrastin erottelukyvyn, pienannosröntgenin ja kolmiulotteisen kuvantamisen kehittyessä.

(59) Kumpikin osapuoli toimii analogisten mammografialaitteiden alalla, mutta digitaalisia mammografialaitteita valmistaa nykyisin ainoastaan GE. Instrumentarium ei valmista nykyisin koko rinnan kuvantavia digitaalisia mammografialaitteita [...]*.

(60) Ilmoituksen tekijä esittää, että analogisten ja digitaalisten laitteiden välisen merkittävän hintaeron kaltaiset tekijät viittaavat siihen, että näiden kahden mammografialaiteluokan tuotemarkkinat ovat toisistaan erilliset. Silti se ehdottaa, että merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmä jätetään tarkentamatta, koska markkinat ovat siirtymävaiheessa.

(61) Markkinatutkimus on vahvistanut tuntuvat hintaerot analogisten ja digitaalisten mammografialaitteiden välillä: analogisen mammografialaitteen keskihinta on noin 50000 euroa ja digitaalisen laitteen noin 300000 euroa. Digitaalisten laitteiden nykyinen prosenttiosuus ETA-alueen koko mammografialaitemyynnistä on kappalemääräisesti pieni. Näiden tietojen kanssa yhteneväisesti ylivoimaisesti suurin osa komission markkinatutkimukseen(44) vastanneista asiakkaista ilmoitti, etteivät he vaihtaisi analogisesta digitaaliseen mammografialaitteeseen, vaikka analogisten laitteiden hinnat kallistuisivat pysyvästi 5-10 prosenttia.

(62) Lisäksi näiden kahden mammografialaitetyypin välillä on merkittäviä eroja teknisessä suorituskyvyssä (kuvan laadussa ja tallentamisessa). Digitaalisten mammografialaitteiden kontrastin erottelukyvyn ja muiden kuvantamisominaisuuksien oletetaan olevan paremmat, niin että mahdollisuudet varhaisvaiheen syövän havaitsemiseen lisääntyvät ja seulontavirheet (väärät löydökset) vähenevät. Digitaalitekniikan tarjoamat parannukset pienentävät myös säteilyannoksia ja liittyvät digitaalitekniikan yleiseen toimintaan, kuten digitaaliseen tiedonsiirtoon ja kuvantallennukseen. Lisäksi digitaalitekniikan odotetaan lisäävän uusia sovelluksia, kuten kolmiulotteista kuvantamista (tomosynteesi) tai ultraäänen oheiskäyttöä(45).

(63) Ilmoituksen tekijä toteaa, että digitaalinen mammografia on tehokkaampi kuin analoginen, koska sen avulla alkuperäisestä röntgensignaalista saadaan talteen jopa 20 prosenttia enemmän, ja että se lisää tuottavuutta noin 40-50 prosenttia päivän aikana tehtävien tutkimusten lukumäärän kasvaessa(46). Komissio huomauttaa kuitenkin, että analogisiin laitteisiin verrattuna digitaalisten mammografialaitteiden kuvan erottelukyvyn tarkkuudesta ja röntgensäteilyä saavan alueen koosta vallitsee jonkin verran epävarmuutta. Digitaalisia mammografialaitteita ei ole toistaiseksi hyväksytty kansallisiin rintasyövän seulontaohjelmiin kaikissa ETA-maissa, koska seulonta edellyttää sekä tarkkuutta että tehokkuutta seulotun väestön määrän suhteen potilasmäärillä mitattuna. On kuitenkin vain ajan kysymys, milloin nämä tekniset rajoitukset voitetaan.

(64) Vaikka analogisissa ja digitaalisissa mammografialaitteissa on joitain yhteisiä ominaisuuksia ja vaikka niitä voidaankin valmistaa samassa tuotantolinjassa, näiden kahden segmentin keskinäinen korvaavuusaste ei ole tarjonnan kannalta riittävä. Näiden kahden laiteluokan välillä on merkittäviä eroja. Digitaalisten mammografialaitteiden kehittäminen edellyttää valmistajalta huomattavia investointeja(47) tutkimukseen ja kehitykseen niiden digitaalisiin laitteisiin liittyvien erityiskysymysten ratkaisemiseksi, jotka koskevat röntgensignaalin muuntamista digitaaliseksi signaaliksi riittävällä erottelutarkkuudella ja nopeudella. Tämä edellyttää teknologista innovaatiota koko rinnan alalta mittaavan säteilyilmaisimen kehittämiseksi ja kuvan digitaaliseksi käsittelemiseksi niin, että pystytään näyttämään tiiviiden rintakudosten sisään jääviä pieniä rakenteita. Tällaisen digitaalimammografian kehityksen tuloksena GE:llä on hallussaan yli [...]* alan patenttia(48). Jotkin yhtiöt(49) ovat kehittäneet analogisten ja täysin digitaalisten laitteiden välimuotona ratkaisuja analogisten laitteiden päivittämiseksi niin, että niillä saadaan digitaalisia kuvia.

(65) Kaikki nämä tekijät osoittavat, että analogisten mammografialaitteiden ja digitaalisten mammografialaitteiden markkinat ovat toisistaan erilliset.

B. MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

(66) Ilmoituksen tekijä katsoo, että eri tekijät, kuten monenlaisia lääkinnällisiä laitteita(50) koskeva yhtenäinen lainsäädäntö, tarjonnan merkittävä korvaavuus, keskitetty tuotanto, pienet kuljetuskustannukset ja se, ettei jakeluverkoston perustamiselle ole ylitsepääsemättömiä esteitä, viittaavat siihen, että potilasvalvontalaitteiden, C-kaarilaitteiden ja mammografialaitteiden markkinat ovat muodostumassa yhä enenevässä määrin ETA-alueen laajuisiksi.

(67) Komission markkinatutkimuksesta kuitenkin ilmenee, että potilasvalvontalaitteiden, C-kaarilaitteiden ja mammografialaitteiden markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset.

1. Potilasvalvontalaitteet

(68) Koska GW-markkinat eivät kuulu toimenpiteen vaikutusalaan (ainoastaan GE toimii näillä markkinoilla), merkityksellisessä maantieteellisessä analyysissa keskitytään ainoastaan PO- ja CC-markkinoihin.

Läsnäolo markkinoilla yksittäisissä jäsenvaltioissa

(69) Suurten potilasvalvontalaitevalmistajien markkinaosuus vaihtelee eri jäsenvaltioissa erityisesti leikkaussalin valvontalaitteiden osalta.

(70) Esimerkiksi GE on ilmoittanut, ettei se ole myynyt tällaisia laitteita esimerkiksi [...]*, [...]* ja [...]*, vaikka se on läsnä markkinoilla naapurimaissa (Espanja [10-20]* prosenttia, Tanska [10-20]* prosenttia ja Saksa [0-10]* prosenttia). Vastaavasti Instrumentariumilla, joka on läsnä kaikilla markkinoilla, markkinaosuudet ovat suuremmat Espanjassa ([60-70]* prosenttia) kuin Ranskassa ([40-50]* prosenttia) tai Portugalissa ([30-40]* prosenttia). Sama koskee muitakin valmistajia: Siemensin markkinaosuus Yhdistyneessä kuningaskunnassa on vain [5-10 prosenttia]*, vaikka se on Irlannissa [20-25 prosenttia]*, ja Espanjassa [5-10 prosenttia]*, vaikka se on Portugalissa [50-55 prosenttia]*. Vastaavasti Philipsin markkinaosuus on Ranskassa [20-25 prosenttia]* mutta vain [5-10 prosenttia]* Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

(71) Nämä naapurimaiden keskenään erilaiset markkinarakenteet viittaavat siihen, että kilpailuolosuhteet vaihtelevat merkittävästi eri jäsenvaltioissa. Erityisesti siitä ei ole näyttöä, että jäsenvaltioiden ryhmiä voitaisiin katsoa erillisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi. Markkinaosuuksien erot eri jäsenvaltioissa näkyvät samassa määrin myös CC-valvontalaitteiden markkinoilla.

Hintaerot jäsenvaltioissa

(72) Ilmoituksen tekijä esittää, että erot sen hinnastohinnoissa johtuvat eri maissa käytössä olevista erilaisista alennusjärjestelmistä: mikäli hinnastohinnat ovat suhteellisesti korkeammat jossain jäsenvaltiossa, erot tasoittuvat suurempien alennusten muodossa.

(73) Komissio havaitsi kauppahinnoissa kuitenkin eroja. Erityisesti analysoitaessa ilmoituksen tekijän toimittamia tietoja(51) todettiin, etteivät kussakin maassa sovellettavat erilaiset alennuksetkaan tasoittaneet hintaeroja. Alla olevasta taulukosta, jossa on esitetty yhteenvetona GE:n hinnastohinnat ja keskimääräiset alennukset muutamissa jäsenvaltioissa, ilmenee, että joissakin maissa hinnastohinnat ovat samansuuntaisia mutta keskimääräiset alennukset erilaisia, mikä osoittaa lopullisten myyntihintojen eroavuuden. Esimerkiksi DASH 2000 -laitteen hinnastohinnat [...]* ovat korkeammat kuin [...]*, vaikka keskimääräinen alennus on pienempi, minkä vuoksi lopullinen hinta on korkeampi. Sama kaava on havaittavissa muidenkin tuotteiden ja maiden kohdalla, mikä tukee päätelmää, että lopulliset myyntihinnat todellakin vaihtelevat eri jäsenvaltioissa.

Taulukko 2

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde: ilmoituksen tekijä. (*) Solar 8000.

(74) Nämä lopullisten myyntihintojen erot vahvistetaan myös riippumattomissa tutkimuksissa(52), joissa on laskettu keskihinnat kaikkien merkkien monia parametreja mittaaville potilasvalvontajärjestelmille Euroopassa. Tuloksista ilmenee merkittäviä 16-32 prosentin hintaeroja eri maiden, esimerkiksi Ranskan tai Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan, välillä.

Jakelu ja huoltopalvelu

(75) Kuten edellä tuotemarkkinoita käsittelevässä osassa todettiin, huoltopalvelun, kunnossapidon ja koulutuksen kaltaiset seikat ovat keskeisiä tekijöitä lopullista ostopäätöstä tehtäessä. Ilmoituksen tekijä on sekin kiinnittänyt huomiota tämän seikan tärkeyteen toteamalla, että paikallinen jakelutoiminta, mukaan luettuna huoltopalvelujen tarjoaminen, näyttää olevan välttämätön ehto yrityksen toimimiselle todellisena kilpailijana kyseisessä maassa. Palvelujen tarve on vahvistettu komission markkinatutkimuksessa, jossa asiakkaiden todettiin arvostavan teknisten ominaisuuksien ja laadun ohella huoltopalvelun, keskeytymättömän kunnossapidon, koulutuksen ja tuotteen koko käyttöiän kattavan kunnossapito- ja huoltopalvelun tarjoamisen kaltaisia tekijöitä lopullista ostopäätöstä tehdessään(53).

(76) Lisäksi useimmat tehohoidon valvontalaitteita valmistavat pienet kilpailijat eivät ole läsnä markkinoilla kaikissa jäsenvaltioissa, mikä on selvä osoitus siitä, että luotettavan huoltoverkoston järjestäminen on vaikeaa, myös käytettäessä apuna kolmansia osapuolia. Sitä vastoin suurimmat toimittajat ovat läsnä ainakin kaikilla suurilla markkinoilla(54). Niiden jakelujärjestelyt voivat kuitenkin vaihdella maittain. Esimerkiksi Instrumentarium myy suoraan loppuasiakkaille esimerkiksi sellaisissa maissa kuin [...]*, mutta naapurimaissa myynti hoidetaan kansallisten jakelijoiden kautta. Tältä osin komissio ei ole löytänyt näyttöä siitä, että jokin ryhmä tai jäsenvaltiorypäs voisi muodostaa erilliset maantieteelliset markkinat.

(77) Näiden tekijöiden perusteella komissio on tullut siihen tulokseen, että jokainen jäsenvaltio muodostaa erilliset merkitykselliset maantieteelliset markkinat.

2. Anestesialaitteet

(78) Komissio tuli asiassa COMP/M.2861-Siemens/Drägerwerk/JV siihen tulokseen, että anestesialaitteiden maantieteelliset markkinat ovat kansalliset. Tätä kantaa tukeviin keskeisiin perusteluihin kuului se, että osapuolten markkinaosuudet olivat toisistaan suuresti poikkeavat yksittäisissä ETA-maissa ja että niillä oli näissä maissa eri kilpailijat, että useimmat kilpailijat toimivat vain yhdessä tai kahdessa jäsenvaltiossa, että paikallisen jakelu- ja huoltojärjestelyn olemassaolo oli ratkaisevan tärkeää markkinoilla menestymiselle ja että anestesialaitteiden jakelu perustui enimmäkseen tarjouspyyntöihin, joiden yhteydessä asiakkaiden mieltymyksillä oli merkittävä osuus lopullisessa ostopäätöksessä.

3. Kliiniset tietojärjestelmät (CIS)

(79) Kuten edellä on selvitetty, CIS-tuotteet ovat pääosin sellaisia tietoteknisiä ratkaisuja, joita käytetään lääkintälaitteiden lisävarusteina näiden suorituskyvyn parantamiseksi. CIS onkin mutkikas tietojärjestelmä, ja sen asentamiseen on käytettävä asiantuntijoita. Asentamiseen voi kulua jopa puolitoista vuotta, ja se tehdään kunkin sairaalan tarpeiden mukaisesti. CIS-järjestelmän asentaja tarjoaa sairaalan henkilöstölle myös tarvittavan koulutuksen. Siksi kansallisesti toimiva erillinen jakelu-, asennus-, kunnossapito- ja huoltoverkosto on erittäin tärkeä. Tältä osin jo PO- ja CC-valvontalaitteiden kansallisten markkinoiden määritelmän yhteydessä esitetyt perustelut antavat viitteitä siitä, että myös CIS-järjestelmien merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat kansalliset. Erityisesti on huomattava, että CIS-järjestelmiä myydään kansallisesti samojen jakelukanavien kautta kuin potilasvalvontalaitteita ja että markkinaosuudet vaihtelevat eri ETA-maissa.

4. Siirrettävät C-kaaret

Läsnäolo markkinoilla yksittäisissä jäsenvaltioissa

(80) Ilmoituksen tekijän toimittamien tietojen mukaan osapuolten ja niiden kilpailijoiden markkina-asemat vaihtelevat merkittävästi eri jäsenvaltioissa(55).

(81) Esimerkiksi halpoja C-kaaria koskevien vuoden 2002 tietojen perusteella Instrumentariumilla on vahva markkina-asema Suomessa ([50-60]* prosenttia), Tanskassa ([30-40]* prosenttia), Saksassa ([30-40]* prosenttia) ja Belgiassa ([30-40]* prosenttia), mutta eräissä muissa jäsenvaltioissa sen markkinaosuudet ovat paljon pienemmät. Esimerkiksi Italiassa ([10-20]* prosenttia), Norjassa ([10-20]* prosenttia) ja Ranskassa ([0-10]* prosenttia) sen asema on paljon heikompi, ja muutamissa jäsenvaltioissa ([...]*) sillä ei ollut menekkiä lainkaan vuonna 2002. Niin halpojen kuin verisuonikirurgiaankin käytettävien C-kaarien markkinaosuuksien eroja esiintyy kaikilla tärkeimmillä kilpailijoilla. Lisäksi monet pienehköt kilpailijat ovat läsnä markkinoilla vain muutamissa jäsenvaltioissa, erityisesti Italiassa, Portugalissa, Espanjassa ja Kreikassa(56). Seuraavasta taulukosta ilmenee osa näistä eroista osapuolten ja niiden tärkeimpien kilpailijoiden markkinaosuuksissa.

Taulukko 3

Halvat C-kaaret: markkinaosuudet v. 2002

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde: ilmoituksen tekijä.

Taulukko 4

Verisuonikirurgiassa käytettävät C-kaaret: markkinaosuudet v. 2002

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde: ilmoituksen tekijä.

Hintaerot jäsenvaltioissa

(82) Tutkimuksesta on ilmennyt, että jäsenvaltioiden välillä on merkittäviä hintaeroja, mikä viittaa siihen, että markkinat ovat kansalliset. Kohdassa (83) mainitut hinnat on saatu GE:ltä, ja ne ovat GE:n siirrettävien C-kaarien perusmallin suoramyyntiin perustuvia maakohtaisia keskimääräisiä nettohintoja vuonna 2002.

(83) Esimerkiksi GE:n [...]-tuotteen* hinta vaihtelee Saksan [...]* eurosta Norjan [...]* euroon (hintaero on [15-20]* prosenttia). Kun tarkastellaan [...]* peruskokoonpanon hinnoittelua(57), havaitaan, että esimerkiksi Saksassa tuotteen hinta on [...]* euroa, kun se Italiassa on [...]* euroa ja Norjassa [...]* euroa (hintaero on jopa [25-30]* prosenttia). Vastaavasti voidaan todeta merkittäviä eroja [...]-tuotteen* hinnassa Saksan [...]* eurosta Italian [...]* euroon ja Norjan [...]* euroon (hintaero jopa [40-45]* prosenttia)(58).

Jakelu ja huoltopalvelu

(84) Markkinatutkimus vahvistaa, että verisuonikirurgiaan käytettävien ja halpojen C-kaarien yhteydessä huoltopalvelu, kunnossapito ja koulutus ovat tärkeitä tekijöitä lopullista ostopäätöstä tehtäessä. Kolmannet osapuolet korostavat, että paikallinen jakelutoiminta, huoltopalvelujen tarjonta mukaan luettuna, on välttämätöntä, jotta toimittaja katsotaan luotettavaksi toimittajaksi kyseisessä maassa(59).

(85) Tuotteiden teknisten ominaisuuksien ja laadun ohella huoltopalvelua, keskeytymätöntä kunnossapitoa, koulutusta ja tuotteen koko käyttöiän kattavan kunnossapito- ja huoltopalvelun tarjoamista pidetään tärkeinä lopullista ostopäätöstä tehtäessä. Henkilöstön koulutuksesta markkinatutkimus on osoittanut, että sitä pidetään tärkeänä osa-alueena ja että kulloinkin vaadittava taso vaihtelee. Ilmoituksen tekijä toteaa, että esimerkiksi Ruotsissa yrityksen omilta teknikoilta edellytetään korkeaa koulutustasoa(60).

(86) Markkinatutkimuksen tulokset osoittavat, että huollon osuudeksi tuotteen lopullisesta hinnasta arvioidaan vuodessa jopa 10 prosenttia, joskin jäsenvaltioiden välillä on tässä tuntuvia eroja(61). Näin ollen sillä on merkitystä toimittajan tulojen muodostuksessa. Italiassa, jossa GE:n C-kaarien huoltokustannukset asiakkaalle näyttävät olevan suurimmat (vuosittain jopa [10-20]* prosenttia laitteen alkuperäisestä hinnasta), GE huoltaa C-kaaristaan [40-60]* prosenttia itse. Instrumentariumin sisäiset asiakirjat osoittavat myös huollon muodostavan noin [10-20]* prosenttia sen diagnostiikkakuvaustekniikan myynnistä, ja niissä mainitaan [...]* keskeisinä markkinoina sen huoltosopimusliiketoimintaa koskevassa uudessa strategiassa(62). GE:n jakelu on suora kaikissa ETA-maissa, mutta Instrumentarium käyttää jakelijoita [...]*.

(87) Näin ollen tässä päätöksessä katsotaan, että jokainen jäsenvaltio muodostaa erilliset merkitykselliset maantieteelliset markkinat.

5. Mammografialaitteet

Läsnäolo markkinoilla yksittäisissä jäsenvaltioissa

(88) Komission markkinatutkimuksesta on ilmennyt, että mammografialaitteiden markkinat ovat laajuudeltaan kansalliset, koska monet maantieteellisten markkinoiden kansalliseen ulottuvuuteen viittaaviksi yleisesti hyväksytyt tekijät ovat havaittavissa.

(89) Ilmoituksen tekijän toimittamien tietojen(63) ja komission markkinaosuuslaskelmien perusteella GE:n ja Instrumentariumin suhteelliset markkina-asemat vaihtelevat merkittävästi eri jäsenvaltioissa. Myös muiden tärkeimpien monikansallisten kilpailijoiden, kuten Siemensin, Philipsin tai Planmedin ja Hologic/Loradin, markkinaosuudet vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen.

(90) GE:n markkinaosuus oli esimerkiksi vuonna 2002 yli [40-50]* prosenttia Belgiassa, Saksassa, Kreikassa ja Portugalissa mutta vain [10-20]* prosenttia Alankomaissa. Samalla tavoin Instrumentariumin markkinaosuus oli yli [40-50]* prosenttia Suomessa ja Norjassa, [10-20]* prosenttia Italiassa mutta vain [0-10]* prosenttia Saksassa. Lisäksi GE:llä ei ollut menekkiä Tanskassa, Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Instrumentarium ei joko ollut läsnä markkinoilla tai sen markkinaosuudet olivat alle [0-10]* prosenttia Itävallassa, Saksassa, Irlannissa ja Portugalissa.

(91) Vastaavasti osapuolten kilpailijoiden läsnäolo markkinoilla vaihtelee merkittävästi jäsenvaltiosta toiseen. Vaikka Siemens onkin yleensä edustettuna koko ETA-alueella - joskin sen markkina-asema vaihtelee eri jäsenvaltioissa - kaikki muut kilpailijat, kuten Planmed, Hologic, Philips, Giotto ja Metaltronica, toimivat vain muutamissa jäsenvaltioissa.

Hintaerot yksittäisissä jäsenvaltioissa

(92) Komission markkinatutkimus on osoittanut, että yksityisten ja julkisten ostajien hankinnat tehdään paikallisella tasolla ja että valmistajat pystyvät soveltamaan kansallisesti eri hintoja.

(93) GE:llä on tuotteilleen kansalliset hinnastot, joissa on merkittäviä hintaeroja eri jäsenvaltioissa(64): GE:n hinnastohinnat ovat huomattavasti kalliimmat esimerkiksi [...]* kuin [...]*, [...]* ja [...]*. Tätäkin halvemmat ne ovat Espanjassa. Instrumentarium on käyttänyt viime vuosina ETA-alueen laajuisia hinnastoja, mutta soveltaa jakelijoihinsa maakohtaisesti eriytettyjä alennuksia. Nämä alennukset vaihtelevat [...]* prosentista lähes [...]* prosenttiin(65).

Alueelliset tai kansalliset jakeluverkostot

(94) Kummankin osapuolen noudattama jakelustrategia vaihtelee sekin maasta toiseen. GE ja Instrumentarium myyvät toisissa maissa suoraan loppukäyttäjille, toisissa maissa ne turvautuvat jakelijoihin. Esimeriksi Instrumentarium myy [90-100]* prosenttia mammografialaitteistaan jakelijoiden välityksellä(66) [...]*, mutta [...]* (vain [20-30]* prosenttia myynnistä tapahtuu jakelijoiden välityksellä), [...]* ja [...]* ([80-90]* prosenttia jakelijoiden välityksellä) [...]* ja [...]*. Nämä jakelijat ovat riippumattomia yhtiöitä, jotka toimivat yhdessä jäsenvaltiossa tai jäsenvaltion jollain alueella. Tämä korostaa mammografialaitteiden markkinoiden paikallisuutta.

(95) GE myi aiemmin jakelijoiden välityksellä ainoastaan [...]*. Se lopetti myynnin [...]* jakelijoidensa välityksellä vuonna 2001 ja osti irlantilaisen jakelijansa vuoden 2003 alussa. Näin ollen GE myy mammografialaitteensa nykyisin loppuasiakkaille oman jakeluverkostonsa kautta.

Jakelu ja huoltopalvelu

(96) Komission markkinatutkimus on osoittanut, että asiakkaan ja toimittajan väliset suhteet syntyvät pääosin kansallisesti. Kauppojen onnistuminen ja kunkin mammografialaitetuottajan markkinaosuus kullakin kansallisilla markkinoilla riippuvat aivan ratkaisevasti jakelutoiminnasta sekä huoltohenkilöstön saatavuudesta ja valmiudesta tarjota välitöntä apua sairaaloille ja yksityislääkäreille. Koulutus- ja kunnossapitopalvelujen tarjoajina toimivat yleensä valmistajat, ja palveluista sovitaan yleensä osana laitteistokauppaa(67).

(97) Sairaaloiden tai yksityisten organisaatioiden ostopäätöksissä ja tarjouskilpailujen vaatimuksia koskevissa päätöksissä päättäjät pitävät ensisijaisen tärkeinä valmistajan tunnettuutta ja mainetta. Useimmissa jäsenvaltioissa ostopäätökset tehdään sairaalan hallinnon kaupallisella osastolla tai yksityisissä organisaatioissa yhteistyössä laitteet hyvin tuntevan hoitohenkilöstön eli radiologien kanssa. Lääkärien määrittelemät vaatimukset ja tuotteiden erikoistumisasteen ja ensisijaisten sovellusten tarve ovat ratkaisevia tekijöitä ostopäätöksiä tehtäessä. Tämän vuoksi valmistajat esittelevät laitteistojaan messuilla ja lääketieteellisissä kongresseissa ja ylläpitävät asiakassuhteita lääkäreihin.

(98) Tutkimuksen tulokset vahvistavat, että asiakkaat tarvitsevat toimittajan jakelu- ja huoltohenkilöstön tarjoamaa apua ja erikoisasiantuntemusta. Asiakkaat pitävät nimittäin erittäin tärkeänä sitä, että valmistaja kykenee tarjoamaan huoltopalveluja ja keskeytymättömän kunnossapidon palveluja laitteiston koko käyttöiän. Paikalliset jakelupalvelut ovat erityiseen tarpeen mammografialaitteiden asiakkaille, koska niiden joukossa on monia paikallistasolla toimivia yksityislääkäreitä ja yksityisklinikoita.

(99) Lisäksi GE ja Instrumentarium sekä muut kilpailijat eivät ole läsnä markkinoilla kaikissa jäsenvaltioissa. Tämä osoittaa, että luotettavan huoltoverkoston järjestäminen on jossain määrin hankalaa, myös kolmansien osapuolten välityksellä. Esimerkiksi GE ei toimi [...]*, [...]*, [...]* ja [...]* eikä Instrumentarium [...]* ja [...]*.

Päätelmä

(100) Edellä esitettyjen, komission markkinatutkimuksesta tukea saavien seikkojen perusteella mammografialaitteiden maantieteelliset markkinat katsotaan laajuudeltaan kansallisiksi.

C. YRITYSKESKITTYMÄN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

A. Horisontaaliset vaikutukset

1. Potilasvalvontalaitteet

1.1 Leikkaussalin potilasvalvontalaitteet

Markkinoiden yleiset piirteet

(101) Ilmoituksen tekijän toimittamissa ulkoisissa tutkimuksissa(68) tähdennetään, että leikkaussalin valvontalaitteiden markkinoilla on tapahtunut viime vuosina monia muutoksia lukuisissa Euroopan maissa. Markkinat ovat vakiintuneet ja kypsyneet(69), jolloin hinnoittelustrategiasta, teknologisesta innovaatiosta ja konsolidoitumisesta on tullut ratkaisevia tekijöitä.

(102) Leikkaussalin potilasvalvontalaitteet ovat eriytyneitä tuotteita. Eri toimijoiden tarjoamien tuotteiden vahvuudet ja heikkoudet riippuvat asiakkaiden mieltymyksistä. Sama pätee myös silloin, kun sairaalat hankkivat näitä tuotteita tarpeisiinsa tarjouspyyntöilmoituksilla. Niiden tuotekohtaiset mieltymykset esitetään yksityiskohtaisina teknisinä vaatimuksina, jotka samalla rajoittavat kyseeseen tulevien tuotteiden valikoimaa. Komission kyselyissä on todettu erityisesti se, että useimmissa maissa anestesiologi, joka on laitteiston ensisijainen käyttäjä, on tärkeä vaikuttaja leikkaussalin potilasvalvontalaitteen hankinnassa.

(103) Vaikka tuotteet yleensä pyritäänkin hankkimaan mahdollisimman edullisesti, sairaaloiden esittämät tekniset vaatimukset ovat silti tärkeässä osassa hankintapäätöksissä. Siksi sairaalat tekevät hankintasopimuksia kokonaistaloudellisimman vaihtoehdon määrittävän menettelyn perusteella, jolloin ne voivat valita tuotteet ensisijaisesti niiden laadun ja suorituskyvyn perusteella - ei pelkästään hinnaltaan halvimman tarjouksen mukaan. Lisäksi asiakkaiden esittämät tekniset vaatimukset ovat valmistajien kannalta entistä mutkikkaampia ja vaativampia. Sen lisäksi, että monia parametreja mittaavista valvontalaitteista on nykyisin tullut vakiokäytäntö leikkaussaleissa, valmistajat ovat lisänneet valvontalaitteisiinsa uusia toimintoja ja ominaisuuksia, koska sairaalat ja erityisesti anestesiologit vaativat entistä pitemmälle kehitettyjä mittauksia(70). Uusimpiin innovaatioihin kuuluvat parametrit, joilla mitataan anestesian syvyyttä ja anestesian vaikutuksia aivoihin. Niiden merkitys käyttäjille kasvaa jatkuvasti(71). Myös tietokonetekniikasta on tullut tärkeä osa näitä tuotteita, kun uusia, erityisesti leikkaussaliin mukautettuja ohjelmistoja päivitetään tai kehitetään anestesiatietojen tallennuksen laadun parantamiseksi.

(104) Markkinoilla on esiintynyt myös voimakasta konsolidoitumista. Frost & Sullivanin ("F& S") mukaan "muutamat markkinatoimijat todellakin hallitsevat valtaosaa markkinoista muiden toimijoiden pyrkiessä vetäytymään ja keskittämään resurssinsa yhteen maahan tai jopa keskittymään muille markkinoille"(72). F& S huomauttaa myös yleisesti, että Euroopan anestesia- ja hengityslaitemarkkinat (leikkaussalin valvontalaitemarkkinat mukaan luettuina) ovat kypsät markkinat, joilla pienikin markkinaosuuden lisäys voi olla arvokas(73).

Markkinaosuudet

(105) Ilmoituksen tekijän CO-lomakkeessaan esittämien tietojen mukaan leikkaussalin valvontalaitteiden osalta yrityskeskittymä johtaisi seuraavien markkinaosuuksien syntymiseen:

Taulukko 5

Leikkaussalin potilasvalvontalaitteet

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde ilmoituksen tekijä.

(106) Ilmoituksen tekijä siis arvioi, että sulautuvien osapuolten markkinaosuudet ovat [40-50]* prosenttia vuonna 2002, kun ne olivat [40-50]* prosenttia vuonna 2000 ja [40-50]* prosenttia vuonna 2001, samalla kun marginaalisten kilpailijoiden osuus markkinoista on tuntuva ([10-20]* prosenttia, joillakin kansallisilla markkinoilla jopa [30-40]* prosenttia ja ylikin).

(107) Ilmoituksen tekijä toteaa(74), että luotettavien julkisesti saatavilla olevien lähteiden puuttuessa se on perustanut nämä markkinaosuuslaskelmat omiin arvioihinsa käyttäen kahta lähdettä: kummankin osapuolen potilasvalvontalaitteiden myyntiä ja viiden lääkintälaitteita valmistavan yhtiön (Instrumentarium, Dräger, GE, Philips ja Siemens) perustaman COCIR-ryhmittymän (European Co-ordination Committee of the Radiological Electromedical Industry) toimittamia myyntitietoja. Ilmoituksen tekijä katsoo kuitenkin, että COCIR arvioi pienten kilpailijoiden myynnin noin [30-40]* prosenttia liian pieneksi leikkaussalin valvontalaitteiden markkinoilla. Se ilmoittaa korjanneensa tietoja vastaavasti ja mukauttaneensa joidenkin maiden osalta tätä suhdetta kansallisten erojen huomioon ottamiseksi.

(108) Vaikka ilmoituksen tekijä ilmoittaakin, että marginaalisten valmistajien osuus ETA-alueen markkinoista on jotakuinkin [20-30]* prosenttia (ja joillakin suurilla kansallisilla markkinoilla [30-40]* prosenttia), ulkoisissa markkinatutkimuksissa(75) saadaan pienille kilpailijoille huomattavasti pienemmät markkinaosuudet ja näin muodoin sulautuman osapuolille suuremmat.

(109) Osapuolten arvioiden ja ulkoisten markkinatutkimusten välisten erojen vuoksi komissio on perustanut omat markkinaosuuslaskelmansa leikkaussalin valvontalaitteita koskeviin myyntitietoihin, jotka osapuolet ilmoittivat tutkimusvaiheessa tai jotka on saatu ilmoituksen tekijän kyseisillä markkinoilla kilpailijoiksi nimeämiltä yhtiöiltä(76). Komissio pyysi osapuolia ja niiden kilpailijoita niin ikään erittelemään myyntinsä suoramyyntiin loppukuluttajille ja myyntiin jakelijoille sekä arvioimaan jakelijoiden katteita. Näitä tietoja käytettiin laskettaessa, paljonko kukin toimija on myynyt loppukäyttäjille leikkaussalin valvontalaitteita(77).

(110) Yrityskeskittymä johtaa merkittävään markkinaosuuksien kasvuun joillakin kansallisilla markkinoilla. Seuraavasta ilmenee tilanne vuosina 2000, 2001 ja 2002:

Taulukko 6

Leikkaussalin valvontalaitteet: komission tulokset*

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde: komission tutkimus.

Taulukko 7

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde: komission tutkimus.

Taulukko 8

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde: komission tutkimus.

(111) CO-lomakkeella esitetyt osapuolten markkinaosuusarviot ovat siis huomattavasti pienemmät kuin komission tiedossa olevat, Euroopan markkinoita koskevien ulkoisten tutkimusten tekijöiden esittämät arviot ja komission oman markkinatutkimuksen tulokset.

(112) Näin ollen sulautumassa yhdistyisi kaksi neljästä suurimmasta ETA-alueen leikkaussalivalvontalaitteiden toimittajasta. Koko ETA-alueella tarkasteltuina sulautuvista osapuolista tulisi johtava leikkaussalin valvontalaitteiden toimittaja ja jäljelle jäisi ainoastaan kaksi suurehkoa kilpailijaa, Philips ja Siemens.

(113) Ilmoituksen tekijä väittää(78), että komissionkin tietojen perusteella niiden markkina-asemasta ei tulisi määräävää, sillä päällekkäisyys on erittäin vähäistä, koska GE:n osuus on ETA-alueella vuonna 2002 [5-10]* prosenttia, eli Philipsiä ja Siemensiä pienempi. Lisäksi Instrumentarium on markkinatutkimuksen aikana kiistänyt komission väliaikaisen arvion leikkaussalin potilasvalvontalaitteiden markkinoiden yhteenlasketusta koosta ja väittänyt, etteivät tiedot vastaa julkisesti saatavilla olevien ulkoisten tutkimusten sisältämiä arvioita. Komission arviot ovat joka tapauksessa F& S:n ennusteisiin nähden johdonmukaisia(79).

(114) Komission tutkimuksen perusteella osapuolten markkina-asema kansallisilla markkinoilla johtaa vähäiseen päällekkäisyyteen muutamissa maissa, joissa GE:llä ei ole aiemmin ollut toimintaa tai joissa sen myynti oli vähämerkityksistä vuonna 2002 ([...]*(80)).

(115) Muutamissa maissa osapuolten yhdistetyt markkinaosuudet olisivat kuitenkin lähes tai yli 50 prosenttia ja päällekkäisyys ainakin yli 5 prosenttia. Kansallisella tasolla sulautuma johtaisi merkittäviin yhdistettyihin markkinaosuuksiin(81) erityisesti Ranskassa ([...]*), Saksassa ([...]*), Espanjassa ([...]*), Ruotsissa ([...]*) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ([...]*)(82).

(116) Ainakin niissä maissa, joissa yhdistetyt markkinaosuudet ylittävät 50 prosenttia (Ranskassa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa), ne voivat itsessään olla osoitus määräävästä asemasta, varsinkin jos otetaan huomioon, että sulautuman seurauksena syntynyt yritys olisi kaksi kertaa sen merkittävimpien kilpailijoiden eli Philipsin ja Siemensin kokoinen. Saksassa sulautuman seurauksena syntyneen yrityksen yhdistetty markkinaosuus viittaa määräävään asemaan, koska se olisi yli 40 prosenttia ja selvästi merkittävimpien kilpailijoiden, Siemensin ja Philipsin, markkinaosuuksia suurempi.

(117) Ilmoituksen tekijä katsoo, ettei Instrumentariumin poistuminen markkinoilta riippumattomana yrityksenä johtaisi yhdistetystä markkinaosuudesta huolimatta määräävän aseman syntymiseen näillä markkinoilla, ja esittää syiksi seuraavat tekijät(83):

a) markkinat ovat tarjouskilpailumarkkinat, joille on ominaista tiukka kilpailu, eikä GE ole merkittävä toimija leikkaussalin valvontalaitteiden alalla eikä Instrumentariumin läheinen kilpailija;

b) merkittävimmät kilpailijat sekä pienehköt toimijat estäisivät sulautuman seurauksena syntyneen yrityksen kuvitteelliset yritykset korottaa hintoja;

c) sairaaloiden aiheuttama kilpailupaine on edelleen suuri, koska niitä pidetään vaikutusvaltaisina ostajina.

Hankintamenettelyt

(118) Useimmat Ranskassa, Saksassa, Espanjassa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ostettavat leikkaussalin potilasvalvontalaitteet hankitaan tarjouskilpailumenettelyissä. Näissä maissa suuri osa sairaaloista on julkisen sektorin laitoksia(84), joita näin ollen koskevat julkiset tarjouskilpailusäännöt. Kuten ilmoituksen tekijän ja sen kilpailijoiden toimittamista tarjoustiedoista ilmenee, myös yksityiset klinikat pyrkivät järjestämään tarjouskilpailuja. Niinpä ilmoituksen tekijä arvioikin, että noin 60-100 prosenttia myynnistä tapahtuu tarjouskilpailumenettelyn avulla vaihdellen tarkastellun jäsenvaltion mukaan(85).

(119) Asiakkaat kuvaavat potilasvalvontalaitteiden tarjouskilpailun käynnistämistä koskevaa päätöksentekoprosessia yleisesti seuraavalla tavalla. Tyypillisesti hankintapäätöksiin osallistuvat niiden sairaalan osastojen kliinikot, joissa valvontalaitteita on tarkoitus käyttää. Päätöksiin osallistuvat myös ainakin jossain määrin sairaalassa työskentelevät biolääketieteen insinöörit, jotka ovat vastuussa laitteistojen kunnossapidosta, sekä hallintohenkilöstö, joka on vastuussa sairaalan taloudellisista toiminnoista. Uuden laitteiston tarve johtaa uuden laitteiston hankkimiseen. Asiakaskysely on vahvistanut, että leikkaussalin potilasvalvontalaitteiden yhteydessä toimijoina ovat enimmäkseen anestesiologit, jotka ensisijaisesti käyttävät laitteistoja erityisesti leikkaussalissa. Näin ollen he ovat päävastuussa valvontalaitteille asetettavien teknisten vaatimusten määrittelystä. Tämän jälkeen hankintapäätöksen tekee maakohtaisesti vaihdellen joko toimitusjohtaja(86), talousjaosto(87) tai lääketieteellisten erikoisasiantuntijoiden lautakunta(88), mutta kaikissa tapauksissa vasta sitten, kun asiasta on neuvoteltu laitteistoa tarvitsevien lääkäreiden ja hoitohenkilöstön kanssa.

(120) Koska sairaalat asettavat päätöksiä tehdessään etusijalle tuotteiden laadun ja tekniset vaatimukset, tarjouskilpailun voittaja ei yleensä ole halvimman tarjouksen esittäjä vaan toimittaja, joka täyttää parhaiten kyseisen sairaalan vaatimukset sekä teknisesti että taloudellisesti. Kuten kohdassa (103) todetaan, hankintasopimukset tehdään sen perusteella, mikä tarjous on kokonaistaloudellisin, eikä niinkään halvinta hintaa tarkaten.

(121) Anestesiologit ilmoittavat laadulliset tarpeet yleensä yksityiskohtaisina teknisinä vaatimuksina, jotka rajoittavat kyseeseen tulevien tuotteiden valikoimaa heidän mieltymystensä mukaiseksi. Toimittajat vastaavat viralliseen tarjouskilpailuun jättämällä tarjouksen, minkä jälkeen sairaalat valitsevat niiden tarpeet parhaiten täyttävän toimittajan monia kumulatiivisia valintaperusteita noudattaen. Markkinatutkimuksen mukaan valvontalaitteen valinnassa pidetään tärkeimpinä seuraavia perusteita, joissa tosin on pientä maakohtaista vaihtelua(89): tuotteen laatu ja tekniset ominaisuudet, hinta, tekniset palvelut (koulutus ja kunnossapito tuotteen koko käyttöiän), toimittajan innovatiivisuus ja uusien tuotteiden kehittäminen. Sitä vastoin valmistajan kyvyllä tarjota myös anestesialaitteita on erittäin vähän merkitystä lopullisessa päätöksessä(90).

Nykyinen kilpailu

(122) Tässä asiassa sillä, että hankinnat tapahtuvat eri jäsenvaltioissa useimmiten tarjouskilpailumenettelyn avulla, ei ole perustavaa vaikutusta markkinaosuuksien arvoon sulautuman seurauksena syntyneen yrityksen markkinavoiman vahvana osoituksena. Markkinatutkimuksesta on ilmennyt, että jokaisessa tarkastellussa jäsenvaltiossa yksittäisen voitetun tarjouskilpailun arvo on keskimäärin varsin pieni ja leikkaussalin valvontalaitteiden tarjouskilpailujen määrä vuodessa kohtalaisen suuri(91). Lisäksi näillä markkinoilla tuotteiden asiakaskohtaisen mukauttamisen merkitys on varsin pieni, sillä tarjouskilpailussa esitetyt vaatimukset määräävät, jättääkö toimittaja tarjouksen vai ei. Todettakoon lopuksi, ettei leikkaussalin valvontalaitteiden markkinoiden koossa ole merkittäviä vaihteluja varsinkaan Ranskassa, Saksassa, Espanjassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa eikä myöskään merkittävimpien kilpailijoiden markkinaosuuksissa(92) vuosina 2000-2002.

(123) Leikkaussalin valvontalaitteiden markkinat eivät myöskään poikkea merkittävästi tavanomaisista eriytyneistä tuotemarkkinoista. Vaikka tuotteet hankitaan tarjouskilpailuissa, asiakkaiden mieltymykset esitetään tarjouskilpailussa teknisinä vaatimuksina, jotka puolestaan määrittävät sopivien tarjoajien lukumäärän. Asiakkailla on henkilökohtaisia mieltymyksiä tiettyihin laitteisiin. Vaihtamista toiseen malliin harkittaisiin vain, jos suosikkilaitteen hinta kallistuisi enemmän tai vähemmän merkittävästi (suhteessa kilpailijoihin). Eri tuotteiden suhteellisen läheinen korvattavuus jopa yksien ja samojen merkityksellisten tuotemarkkinoiden puitteissa on näin ollen merkittävä markkinoiden kilpailua mittaava parametri, jolla on suuri vaikutus toimittajien markkinavoimaan. Markkinaosuudet sisältävät siis tärkeää tietoa, koska ne edustavat asiakkaiden todellisia hankintapäätöksiä kunakin vuonna.

(124) Näin ollen komissio ei ole samaa mieltä siitä, että markkinaosuudet ovat merkityksettömiä nimenomaan näillä markkinoilla.

(125) Selvittääkseen, arvioidaanko sulautuvien osapuolten markkinavoima niiden markkinaosuuksien perusteella liian suureksi vai pieneksi, komissio analysoi perusteellisesti näiden tarjouskilpailumarkkinoiden kilpailun laatua. Koska näissä tarjouskilpailuissa kilpailu riippuu siitä, montako markkinoilla läsnä olevaa kilpailijaa niihin osallistuu ja mitä ne ovat, ensiksi on tutkittu eri markkinatoimijoiden kohtaamistiheyttä. Toiseksi on analysoitu edelleen korvattavuuden läheisyyttä sekä kvalitatiivisin että kvantitatiivisin perustein, koska eriytyneillä tuotemarkkinoilla kilpailu on sitä tiukempaa, mitä lähempiä toistensa korvaavia vaihtoehtoja kilpailijat ovat. Lopuksi komissio on pyrkinyt määrittämään ehdotetun toimenpiteen mahdollista hintavaikutusta saatavilla olevien tietojen perusteella.

GE:n asema leikkaussalin valvontalaitteiden markkinoilla

(126) Ilmoituksen tekijä väittää, ettei GE ole merkittävä toimija leikkaussalin valvontalaitteiden alalla ja ettei se näin ollen vaikuta havaittavasti Instrumentariumin nykyiseen asemaan(93). Ilmoituksen tekijän mukaan GE ja Instrumentarium eivät siksi ole läheisiä kilpailijoita leikkaussalin valvontalaitteiden markkinoilla(94). Ne väittävätkin yrityskaupan kilpailuvaikutusten näkyvän liian voimakkaasti markkinaosuuksissa.

(127) Ilmoituksen tekijä vetoaa muun muassa GE:n tarjoamien tuotteiden valikoimaan ja sen markkina-asemaan pääasiassa tehohoidon alaan keskittyneenä yhtiönä. Silti ilmoituksen tekijä toteaa, että GE tarjoaa monentyyppisiä valvontalaitteita leikkaussalikäyttöön (Solar 9500, Solar 8000M ja DASH -sarjat(95)) ja että jokaisella niistä on tiettyjä vahvuuksia kilpailijoiden tuotteisiin verrattuina. GE:n valikoimaan kuuluu siis laaja valikoima valvontalaitteita halvoista kalliisiin, ja niiden parametrit ja toiminteet on sovitettu erityisesti näitä markkinoita varten. Monet muut markkinatoimijat mainitsevat GE:n jopa leikkaussalin valvontalaitteiden tutkimus- ja kehitystyötä johtavana yrityksenä(96). Näin ollen se, että GE on vahva toimija tehohoidon alalla, ei estä sitä kuulumasta leikkaussalin valvontalaitteiden neljän suurimman toimittajan joukkoon.

(128) GE:n valvontalaitteiden hyvä maine leikkaussalikäytössä saa lisävahvistusta myös ulkoisista tutkimuksista. "T for G" korostaa nimittäin, että osapuolten tuotteiden koetun tuotekuvan osalta "GE-Marquetten kuva anestesia-alalla on melko myönteinen"(97). Myös Frost & Sullivan sijoittavat GE:n kilpailijoiden toiseen lohkoon Philipsin ja Siemensin rinnalle. Instrumentarium on ensimmäisessä lohkossa(98).

(129) Komission markkinatutkimuksessa tutkitut sairaalat katsoivat yleisesti, että GE, Instrumentarium, Siemens ja Philips toimittavat kaikki laadultaan keskenään vertailukelpoisia leikkaussalin potilasvalvontalaitteita. Joka maassa vastaajat pitivät GE:n valvontalaitteita laadukkaina leikkaussalin valvontalaitteina, ja eräissä jäsenvaltioissa ne saivat teknisistä ominaisuuksista keskimäärin parhaimman arvosanan(99). Keskimääräisesti arvioiden kaikki neljä suurinta toimittajaa luokiteltiin yhtä tasokkaiksi kaikissa tarkastelluissa maissa.

(130) Nämä seikat ovat ristiriidassa ilmoituksen tekijän esittämän oletuksen kanssa, jonka mukaan laadullisesti arvioiden GE:tä ei olisi pidettävä merkittävänä toimijana eikä Instrumentariumin läheisenä kilpailijana.

Komission tilastoanalyysi

(131) Arvioidakseen sulautuvien osapuolten välisen kilpailun intensiteettiä komissio teki joukon tilastoanalyyseja Instrumentariumin, GE:n, Drägerin, Philipsin ja Siemensin toimittamista tarjouskilpailutiedoista. Siemensin toimittamat tiedot eivät soveltuneet tämäntyyppiseen analysointiin. Tarjouskilpailuihin osallistuneet tarjoajat tunnistettiin 3355 tapauksesta koko ETA-alueella viiden viime vuoden aikana. Seuranneessa analyysissa komissio katsoi, että GE:n (joko suoraan tai Drägerin välityksellä), Instrumentariumin tai Philipsin voittamien tarjousten muodostama otos on tilastollisesti edustava.

(132) Komissio analysoi aluksi, kuinka usein sulautuvat osapuolet kohtasivat näiden 3355 tarjouskilpailun yhteydessä. Toimittajat valitsevat, mihin kilpailuihin ne osallistuvat, joten yritys ei tee tarjousta, ellei sillä ole mahdollisuuksia voittaa kilpailua. Mitä useammin kaksi yritystä on vastakkain tietyssä maassa suhteessa muihin potentiaalisiin tarjouksen esittäjiin, sitä todennäköisemmin niiden tuotteet voidaan katsoa läheisiksi toisensa korvaaviksi tuotteiksi - ainakin myyjän näkökulmasta. Lisäksi tarjoajan osallistuminen tarjouskilpailuun riippuu sairaalan esittämistä teknisistä vaatimuksista, jotka siis rajoittavat tarjouskilpailun mahdollisesti voittamaan kykenevien kilpailijoiden määrää.

(133) ETA-alueella sulautuvat osapuolet näyttävät kohdanneen toisensa [50-60]* prosentissa tapauksissa. Lisäksi niillä ei ollut kilpailijoita [20-30]* prosentissa tapauksista, ja niillä oli vain yksi kilpailija [20-30]* prosentissa tapauksista. Tarkasteltaessa sitä, mitä yrityksiä osapuolten kilpailijat ovat, ilmeni, että [30-40]* prosentissa tapauksista ja kilpailijoiden lukumäärästä riippumatta sulautuvat osapuolet eivät olleet vastakkain Siemensin eivätkä Philipsin vaan ainoastaan useiden marginaalisten toimijoiden kanssa. Tämä viittaisi siihen, että sulautuma voi vähentää merkityksellisten toimijoiden lukumäärää kahdesta yhteen kolmanneksessa tarjouskilpailuista.

(134) Sulautuvien osapuolten toisilleen aiheuttama kilpailupaine ilmenee myös Philipsin toimittamista tarjouskilpailutiedoista(100): Philips voitti [70-80]* prosenttia tarjouskilpailuista, joihin GE ja Instrumentarium eivät osallistuneet, [60-70]* prosenttia niistä tarjouskilpailuista, joihin vain Instrumentarium osallistui, [50-60]* prosenttia niistä, joihin vain GE osallistui ja vain [30-40]* prosenttia niistä, joihin sekä GE että Instrumentarium osallistuivat. Näin ollen Instrumentarium näyttää esittävän halvempia tarjouksia silloin, kun GE on mukana kilpailussa. Lisäksi Philipsin taipumuksena on tehdä halvempia tarjouksia, kun sekä Instrumentarium ja GE osallistuvat tarjouskilpailuun. Sulautuvista osapuolista aiheutuu siis yhdessä suurempi kilpailupaine Philipsille.

(135) Eri maiden kansalliset tilanteet poikkeavat suuresti toisistaan.

(136) Saksan markkinoita koskevat tulokset viittaavat siihen, että GE:n kilpailupaine oli ilman muuta suurin suhteessa Instrumentariumiin. Yritykset kohtasivat [70-80]* prosentissa kaikista 432 tarkastellusta tarjouskilpailusta. Tässä tuloksessa voi korostua liikaa(101) niiden tarjouskilpailujen osuus, joihin ne kummatkin tosiasiassa osallistuivat Saksassa, koska Siemensin toimittamia tarjouskilpailutietoja ei ollut mahdollista käyttää tässä analyysissa. Saksan kansallisilla markkinoilla Siemensin liikevaihto onkin suurin. Edellä oleva tieto poikkeaa kuitenkin suuresti Philipsiä tai Siemensiä koskevista tiedoista: Philips osallistui Instrumentariumin kanssa samaan tarjouskilpailuun [10-20]* prosentissa tapauksista ja Siemens [20-30]* prosentissa tapauksissa.

(137) Lisäksi tarjouskilpailutietojen tilastoanalyysista ilmeni, ettei sulautuvilla kumppaneilla ole vastassaan muita kilpailijoita [40-50]* prosentissa kilpailuista, joihin ne molemmat osallistuvat(102), ja että niillä on vastassaan vain yksi kilpailija [30-40]* prosentissa kilpailuista. Tuloksen mukaan sulautuvilla osapuolilla on vastassaan yksi tai ei yhtään kilpailijaa [70-80]* prosentissa niistä tarjouskilpailuista, joihin ne kumpikin osallistuvat. Lisäksi näyttää siltä, että [80-90]* prosentissa tapauksista tämä toinen kilpailija ei ole Siemens eikä Philips vaan marginaalinen toimija. Nämä seikat viittaavat siihen, että kun otetaan huomioon teknisten vaatimusten vaikutus kilpailijoiden osallistumiseen tarjouskilpailuihin, sulautuma todennäköisesti johtaa merkittävien toimijoiden lukumäärän pienenemiseen kahdesta yhteen useimmissa niistä tarjouskilpailuista, joissa sulautuvat osapuolet aiemmin kilpailivat keskenään.

(138) Myös Espanjaa koskevat tiedot viittaavat siihen, että GE on sielläkin nykyisin Instrumentariumin pääasiallinen kilpailija. Ne kohtasivat [60-70]* prosentissa tarjouskilpailuista (joita oli kaikkiaan 542 kappaletta). Myös Siemens on läheinen kilpailija ([60-70]* prosenttia) mutta pienempi kuin GE, ja kaikki kolme yhtiötä kilpailevat keskenään vain [40-50]* prosentissa tapauksista. Sitä vastoin Philips tarjoaa Instrumentariumia vastaan varsin harvoin ([30-40]* prosenttia). Lisäksi sulautuvilla osapuolilla on vastassaan yksi tai ei yhtään muuta kilpailijaa [60-70]* prosentissa niistä tarjouskilpailuista, joihin ne kumpikin osallistuvat. Näissä kilpailuissa sulautuvien osapuolten vastassa ei ole Siemens eikä Philips [20-30]* prosentissa tapauksista.

(139) Myös Ranskassa GE näyttää olevan ilman muuta vahvin Instrumentariumille kilpailupainetta aiheuttava yritys. GE kilpaili Instrumentariumin kanssa [70-80]* prosentissa kaikista analysoiduista 1122 tarjouskilpailusta. Sitä vastoin Siemens oli Instrumentariumia vastassa vain joka toisessa kilpailussa ([50-60]* prosentissa), Philips alle yhdessä kilpailussa [...]* ([10-20]* prosentissa). Kaikki neljä kilpailijaa kohtaavat erittäin harvoin ([0-10]* prosentissa tapauksista).

(140) Muita maita koskevat tiedot viittaavat siihen, että GE ja Instrumentarium kohtasivat satunnaisemmin. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa GE oli Instrumentariumia vastassa [20-30]* prosentissa yhteensä [...]* tarjouskilpailusta, kun taas Philips kilpaili Instrumentariumin kanssa lähes joka toisessa tarjouskilpailussa ([40-50]* prosentissa). Silti niissä tarjouskilpailuissa, joissa GE ja Instrumentarium kohtasivat, niiden vastassa ei ollut yhtään muuta kilpailijaa [60-70]* prosentissa tapauksista tai niillä oli vain yksi muu kilpailija [20-30]* prosentissa tarjouskilpailuista. Tämä viittaa siihen, että sulautuvien osapuolten vastassa on enintään yksi kilpailija [80-90]* prosentissa niistä tarjouskilpailuista, joihin ne kumpikin osallistuvat.

(141) Tilanne on samanlainen Belgiassa (kumpikin osapuoli kilpaili toisiaan vastaan [10-20]* prosentissa [...]* kilpailusta) ja Suomessa (ne kohtasivat [0-10]* prosentissa [...]* kilpailusta). Muissa ETA-maissa luotettavien päätelmien tekemiseen soveltuvia tarjouskilpailuja oli liian vähän. Esimerkiksi Ruotsin tulokset osoittavat siihen suuntaan, että GE kilpaili Instrumentariumia vastaan hieman useammin ([40-50]* prosenttia) kuin Philips ([30-40]* prosenttia) tai Siemens ([30-40]* prosenttia). Komissiolla oli kuitenkin käytettävissään analyysia varten tarvittavat tiedot ainoastaan 19:stä Ruotsissa viiden viime vuoden aikana järjestetystä tarjouskilpailusta. Siksi näistä tiedoista voidaan johtaa tilastollisesti ainoastaan vähän merkitseviä tuloksia.

Ilmoituksen tekijän toimittama voitto-tappioanalyysi

(142) Economics Ridyard, Bishop & Baker ("RBB") on toimittanut ilmoituksen tekijän nimissä analyysin voitto- ja tappiotiedoista, minkä tarkoituksena on tukea väitettä, etteivät GE:n ja Instrumentariumin markkinaosuudet kuvasta tarkasti vaan itse asiassa liioittelevat ilmoitetun yrityskaupan kilpailuvaikutuksia. Ilmoituksen tekijä katsoo, että "sikäli kuin GE vaikuttaa Instrumentariumin käyttäytymiseen kilpailupaineen osalta voimakkaammin kuin muut kilpailijat kyseisillä markkinoilla, voisi olettaa, että GE sijoittuu toiselle sijalle yltäneeksi tarjoajaksi monissa niistä tarjouskilpailuista, jotka Instrumentarium on voittanut, ja päinvastoin"(103).

(143) RBB:n voitto-tappiotutkimus perustuu leikkaussalin valvontalaitteita koskeviin [2000-2500]* tarjouskilpailuun, jotka Instrumentarium voitti ETA-alueella(104) vuosina 1998-2003(105). Tutkimuksessa selvitetään, mikä tarjouksen tehnyt yritys sijoittui toiseksi niissä Instrumentariumin voittamissa tarjouskilpailuissa, joista sulautuvien osapuolien käytettävissä on ollut tietoa. Toiseksi sijoittunut yritys oletetaan Instrumentariumin lähimmäksi kilpailijaksi.

(144) Vaikka ilmoituksen tekijä viittaa tähän tutkimukseen väittäessään, ettei GE ole ollut Instrumentariumin lähin kilpailija, tiedoista ilmenee, että vuosina 1998-2003 GE oli useimmin Instrumentariumin jälkeen toiseksi sijoittunut yhtiö leikkaussalin valvontalaitteiden tarjouskilpailuissa Euroopassa. Osapuolten toimittamissa tiedoissa GE:n leikkaussalivalvontalaitteita koskevien tarjousten ilmoitettiin sijoittuneen ETA-alueella toiseksi [30-40]* prosentissa kaikista Instrumentariumin voittamista tarjouskilpailuista. Tällöin Dräger toimi yksinoikeudella GE:n jakelijana ([700-800]* tapauksessa) tai GE osallistui suoraan tarjouskilpailuun ([100-200]* tapauksessa). Philipsin tarjoukset sijoittuivat toiselle sijalle [30-40]* prosentissa ja Siemensin tarjoukset [10-20]* prosentissa tarjouskilpailuista. Muiden kilpailijoiden osuus toiselle sijalle päässeistä tarjouksista on [10-20]* prosenttia, mukaan luettuna Datascope [0-10]* prosentin osuudellaan.

(145) GE on ilman muuta yleisimmin Instrumentariumin jälkeen toiselle sijalle sijoittunut tarjoaja kolmessa maassa: [...]*, [...]* ja [...]*(106). Kaikissa muissa maissa GE:n valvontalaitteet yltävät toiselle sijalle Siemensin tai Philipsin valvontalaitteita harvemmin: Siemens on toisella sijalla [...]*(107), [...]* ja [...]*(108), ja Philips [...]*, [...]* ja [...]*.

(146) Ranskassa käydyistä [300-400]* tarjouskilpailusta, joista osapuolilla oli merkityksellistä tietoa, GE:n valvontalaitteet sijoittuvat Instrumentariumin jälkeiselle toiselle sijalle [50-60]* prosentissa tapauksista joko Drägerin myyminä ([100-200]* kilpailua) tai GE:n osallistuessa tarjouskilpailuun suoraan ([0-100]* kilpailua). Philips sijoittui toiselle sijalle [...]* tarjouskilpailussa eli [10-20]* prosentissa tapauksista, Siemens [...]* kilpailussa ja Datascope [...]* kilpailussa. Saksan [300-400]* tarjouskilpailussa GE:n valvontalaitteet ylsivät Instrumentariumin jälkeiselle toiselle sijalle [70-80]* prosentissa tapauksista joko Drägerin myyminä ([...]*) tai GE:n osallistuessa tarjouskilpailuun suoraan ([...]*). Siemensin vastaavat luvut olivat [...]* ja [10-20]* prosenttia, Philipsin [...]* ja [10-20]* prosenttia. Espanjassa ([400-500]* tapausta) GE oli toisella sijalla [60-70]* prosentissa tapauksista joko Drägerin välityksellä ([200-300]*) tai suoraan ([0-100]*) eli huomattavasti useammin kuin Philips ([20-30]* prosenttia) ja Siemens ([10-20]* prosenttia).

(147) Tämän perusteella voitaisiin siis olettaa, että ainakin Ranskassa, Saksassa ja Espanjassa GE on Instrumentariumin lähin kilpailija. Nämä tiedot vahvistavat oletusta, jonka mukaan sulautuman seurauksena syntyvällä yrityksellä olisi näillä markkinoilla suuren markkinaosuuden ohella mahdollisuus korottaa huomattavasti hintoja merkittävälle osalle asiakkaitaan joutumatta kilpailijoidensa haastamaksi. Tällaisessa tilanteessa lähimmän kilpailijan määräysvallan hankkiminen johtaisi huomattavaan kilpailun vähenemiseen, koska sulautuman seurauksena syntynyt yritys pystyisi jokaisella uudella tarjouskierroksella korottamaan hintojaan tietäen, että tyytymätön asiakas todennäköisesti ostaa yrityksen vaihtoehtoiseen tuotesarjaan kuuluvan tuotteen.

(148) Ilmoituksen tekijä katsoo kuitenkin muiden tekijöiden osoittavan, ettei GE ole todellisuudessa ollut Instrumentariumin lähin kilpailija.

(149) Ilmoituksen tekijän mukaan ensinnäkin(109) se, ettei eri maiden korvaavuusmalleissa havaita järjestelmällistä korrelaatiota, osoittaa, ettei osapuolten toimittamien tuotteiden ominaisuuksissa ole sinällään mitään erityisiä piirteitä. Komissio huomauttaa kuitenkin, että vaikka merkkien suosittuus vaihteleekin maasta toiseen, se osoittaa pelkästään kunkin jäsenvaltion sisäisiä, edelleen erilaisia kilpailuolosuhteita. Lisäksi se, ettei Dräger sijoittunut toiselle sijalle joissakin maissa, voidaan selittää yrityksen vähäisellä läsnäololla kyseisen jäsenvaltion markkinoilla. Drägerin osallistuminen tarjouskilpailuihin näyttää nimittäin olleen erittäin vähäistä niissä maissa, joissa Dräger ei ollut osapuolten tietojen mukaan toisella sijalla (Belgia, Suomi).

(150) Toiseksi(110), ilmoituksen tekijä väittää, että Drägerin/GE:n aiheuttama kilpailupaine on arvioitu liian suureksi, koska Dräger markkinoi kyseisellä jaksolla aktiivisesti myös muiden toimittajien (kuten Philipsin) valvontalaitteita huolimatta liittoutumisestaan GE:n kanssa. Komissio huomauttaa kuitenkin, ettei Drägerin voida osoittaa myyneen aktiivisesti muiden valmistajien valvontalaitteita tarkasteltavalla jaksolla, jonka aikana sillä oli yksinomainen jakelusopimus GE:n kanssa. Vastauksena tätä koskevaan komission kysymykseen ilmoituksen tekijä pystyi mainitsemaan ainoastaan kaksi esimerkkiä tarjouksista, joissa se uskoo Drägerin aktiivisesti markkinoineen muiden toimittajien valvontalaitteita(111). Drägerin toimittamat tarjouskilpailutiedot osoittavat, että se on myynyt kilpailijoiden valvontalaitteita tosiasiassa erittäin vähän. Huomautettakoon vielä, että vaikka Drägerin oletettaisiinkin silloin tällöin tarjonneen kolmansien osapuolien tuotteita, nämä tarjoukset eivät vaikuttaisi osapuolten tiedoista ilmenevään merkittävään suuntaukseen, katsottiinhan Philipsin ja Siemensin selvinneen toiselle sijalle vain pienessä osassa tarjouskilpailuja.

GE:n ja Drägerin liitto

(151) Ilmoituksen tekijä katsoo myös(112), että liittoutumisen aikoihin ilmennyt GE/Drägerin tuotteiden suhteellisen suuri menestys johtui Drägerin vakiintuneista anestesiatuotteista, sen vahvoista suhteista nukutuslääkäreihin ja sen jakeluverkostosta eikä GE:n leikkaussalin valvontalaitteiden tarjonnan vahvuudesta.

(152) GE liittoutui Drägerin kanssa maaliskuussa 1999, minkä seurauksena Dräger jakeli yksinoikeudella GE:n leikkaussalikäyttöön tarkoitettuja valvontalaitteita kaikissa ETA-maissa. Liitto muuttui sittemmin niin, että helmikuusta toukokuuhun 2002 jakelusopimus ei perustunut enää yksinoikeuteen. Tämän jälkeen Dräger ilmoitti tehneensä uuden sopimuksen yhteisyrityksestä Siemensin kanssa.

(153) Tutkimuksen kuluessa ilmoituksen tekijä toimitti komissiolle sisäisiä asiakirjoja, jotka koskevat erityisesti sen kaupallisia suhteita Drägeriin vuosina 1999-2002. GE:n sisäisistä asiakirjoista selviää se yleinen seikka, että sopimuksen perustavana tarkoituksena oli antaa GE:lle mahdollisuus hyödyntää Drägerin jakeluverkostoa ja hyviä suhteita anestesiologeihin. Tämä johtui siitä, että GE oli tullut näille markkinoille vuonna 1998 ostettuaan Marquetten ja tarvitsi vakiintuneen jakeluverkoston kautta avautuvan väylän leikkaussalimarkkinoille. GE:n sisäisissä asiakirjoissa sanotaan esimerkiksi, että liittoutumiseen oli kaksi syytä: "Toinen oli jakelu ja toinen tiiviimpien suhteiden luominen anestesiologeihin."(113).

(154) Komissio toteaa, että Drägerin läsnäolo anestesiakoneiden tuotantoketjun alkupään markkinoilla on voinut vaikuttaa myönteisesti GE:n leikkaussalivalvontalaitteiden myyntiin.

(155) Sisäiset asiakirjat eivät kuitenkaan mitenkään viittaa siihen, ettei GE:llä olisi ollut vahvaa valikoimaa leikkaussalin valvontalaitteiden markkinoilla, ja ne osoittavat myös, että Drägerin asema on saattanut selvästi parantua liittoutumisen vuoksi GE:n tuotteiden ansiosta. Eräässä vuotta 1999 koskevassa sisäisessä asiakirjassa(114) todetaankin, että Dräger olisi muun muassa [...]* ja että [...]*. Tämä antaa siis viitteitä siitä, että Dräger hyötyisi vastaavasti GE:n potilasvalvontalaitteiden valikoimasta kilpaillessaan anestesiakonemarkkinoilla Datex-Ohmedaa vastaan.

(156) Komissio pyrki tutkimuksen kestäessä arvioimaan, millä perusteilla Drägerin asiakkaat olivat ostaneet leikkaussalin valvontalaitteita niissä maissa, joissa GE/Dräger näytti sijoittuneen tarjouskilpailuissa Instrumentariumin jälkeiselle toiselle sijalle. Vastaajien otos oli erittäin pieni, ja tulokset ovat näennäisen vastakkaisia eri maissa. Saksassa vastaajien suuri enemmistö ilmoitti ostaneensa GE:n valvontalaitteita niiden ominaisuuksien vuoksi eikä niinkään siksi, että niiden myyjänä oli vastaajien käyttämä anestesialaitetoimittaja. Toisaalta Espanjassa vastaajat näyttivät painottavan enemmän sitä, että valvontalaitteiden toimittajana oli Dräger. Ranskassa tulokset jakautuivat kahtia.

(157) Yleisesti asiakaskysely näyttää kuitenkin olevan ristiriidassa sen GE:n väitteen kanssa, että sen valikoituminen muita useammin leikkaussalin valvontalaitteiden tarjouskilpailuissa toiselle sijalle johtuu yksinomaan Drägerin asemasta anestesialaitteiden markkinoilla. Valtaenemmistö asiakkaista nimittäin valitsee tietyn merkkiset valvontalaitteet, koska ne vastaavat tarvittavia teknisiä vaatimuksia. Asiakkaat luottavat vahvasti myös toimittajan kykyyn hyödyntää hyvää jakeluverkostoa, jonka avulla voidaan tarjota keskeytymättömät kunnossapito- ja huoltopalvelut. Lisäksi asiakkaat arvioivat GE:n valvontalaitteet laadukkaimpien tuotteiden joukkoon Instrumentariumin, Philipsin ja Siemensin tuotteiden rinnalle. Sitä vastoin toimittajan kyky tarjota myös anestesiakoneita ei näytä olevan merkittävä tekijä. Komission kysely osoittaa myös, että hankkiessaan uusia leikkaussalin valvontalaitteita asiakkaat luottavat pääasiassa valvontalaitetoimittajan vakiintuneeseen maineeseen ja sen tarjoamaan teknologiaan riippumatta siitä, vaihtavatko ne tällöin toimittajaa vai eivät.

(158) Edellä olevan perusteella on syytä katsoa, että GE:n asema leikkaussalin valvontalaitteiden alalla suhteessa muihin kilpailijoihin silloin, kun tarjouskilpailun vastapuolena on Instrumentarium, johtuu myös sen valvontalaitteiden laadusta ja sen käytössä Drägerin kautta olevan jakeluverkoston tehokkuudesta eikä pelkästään siitä, että Drägerilläkin on tuotevalikoima anestesia- ja hengityslaitemarkkinoilla. Tämä näyttää saavan vahvistusta GE:n ilmoitukseen(115) sisältyvästä alkuperäisestä toteamuksesta, joka koskee sen suhdetta Drägeriin ja jonka mukaan kilpailijan tuotteen menestyminen markkinoilla riippuu sen myynnin tehokkuudesta ja kilpailijan koosta.

(159) Ilmoituksen tekijä esittää, että GE oli toiselle sijalle yltänyt tarjoaja ainoastaan niissä maissa, joissa Drägerillä oli vahva asema anestesialaitemarkkinoilla, ja useimmiten sellaisissa tarjouskilpailuissa, joissa valvontalaitteita myytiin yhdessä anestesiakoneen kanssa. Silti sen ilmoittamien tietojen perusteella eräissä maissa ei havaita vastaavuutta Drägerin anestesiamarkkinoiden markkinaosuuksien ja niiden tarjouksien lukumäärän välillä, joissa GE oli Instrumentariumin jälkeen toisella sijalla. Ilmoituksen tekijä esittää näin, ettei GE ole ollut [...]* lainkaan Instrumentariumin jälkeisellä toisella sijalla, vaikka Drägerillä on ollut [20-30]* prosentin markkinaosuus anestesiakoneiden markkinoilla. Ilmoituksen tekijä toteaa samoin, ettei GE ole ollut lainkaan Instrumentariumin jälkeisellä toisella sijalla [...]* ja että [...]* se selvisi toiseksi ainoastaan [0-10]* prosentissa tarjouskilpailuista, vaikka Drägerin markkinaosuudet näissä maissa ovat [20-30]* ja [30-40]* prosenttia.

(160) Mitä tulee väitteeseen, että GE oli useimmiten Instrumentariumin jälkeisellä toisella sijalla silloin, kun Dräger ei tehnyt tarjousta pelkistä valvontalaitteista, tutkimus perustuu Instrumentariumin Ranskassa voittamiin [100-200]* tarjouskilpailuun ja Espanjassa voittamiin [100-200]* kilpailuun(116). Ilmoituksen tekijä esittää, että Ranskassa niistä [0-100]* projektista, joissa Dräger valikoitui toiselle sijalle, [70-80]* prosenttia koski pakettitarjouksia ja [20-30]* prosenttia pelkkiä valvontalaitteita. Komissio huomauttaa, että tutkimuksen perustana käytetyt tiedot edustavat hyvin pientä osaa niistä Ranskan tarjouskilpailuista, joissa Instrumentariumin todettiin voittaneen ([300-400]* kilpailua) ja GE/Drägerin tulleen toiseksi ([200-300]* kilpailua). Lisäksi ilmoituksen tekijä itsekin toteaa, että tämän rajallisen tarjousotoksen perusteellakin GE/Dräger on edelleen Instrumentariumin jälkeen toisella sijalla useammin kuin kaikki muut kilpailijat (GE/Dräger [...]*, Siemens, [...]* ja Philips [...]*)(117). Ilmoituksen tekijä antaa ymmärtää, että Espanjassa Dräger pääsi toiselle sijalle vain pakettitarjouksissa, mutta se perustaa väitteensä [100-200]* tarjoushavaintoon aiemmin mainituista [400-500]* tarjouksesta.

(161) Osapuolia pyydettiin lisäksi toimittamaan tiedot Saksan valvontalaite- ja pakettitarjouksista. Osapuolet toimittivat [0-100]* esimerkkiä Instrumentariumin voittamista tarjouskilpailuista(118). Dräger sijoittui tarjouskilpailun voittaneen Instrumentariumin jälkeiselle toiselle sijalle sekä pakettitarjouksissa ([...]* kaikkiaan [...]* tarjouksesta eli [80-90]* prosentissa) että [60-70]* prosentissa pelkistä valvontalaitetarjouksista ([...]* kaikkiaan [...]* tarjouksesta).

(162) Lisäksi ilmoituksen tekijä väittää, että sen markkina-asema heikkeni merkittävästi sen jälkeen, kun liitto Drägerin kanssa päättyi helmikuussa 2002, ja ettei Drägerin asema leikkaussalin valvontalaitteiden markkinasegmentissä ole kärsinyt(119). Ilmoituksen tekijä perustaa väitteensä siihen, että GE:n leikkaussalin valvontalaitteiden myynti on laskenut vuonna 2002 ja että GE valikoitui harvoin Instrumentarium jälkeiselle toiselle sijalle lokakuusta 2002 maaliskuuhun 2003 ulottuneella jaksolla.

(163) Komissio huomauttaa kuitenkin, että GE:n markkinaosuuksien suhteellinen lasku vuonna 2002 liittyy luontaisesti tilanteeseen, jossa toimittajan suhteet jakelijaansa huononevat, eivätkä niinkään Drägerin toimintaan sellaisenaan. Ilmoituksen tekijä toteaa, että jokainen leikkaussalin valvontalaitteiden markkinoilla toimiva toimittaja tarvitsee erillisen jakelu- ja myyntihenkilöstön(120) ja että GE:n suhteet Drägeriin ovat huonontuneet helmikuusta 2002 lähtien. Eräästä sisäisestä asiakirjasta saadaan viitteitä siitä, että GE itsekin piti tätä markkinaosuuden laskua pelkkänä "siirtymävaiheena"(121).

(164) GE pystyy kokonsa ja varojensa puolesta aivan varmasti perustamaan jakeluverkoston ja hankkimaan erillisen myyntihenkilöstön leikkaussalin valvontalaitteiden markkinoita varten. Kun lisäksi otetaan huomioon GE:n asema tehohoidon valvontalaitteiden markkinoilla ja läsnäolo muiden lääkintälaitteiden lähimarkkinoilla, kuten kliinisten tietojärjestelmien markkinoilla, GE:llä on suuri houkutus ylläpitää ja kasvattaa toimintaansa leikkaussalin valvontalaitteiden markkinoilla voidakseen tarjota asiakkailleen täydellisen tuotevalikoiman. Todettakoon lopuksi, että siirtymäkaudellakin, jonka aikana GE:n on luotava uusi jakeluverkosto, se on pystynyt säilyttämään vuonna 2002 edelleen melkoisen markkinaosuuden erityisesti [...]*, jossa se on edelleen numero [...]*, sekä [...]*, [...]*, [...]* ja [...]*, ja osallistumaan yhä tarjouskilpailuihin, mikä on aiheuttanut merkittävää kilpailupainetta muille merkittäville tarjoajille, kuten Instrumentariumille. GE onnistui jopa kasvattamaan markkinaosuuttaan [...]*, vaikka sillä ei ollut jakelua maassa aiempina vuosina.

(165) Näin ollen komissio katsoo, ettei GE:n myynnin tilapäisen laskun voida olettaa vastaavan sitä kilpailupainetta, jonka GE aiheutti Instrumentariumille ennen sulautumaa ja joka todennäköisesti olisi aiheutunut ilman sulautumaa. Tästä seuraa erityisesti se, että vuoden 2002 markkinaosuudet kuvaavat ainoastaan osittain GE:n nykyistä läsnäoloa markkinoilla. Tämän vuoksi keskimääräiset markkinaosuudet vuosina 2000, 2001 ja 2002 kuvaavat paremmin sulautuvien osapuolten todennäköistä markkina-asemaa tarkasteltavina olevissa viidessä maassa (Ranskassa, Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Espanjassa ja Ruotsissa).

Sulautuman hintavaikutus

(166) Voidakseen arvioida perusteellisesti yrityskaupan vaikutuksia komissio on tehnyt joukon ekonometrisia analyyseja ja tarkastellut erään kolmannen osapuolen ja osapuolten toimittamia ekonometrisiä tutkimuksia.

(167) Komissio on tutkinut omassa analyysissaan sulautuman todennäköisiä hintavaikutuksia osapuolilta ja merkittävimmiltä kilpailijoilta kerättyjen tarjouskilpailutietojen perusteella. Tavoitteena oli selvittää, miten Instrumentariumin läsnäolo markkinoilla vaikuttaa GE/Drägerin asiakkailtaan veloittamaan hintaan ja toisinpäin. Komissio analysoi samoin Philipsin ja Siemensin antamat tiedot määrittääkseen GE:n ja Instrumentariumin yhteisen läsnäolon hintavaikutukset markkinoilla.

(168) Analyysin aineisto koostui sulautuman kummankin osapuolen sekä kilpailijoiden (Philipsin ja Siemensin) esittämistä tiedostoista ja osapuolten toimittamista paperimuodossa olevista laskuista ja tarjouskilpailuasiakirjoista. Komissio pyrki mittaamaan käytettävissä olevien tietojen perusteella GE:n ja Instrumentariumin sulautuman todennäköisiä hintavaikutuksia erilaisten ekonometristen mallien, pääasiassa monen muuttujan lineaarisen regression, avulla.

(169) Hintavaikutuksia mitataan eri kilpailijoiden tarjoamiin alennuksiin kohdistuvina vaikutuksina. Näin otetaan huomioon, että yksittäiset projektit vaihtelevat paljon vaatimuksiltaan, laitteistokokonaisuuksiltaan ja lisävarusteiltaan, minkä vuoksi todelliset kauppahinnat eivät ole sellaisinaan vertailukelpoisia eri tarjousten kesken.

(170) Paperimuodossa olevien laskujen laskutustietojen kohdentamisessa sähköisessä muodossa luovutettuihin tarjouskilpailutietoihin oli muutamia ongelmia. Ne estivät komissiota laskemasta hinnastohintaan sovellettua alennusprosenttia monissa havainnoissa. Tämän vuoksi komissio ei voinut käyttää Instrumentariumia koskevia tietoja.

Todennäköiset hintavaikutukset Ranskassa

(171) Komissio keräsi tietoja GE:n yksin esittämistä tarjouksista ja Drägerin esittämistä tarjouksista. Useimmat käyttökelpoisista havainnoista koskivat Ranskassa järjestettyjä tarjouskilpailuja.

(172) Drägerin toimittamien tarjouskilpailutietojen(122) analyysin perusteella tulee se kuva, että Instrumentariumin osallistuminen tarjouskilpailuihin vaikuttaa todellakin Drägerin hintoihin: tämän myöntämä keskimääräinen alennus oli Instrumentarium osallistuessa [35-45]* prosenttia ja ilman Instrumentariumia [25-35]* prosenttia. Ero on tilastollisesti merkittävä 99 prosentin l