Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin päätösasiakirja - Liite I: Sopimus Euroopan energiaperuskirjasta - Liite II: Energiaperuskirjaa koskevia päätöksiä



Virallinen lehti nro L 380 , 31/12/1994 s. 0024 - 0090

Suomenk. erityispainos Alue 12 Nide 3 s. 0075

Ruotsink. erityispainos Alue 12 Nide 3 s. 0075

L 069 09/03/1998 P. 0026



LIITE I SOPIMUS EUROOPAN ENERGIAPERUSKIRJASTA Johdanto TÄMÄN SOPIMUKSEN SOPIMUSPUOLET, jotka ottavat huomioon 21 päivänä marraskuuta 1990 allekirjoitetun uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan, ottavat huomioon Haagissa 17 päivänä joulukuuta 1991 allekirjoitetussa Haagin Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin päätösasiakirjassa hyväksytyn Euroopan energiaperuskirjan, palauttavat mieleen, että kaikki Haagin konferenssin päätösasiakirjan allekirjoittaneet sopimuspuolet ovat sitoutuneet pyrkimään Euroopan energiaperuskirjan tavoitteisiin ja noudattamaan sen periaatteita sekä mahdollisimman nopeasti toteuttamaan ja laajentamaan yhteistyötä neuvotellen vilpittömässä mielessä Euroopan peruskirjaa ja pöytäkirjoja koskevan sopimuksen, ja haluavat antaa peruskirjaan sisältyville sitoumuksille varman ja velvoittavan kansainvälisen oikeudellisen perustan, haluavat myös luoda tarvittavan rakenteellisen perustan Euroopan energiaperuskirjassa mainittujen periaatteiden täytäntöönpanemiseksi, haluavat panna täytäntöön Euroopan energiaperuskirjassa tarkoitetun peruskäsitteen, joka on taloudellisen kasvun edistäminen investointien ja energia-alan kaupan vapauttamiseen tähtäävin toimenpitein, vakuuttavat, että sopimuspuolet pitävät tärkeimpänä kansallisen kohtelun ja suosituimmuuskohtelun tehokasta soveltamista ja että näitä sitoumuksia sovelletaan investointien toteuttamiseen lisäsopimuksen mukaisesti, ottavat huomioon kansainvälisen kaupan vaiheittaista vapauttamista koskevan tavoitteen ja syrjinnän estämisen periaatteen kansainvälisessä kaupassa siten kuin ne on kirjattu tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen ja sen liiteasiakirjoihin ja siten kuin niistä muutoin määrätään tässä sopimuksessa, ovat vakaasti päättäneet poistaa vaiheittain tekniset, hallinnolliset ja muut kaupan esteet energiaraaka-aineiden ja tuotteiden sekä alaan liittyvien laitteiden, teknologian ja palvelujen osalta, odottavat niiden sopimuspuolten, jotka eivät tällä hetkellä ole tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen sopimuspuolia, liittyvän kyseiseen sopimukseen myöhemmin, ja pyrkivät luomaan siirtymävaiheen kauppajärjestelyn, joka auttaa kyseisiä sopimuspuolia eikä estä niitä valmistautumasta yleissopimukseen liittymiseen, ovat tietoisia niiden sopimuspuolten oikeuksista ja velvoitteista, jotka ovat myös tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen ja sen liiteasiakirjojen sopimuspuolia, ottavat huomioon sulautumia, monopoleja, kilpailun vastaisia menettelytapoja ja markkina-aseman väärinkäyttöä koskevat kilpailusäännöt, ottavat huomioon myös ydinsulkusopimuksen, ydinaineiden, -laitteiden ja -teknologian vientiin sovellettavat suuntaviivat ja muut kansainvälistä asesulkua ydinalan osalta koskevat velvoitteet tai yhteiset tulkinnat, tunnustavat mahdollisimman tehokkaan energian etsinnän, tuotannon, muuntamisen, varastoinnin, kuljetuksen, jakelun ja käytön tarpeen, palauttavat mieleen Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen ilmaston muutoksista, valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen ja sen pöytäkirjat sekä muut kansainväliset sopimukset, jotka sisältävät energiaan liittyviä näkökohtia ja tunnustavat, että ympäristön suojelemiseen tähtääviä toimenpiteitä on toteutettava entistä kiireellisemmin, mukaan lukien toimenpiteet, jotka koskevat energialaitosten purkamista ja jätteiden poistoa ja hyväksyttää kansainvälisellä tasolla tavoitteet ja perusteet tähän tarkoitukseen, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: I OSA MÄÄRITELMÄT JA TARKOITUS 1 artikla Määritelmät Tässä sopimuksessa seuraavilla ilmaisuilla on jäljempänä annettu merkitys: 1) 'Peruskirjalla` tarkoitetaan Haagissa 17 päivänä joulukuuta 1991 allekirjoitettua Haagissa pidetyn Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin päätösasiakirjassa hyväksyttyä Euroopan energiaperuskirjaa; päätösasiakirjan allekirjoittamista pidetään peruskirjan allekirjoittamista vastaavana. 2) 'Sopimuspuolella` tarkoitetaan valtiota tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöä, joka on suostunut sitoutumaan tähän sopimukseen ja jonka osalta tämä sopimus on voimassa. 3) 'Alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöllä` tarkoitetaan valtioiden perustamia järjestöjä, joille ne ovat antaneet toimivallan määrätyillä aloilla, joista osaa hallitaan tällä sopimuksella, mukaan lukien valta tehdä päätöksiä, jotka liittyvät näihin aloihin. 4) 'Energiaraaka-aineilla ja -tuotteilla` tarkoitetaan liitteeseen EM sisältyviä tavaroita tulliyhteistyöneuvoston harmonoidun järjestelmän ja Euroopan yhteisöjen yhdistetyn nimikkeistön mukaan. 5) 'Energia-alan taloudellisella toiminnalla` tarkoitetaan kaikkea energiaraaka-aineiden tai -tuotteiden etsintään, louhintaan tai poraukseen, jalostukseen, tuotantoon, varastointiin, maakuljetukseen, siirtoon, jakeluun, kauppaan, markkinointiin ja myyntiin liittyvää tai kaukolämmön jakeluun liittyvää taloudellista toimintaa, lukuun ottamatta liitteessä NI annettuja raaka-aineita ja tuotteita. 6) 'Investoinnilla` tarkoitetaan kaikkea investoijan suoraan tai epäsuorasti omistamaa tai valvomaa omaisuutta, johon sisältyvät: a) aineellinen ja aineeton irtain ja kiinteä omaisuus sekä omistusoikeudet kuten vuokrat, kiinnitykset, pantit ja vakuudet, b) yhtiö tai kaupallinen yritys tai osakkeet, pääomat tai muut yhtiön tai kaupallisen yrityksen pääomaan osallistumisen muodot sekä yhtiön tai kaupallisen yrityksen velkakirjat ja muut saatavat, c) investointiin liittyvän taloudellisen arvon sisältävän sopimuksen perusteella määräytyvät käteissaatavat tai oikeudet suorituksiin, d) teollis- ja tekijänoikeudet, e) tuotot, f) kaikki laissa tai sopimuksessa määrätyt tai lain mukaan myönnetyt lisenssit tai luvat energia-alan taloudellisen toiminnan harjoittamiseen. Muutokset, jotka koskevat omaisuuden investointimuotoa, eivät vaikuta investoinnin sisältöön, ja ilmaisu 'investointi` sisältää kaikki investoinnit riippumatta siitä, ovatko ne voimassa tämän sopimuksen voimaantullessa vai toteutetaanko ne tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen sen sopimuspuolen osalta, josta investoija tulee tai jonka alueella investointi toteutetaan, jäljempänä 'tosiasiallinen voimaantuloajankohta`, jos sopimusta sovelletaan ainoastaan raaka-aineisiin, jotka vaikuttavat investointeihin tosiasiallisen voimaantuloajankohdan jälkeen. Ilmaisulla 'investointi` tarkoitetaan kaikkia energia-alan taloudelliseen toimintaan liittyviä investointeja ja kaikkia investointeja tai investoinnin lajeja, jotka toteutetaan tietyn sopimuspuolen alueella, joita se nimittää 'peruskirjan piiriin kuuluviksi hankkeiksi` ja jotka se ilmoittaa sihteeristölle. 7) 'Investoijalla` tarkoitetaan: a) sopimuspuolen osalta: i) kaikkia luonnollisia henkilöitä, joilla on kyseisen sopimuspuolen kansalaisuus tai jotka vakinaisesti asuvat sen alueella valtiossa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, ii) kaikkia yrityksiä tai muita kyseisen sopimuspuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti järjestäytyneitä yhteisöjä, b) "kolmannen valtion" osalta kaikkia luonnollisia henkilöitä, yrityksiä tai yhteisöjä, jotka täyttävät soveltuvin osin a alakohdassa sopimuspuolen osalta annetut vastaavat edellytykset. 8) 'Investoida` tai 'toteuttaa investointeja` tarkoittaa uusien investointien toteuttamista, olemassa olevien investointien kokonaan tai osittaista hankkimista tai siirtymällä muille investointitoiminnan aloille. 9) 'Tuotolla` tarkoitetaan investoinnista saatuja tai siihen liittyviä tuloja riippumatta maksutavasta, mukaan lukien voitot, osingot, korot, ylijäämät, tekijänoikeudet, maksut hallinnasta, teknisestä avusta tai muusta toiminnasta ja luontoissuoritukset. 10) 'Alueella` tarkoitetaan sopimuspuolena olevan valtion osalta: a) aluetta, joka on valtion alamaisuudessa ottaen huomioon, että alueeseen sisältyvät maa, sisävedet ja aluevedet ja b) kansainvälisen merioikeuden rajoissa ja sen mukaisesti merta, merenpohjaa ja merenpohjan alla olevaa maata, jotka kuuluvat sopimuspuolen suvereniteettiin ja lainkäyttövaltaan. Sopimuspuolina olevien alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöjen osalta 'alueella` tarkoitetaan tämän järjestön jäsenvaltioiden aluetta järjestön perustamisasiakirjan määräysten mukaisesti. 11) a) 'GATTilla` tarkoitetaan GATT 1947 -sopimusta tai GATT 1994 -sopimusta tai molempia, kun molempia voidaan soveltaa. b) 'GATT 1947 -sopimuksella` tarkoitetaan 30 päivänä lokakuuta 1947 päivättyä tullitariffeja ja kauppaa koskevaa yleissopimusta myöhempine korjauksineen tai muutoksineen, joka on liitetty Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja työllisyyskonferenssin valmistelevan komitean toisessa istunnossa hyväksyttyyn loppuasiakirjaan. c) 'GATT 1994 -sopimuksella` tarkoitetaan Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen liitteessä 1A tarkoitettua tullitariffeja ja kauppaa koskevaa yleissopimusta myöhempine korjauksineen tai muutoksineen. Maailman kauppajärjestön perustamissopimuksen sopimuspuolta pidetään GATT 1994 -sopimuksen sopimuspuolena. d) 'Liitetyillä asiakirjoilla` tarkoitetaan tapauksen mukaan: i) sopimuksia tai muita lainvoimaisia asiakirjoja myöhempine korjauksineen, muutoksineen tai muunnelmineen, mukaan lukien päätökset, julistukset ja yhteiset tulkinnat, jotka on tehty GATT 1947 -sopimuksen perusteella tai ii) Maailman kauppajärjestön perustamissopimusta, mukaan lukien sen liite 1 (lukuun ottamatta vuoden GATT 1994 -sopimusta), sen liitteitä 2, 3 ja 4 ja siihen liittyviä päätöksiä, julistuksia ja yhteisiä tulkintoja myöhempine korjauksineen tai muutoksineen. 12) 'Teollis- ja tekijänoikeuksilla` tarkoitetaan tekijänoikeuksia ja niihin liittyviä oikeuksia, tuotemerkkejä, maantieteellisiä merkintöjä, piirustuksia ja teollismalleja, patentteja, integroitujen piirien piirimalleja ja julkistamattoman tiedon suojaa. 13) a) 'Energiaperuskirjan pöytäkirjalla` tai 'pöytäkirjalla` tarkoitetaan sopimusta, jonka neuvottelemiseen peruskirjaa käsittelevä konferenssi sallii ja jonka tekstin se hyväksyy, ja joka tehdään kahden tai useamman sopimuspuolen välillä tämän sopimuksen määräysten täydentämiseksi, korvaamiseksi tai laajentamiseksi tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan tietyn erityistoiminnan tai alan osalta tai peruskirjan III jaksossa tarkoitettujen yhteistyöalojen osalta. b) 'Energiaperuskirjan julistuksella` tai 'julistuksella` tarkoitetaan asiakirjaa, joka ei ole velvoittava, ja jonka neuvottelemiseen peruskirjaa käsittelevä konferenssi sallii ja jonka tekstin se hyväksyy, ja joka tehdään kahden tai useamman sopimuspuolen välillä tämän sopimuksen määräysten täsmentämiseksi tai täydentämiseksi. 14) 'Vapaasti vaihdettavalla valuutalla` tarkoitetaan valuuttaa, josta käydään laajasti kauppaa kansainvälisillä valuuttamarkkinoilla ja jota käytetään laajasti kansainvälisessä maksuliikenteessä. 2 artikla Sopimuksen tarkoitus Tällä sopimuksella luodaan oikeudellinen perusta vastavuoroiseen täydentävyyteen ja molemminpuoliseen etuun perustuvalle energia-alan pitkäaikaiselle yhteistyölle peruskirjan tavoitteiden ja periaatteiden mukaisesti. II OSA KAUPPA 3 artikla Kansainväliset markkinat Sopimuspuolet pyrkivät edistämään energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden pääsyä kansainvälisille markkinoille kaupallisin perustuvin ehdoin ja yleisesti kehittämään avoimia ja kilpailukykyisiä energiamarkkinoita. 4 artikla GATTin ja sen liiteasiakirjojen kunnioittaminen Millään tämän sopimuksen määräyksellä ei kumota GATT-sopimuspuolina olevien sopimuspuolten välillä GATTin ja sen liiteasiakirjojen määräyksistä siten kuin niitä sovelletaan kyseisten sopimuspuolten välillä. 5 artikla Kauppaan liittyvät investointitoimenpiteet 1 Mikään sopimuspuoli ei saa soveltaa kauppaan liittyviä investointitoimenpiteitä, jotka eivät ole GATTin III ja XI artiklan mukaisia; tämä ei vaikuta sopimuspuolen GATTista ja sen liiteasiakirjoista ja 29 artiklasta johtuviin oikeuksiin ja velvoitteisiin. 2 Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluvat kaikki investointitoimenpiteet, jotka kansallisen lain tai hallinnollisen määräyksen mukaan ovat pakollisia tai täytäntöönpantavissa, tai joiden noudattaminen on välttämätöntä tietyn edun saavuttamiseksi, ja jotka edellyttävät, että a) yritys ostaa tai käyttää samasta maasta tulevia tuotteita tai muuten samasta maasta lähtöisin olevia tuotteita, riippumatta siitä, ovatko ne määritelty yksittäisinä tuotteina, tuotteiden määränä tai arvona tai suhteessa sen paikallisen tuotannon määrään tai arvoon tai b) yritys ostaa tai käyttää maahantuotuja tuotteita tai palveluja, jotka rajoittuvat suhteellisesti niiden tuotteiden tai palvelujen määrään tai arvoon, joita se vie maasta tai jotka rajoittavat: c) yritystä tuomasta maahan paikallisessa tuotannossaan käyttämiään tai siihen liittyviä tuotteita yleisesti tai suhteutettuna sen viemän paikallisen tuotannon määrään tai arvoon, d) yritystä tuomasta maahan paikallisessa tuotannossaan käyttämiään tai siihen liittyviä tuotteita rajoittamalla sen ulkomaisen valuutan saantia määrään, joka on suhteessa yrityksen nimiin luettavan ulkomaisen valuutan maahantuloon. tai e) yritystä viemästä tai myymästä vientiä varten tuotteita, riippumatta siitä, ovatko ne määritelty yksittäisinä tuotteina, tuotteiden määränä tai arvona tai suhteessa sen paikalliseen tuotannon määrään tai arvoon. 3 Mitään 1 kohdan määräystä ei voida tulkita siten, että siinä estettäisiin sopimuspuolta soveltamasta kauppaan liittyviä 2 kohdan a ja c alakohdassa kuvattuja investointitoimenpiteitä valinnan edellytyksinä viennin edistämisessä, ulkomaisessa avussa, julkisissa hankinnoissa tai etuustulli- tai kiintiöohjelmissa. 4 Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään sopimuspuoli voi väliaikaisesti jatkaa niiden kauppaan liittyvien investointitoimenpiteiden ylläpitämistä, joita se on soveltanut yli 180 päivän ajan ennen kuin se allekirjoitti tämän sopimuksen, jos se noudattaa liitteen TRM määräyksiä, jotka koskevat ilmoittamista ja vaiheittaista poistamista. 6 artikla Kilpailu 1 Kukin sopimuspuoli pyrkii energia-alan taloudellisessa toiminnassa poistamaan markkinoiden vääristymiä ja kilpailun esteitä. 2 Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sillä on oman lainkäyttövaltansa rajoissa tarvittavat ja asianmukaiset lait ja määräykset ja niitä sovelletaan niin, että voidaan puuttua yksipuoliseen ja yhteiseen kilpailunvastaiseen toimintaan taloudellisessa toiminnassa energia-alalla. 3 Ne sopimuspuolet, joilla on kokemusta kilpailusääntöjen soveltamisessa, tarkastelevat huolella mahdollisuuksia antaa pyynnöstä ja voimavarojen rajoissa teknistä apua muille sopimuspuolille kilpailusääntöjen luomiseksi ja panemiseksi täytäntöön. 4 Sopimuspuolet voivat toimia yhteistyössä kilpailusääntöjensä soveltamisessa neuvotellen ja vaihtaen tietoja. 5 Kun sopimuspuoli arvioi toisen sopimuspuolen alueella havaitun tietyn kilpailun vastaisen käytännön vaikuttavan kielteisesti tärkeään etuun, joka liittyy tässä artiklassa määriteltyihin tavoitteisiin, se voi ilmoittaa siitä toiselle sopimuspuolelle ja pyytää kyseisen sopimuspuolen toimivaltaisia kilpailuviranomaisia aloittamaan asianmukaiset pakotetoimet. Ilmoittava sopimuspuoli liittää ilmoitukseensa riittävästi tietoja, jotta ilmoituksen vastaanottava sopimuspuoli voi tunnistaa kilpailun vastaisen menettelyn, jota ilmoitus koskee, ja toimittaa samalla muita tietoja, joita se voi toimittaa ja ehdottaa yhteistyötä. Ilmoituksen vastaanottava sopimuspuoli tai tarvittaessa kyseisen sopimuspuolen toimivaltaiset kilpailuviranomaiset voivat neuvotella ilmoituksen tehneen sopimuspuolen kilpailuviranomaisten kanssa ja huomioivat kokonaisuudessaan toisen sopimuspuolen kanteen päättäessään, onko tarpeen toteuttaa pakotetoimia esille tuodun, ilmoituksessa mainitun kilpailun vastaisen menettelyn suhteen. Ilmoituksen saanut sopimuspuoli toimittaa toiselle sopimuspuolelle tiedon päätöksestään tai toimivaltaisten kilpailuviranomaistensa päätöksestä ja antaa sille pyynnöstä päätöksensä perustelut. Jos pakotetoimet pannaan täytäntöön, ilmoituksen saanut sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle toimien tuloksesta ja mahdollisuuksien mukaan kaikesta merkittävästä sillä välin tapahtuneesta kehityksestä. 6 Missään tämän artiklan määräyksessä ei edellytetä sopimuspuolta toimittamaan tietoja tietojen levittämistä, luottamuksellisuutta tai liikesalaisuutta koskevien lakiensa vastaisesti. 7 Edellä 5 kohdassa ja 27 artiklan 1 kohdassa selostetut menettelyt ovat tämän sopimuksen yksinomaiset tämän artiklan soveltamisesta tai tulkinnasta johtuvien riitojen ratkaisumenettelyt. 7 artikla Kauttakulku 1 Kukin sopimuspuoli toteuttaa tarvittavat toimenpiteet energiaraaka-aineiden ja tuotteiden kauttakulun helpottamiseksi vapaan kauttakulun periaatteen mukaisesti ja ilman energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden alkuperän, määräpaikan tai omistajan perusteella tapahtuvaa erottelua tai tällaiseen erotteluun perustuvaa hinnoittelua koskevaa syrjintää ja aiheuttamatta kohtuuttomia viivästyksiä, rajoituksia tai maksuja. 2 Sopimuspuolet rohkaisevat toimivaltaisia elimiä yhteistyöhön: a) energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kauttakulussa tarvittavan kuljetuskaluston nykyaikaistamiseksi, b) useamman kuin yhden sopimuspuolen alueella käytettävän kuljetusluston kehittämiseksi ja toiminnassa, c) toimenpiteissä, joiden tarkoituksena on energiaraaka-aineiden huollon keskeytysten vaikutusten lieventäminen, d) energiankuljetuskaluston yhteensovittamisen parantamiseksi. 3 Kukin sopimuspuoli sitoutuu siihen, että sen energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kuljetukseen ja energiankuljetuskaluston käyttöön liittyvissä määräyksissä ei kohdella huonommin kauttakulussa olevia energiaraaka-aineita ja -tuotteita kuin sen omalta alueelta lähtöisin olevia tai sinne tarkoitettuja energiaraaka-aineita ja -tuotteita, jollei olemassa olevassa kansainvälisessä sopimuksessa toisin määrätä. 4 Jos energiankuljetuskalustolla ei voida suorittaa energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kauttakulkua kaupallisesti kannattavalla tavalla, sopimuspuolet eivät luo esteitä uuden kapasiteetin perustamiselle, jollei 1 kohdan mukaisessa sovellettavassa lainsäädännössä toisin säädetä. 5 Sopimuspuolen, jonka kautta kulkee energiaraaka-aineita ja -tuotteita, ei tarvitse: a) sallia energiankuljetuskaluston rakentamista tai muuntamista tai b) sallia muuta kauttakulkua tai lisäkauttakulkua, jossa käytetään olemassa olevaa energiankuljetuskalustoa, jos se voi osoittaa muille sopimuspuolille, että sen energiajärjestelmien turvallisuus ja tehokkuus, mukaan lukien energiahuollon varmuus, olisivat silloin vaarassa. Sopimuspuolet varmistavat, jollei 6 ja 7 kohdasta muuta johdu, energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden vakiintuneen kulun muiden sopimuspuolten alueelle tai niiden alueelta tai muiden sopimuspuolten alueiden välillä. 6 Jos kauttakulkua koskevasta kysymyksestä syntyy riitaa, sopimuspuoli, jonka alueen kautta kauttakulku tapahtuu, pidättäytyy keskeyttämästä vakiintunutta energiaraaka-aineiden tai -tuotteiden kauttakuljetusta tai pienentämästä sitä tai sallimasta valvontansa piiriin kuuluvan yksikön tai lainkäyttövaltaansa kuuluvaan yksikköön liittyneen yksikön keskeyttämästä tai vähentämästä tavaroiden siirtämistä ennen 7 kohdassa selostetun riitojen ratkaisumenettelyn loppuun saattamista, jollei keskeyttämisestä tai vähentämisestä ole erikseen määrätty sopimuksessa, jolla kauttakulkua hallitaan, tai jollei siihen ole saatu lupaa sovittelijan päätöksen mukaisesti. 7 Seuraavia määräyksiä sovelletaan 6 kohdassa tarkoitettuun riitaan, mutta ainoastaan sen jälkeen, kun kaikki sopimuksesta johtuvat tai muut riidan osapuolina olevien sopimuspuolten tai minkä tahansa 6 kohdassa tarkoitetun yksikön ja toisen sopimuspuolen yksikön väliset ennalta sovitut riitojen ratkaisukeinot on käytetty: a) Riidan osapuolena oleva sopimuspuoli voi vedota pääsihteeriin ilmoituksella, johon kuuluu tiivistelmä riidan kohteesta. Pääsihteeri ilmoittaa vetoamisesta kaikille sopimuspuolille. b) Pääsihteeri nimittää sovittelijan 30 päivän kuluessa ilmoituksen saamisesta neuvotellen riidan osapuolten ja muiden riidassa osallisten sopimuspuolten kanssa. Sovittelijalla on oltava kokemusta riidan aiheena olevista kysymyksistä eikä hän saa olla riidan osapuolten tai muiden sopimuspuolten, joita riita koskee, kansalainen tai kotoisin kyseisen sopimuspuolen alueelta tai asua siellä vakinaisesti. c) Sovittelija hakee riidan osapuolten sopua riidan ratkaisemiseksi tai sopua menettelystä, jolla riita voitaisiin ratkaista. Jos sovittelija ei onnistu löytämään sopua 90 päivän kuluessa nimittämisestään, hän suosittelee riidan ratkaisua tai menettelyä, jolla riita voitaisiin ratkaista ja hän päättää väliaikaisista tullitariffeista ja muista ehdoista ja yksityiskohtaisista säännöistä, joita kauttakulussa noudatetaan sovittelijan määrittämästä päivämäärästä alkaen riidan ratkaisuun saakka. d) Sopimuspuolet sitoutuvat tarkkailemaan ja takaamaan, että niiden valvonnassa olevat tai niiden tuomiovallan piiriin kuuluvat yksiköt noudattavat c alakohdan mukaisesti tehtyä väliaikaisesta päätöksestä tullitariffeista ja ehdoista sekä yksityiskohtaisista säännöistä 12 kuukauden ajan sovittelijan päätöksestä tai riidan ratkaisuun saakka, jolloin otetaan huomioon ensin päättyvä määräaika. e) Sen estämättä, mitä b alakohdassa määrätään, pääsihteeri voi päättää olla nimittämättä sovittelijaa, jos riita hänen mielestään koskee kauttakulkua, johon on sovellettu tai sovellettava a d alakohdassa määrättyä riitojen ratkaisumenettelyä eikä menettely ole johtanut riidan ratkaisuun. f) Peruskirjaa käsittelevä konferenssi hyväksyy sovittelumenettelyä koskevat perusmääräykset ja sovittelijoiden palkkiot. 8 Tämän artiklan määräykset eivät vapauta sopimuspuolia niiden kansainvälisestä oikeudesta johtuvista oikeuksista ja velvoitteista, mukaan lukien kansainvälinen tapaoikeus, eikä olemassa olevista kahden- tai monenvälisistä sopimuksista johtuvista oikeuksista ja velvoitteista, mukaan lukien merenalaisia kaapeleita ja putkia koskevat säännöt. 9 Tätä artiklaa ei voida soveltaa siten, että se velvoittaisi sopimuspuolen, jolla ei ole kauttakulkua varten määrätynlaista energiankuljetuskalustoa, toteuttamaan tämän artiklan nojalla toimenpiteitä energiankuljetuskaluston osalta. Kyseisen sopimuspuolen on kuitenkin noudatettava 4 kohdan määräyksiä. 10 Tässä artiklassa tarkoitetaan: a) 'Kauttakululla` i) tietyn sopimuspuolen alueen kautta tapahtuvaa tai sen alueella oleviin satamalaitteistoihin saapuvaa tai niistä lähtevää lastaus- ja purkaustarkoituksissa tapahtuvaa toisen valtion alueelta peräisin olevien ja kolmannen valtion alueelle tarkoitettujen energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kuljetusta, niin kauan kuin joko toinen tai kolmas valtio on sopimuspuoli. tai ii) tietyn sopimuspuolen alueen kautta tapahtuvaa energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kuljetusta toisen sopimuspuolen alueelta tuon toisen sopimuspuolen alueelle, jolleivät sopimuspuolet, joita asia koskee, toisin päätä ja yhteisesti kirjaa päätöstään liitteeseen N. Sopimuspuolet voivat poistaa nimensä liitteestä N ilmoittamalla aikomuksestaan yhdessä kirjallisesti sihteeristölle, joka välittää ilmoituksen kaikille muille sopimuspuolille. Poistaminen tulee voimaan neljän viikon kuluttua tästä ilmoituksesta. b) 'Energiankuljetuskalustolla` korkeapainekaasuputkia, korkeajännitesähkönsiirtoverkkoja- ja linjoja, raakaöljyputkia, hiililieteputkia, öljynjalostustuotteiden kuljetusputkia ja kaikkea muuta kiinteää kalustoa, joka on erityisesti tarkoitettu energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden käsittelyyn. 8 artikla Teknologian siirto 1 Sopimuspuolet sopivat edistävänsä energiateknologian saatavuutta ja sen siirtämistä kaupallisin ja syrjimättömin perustein tukeakseen energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden tehokasta kauppaa sekä investointeja ja pannakseen täytäntöön peruskirjan tavoitteet jollei niiden laeista, asetuksista ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojasta muuta johdu. 2 Sen mukaisesti, mikä on tarpeen 1 kohdan määräysten panemiseksi täytäntöön, sopimuspuolet poistavat olemassa olevat esteet eivätkä luo uusia esteitä energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden sekä alaan liittyvien laitteiden ja -palvelujen teknologian siirtämiselle ottaen kuitenkin huomioon asesulun ja muut kansainväliset velvoitteet. 9 artikla Pääomien saatavuus 1 Sopimuspuolet tunnustavat avoimien pääomamarkkinoiden tärkeyden energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kaupan rahoittamiseen tarkoitettujen pääomavirtojen rohkaisemiseksi ja muiden sopimuspuolten, erityisesti siirtymätaloutta harjoittavien, alueella energia-alan investointien toteuttamiseksi ja helpottamiseksi. Sen takia kukin sopimuspuoli pyrkii edistämään muiden sopimuspuolten yritysten ja kansalaisten pääsyä pääomamarkkinoilleen energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kaupan ja muiden sopimuspuolten alueella toteutettavien energia-alan taloudellista toimintaa koskevien investointien rahoittamiseksi kohtelulla, joka ei ole vähemmän edullinen kuin samankaltaisissa olosuhteissa omiin yrityksiin tai kansalaisiin ja jonkun toisen sopimuspuolen tai kolmannen maan yrityksiin ja kansalaisiin sovellettu, jolloin otetaan huomioon edullisin kohtelu. 2 Sopimuspuoli voi hyväksyä ja soveltaa ohjelmia, jotka koskevat julkisten lainojen, avustusten, vakuuksien tai vakuutusten saamista ulkomailla toteutettavien investointien tai kaupan helpottamiseksi. Sopimuspuoli myöntää nämä edut kyseisten ohjelmien tavoitteiden, rajoitusten ja perusteiden mukaisesti (mukaan lukien perusteet, tavoitteet, rajoitukset tai perustelut, jotka koskevat hakijan yrityksen toimipaikkaa tai etujen perusteella toimitettavien tavaroiden ja palvelujen toimituspaikkaa) investointeihin taloudelliseen toimintaan muiden sopimuspuolten energia-alan tai energiaraaka-aineiden ja tuotteiden kaupan rahoittamiseksi muiden sopimuspuolten kanssa. 3 Sopimuspuolten taloudellisen vakauden ja investointi-ilmapiiriin parantamiseen tähdättyjä energia-alan taloudellisen toiminnan ohjelmia täytäntöönpantaessa sopimuspuolet pyrkivät rohkaisemaan asian kannalta olennaisten kansainvälisten rahoituslaitosten toimintaa ja hyödyntämään niiden asiantuntemusta. 4 Missään tämän artiklan määräyksessä ei estetä: a) rahoituslaitoksia soveltamasta niiden lainoitus- tai takuumenettelyjä, jotka perustuvat markkinaperiaatteisiin ja varovaisuusnäkökohtiin tai b) sopimuspuolta toteuttamasta toimenpiteitä: i) varovaisuussyistä, myös varmistaakseen investoijien, kuluttajien, tallettajien, vakuutuksen ottajien tai rahoituspalveluja antavan tahon rahavelvoitteesta nauttivien henkilöiden suojan tai ii) varmistaakseen rahajärjestelmän ja pääomamarkkinoiden eheyden ja vakauden. III OSA INVESTOINTIEN EDISTÄMINEN JA SUOJA 10 artikla Investointien edistäminen, suoja ja kohtelu 1 Kukin sopimuspuoli rohkaisee tämän sopimuksen määräysten mukaisesti muiden sopimuspuolten investoijia investointeihin alueellaan ja luo sitä varten vakaat, oikeudenmukaiset, suotuisat ja avoimet olosuhteet. Näihin olosuhteisiin kuuluu sitoumus kohdella aina oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti muiden sopimuspuolten investoijien investointeja. Näiden investointien suoja ja turvallisuus on mahdollisimman vakaata, eikä yksikään sopimuspuoli estä millään tavoin kohtuuttomin tai syrjivin toimenpitein niiden hallintoa, ylläpitämistä, käyttöä, käyttöoikeutta tai luovutusta. Näitä investointeja käsitellään aina vähintään yhtä edullisella tavalla kuin kansainvälinen lainsäädäntö, mukaan lukien sopimusvelvoitteet, edellyttää. Kukin sopimuspuoli noudattaa toista sopimuspuolta edustavan investoijan kanssa tekemiään sopimuksia, myös tämän investointeihin liittyviä. 2 Kukin sopimuspuoli pyrkii kohtelemaan 3 kohdan mukaisesti muiden sopimuspuolten investoijia alueellaan tehtyjen investointien osalta. 3 Tätä artiklaa sovellettaessa 'kohtelulla` tarkoitetaan sopimuspuolen toiselle osoittamaa kohtelua, joka on vähintään yhtä edullista kuin tämän omien investoijien tai kenen tahansa sopimuspuolen tai kolmannen maan investoijan kohtelu, sen mukaan mikä kohtelu on edullisin. 4 Lisäsopimus velvoittaa kunkin osapuolen siinä määrätyin edellytyksin myöntämään muiden osapuolten investoijille alueellaan tehtyjen investointien osalta 3 kohdassa määrätyn kohtelun. Tämä sopimus on avoinna tämän sopimuksen allekirjoittaneiden tai sen osapuolina olevien valtioiden tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöjen allekirjoitusta varten. Tätä lisäsopimusta koskevat neuvottelut on määrä aloittaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1995, ja tavoitteena on tehtävä sopimus 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. 5 Kukin sopimuspuoli pyrkii alueellaan tehtyjen investointien osalta: a) mahdollisimman paljon rajoittamaan poikkeamista 3 kohdassa määrätystä kohtelusta, b) poistamaan asteittain muiden sopimuspuolten investoijia koskevat rajoitukset. 6 a) Sopimuspuoli voi investointien osalta alueellaan milloin tahansa ilmoittaa vapaaehtoisesti sihteeristön välityksellä peruskirjaa käsittelevälle konferenssille, ettei sillä ole aikomusta ottaa käyttöön uusia poikkeuksia 3 kohdassa määrätystä kohtelusta. b) Lisäksi sopimuspuoli voi milloin tahansa sitoutua vapaaehtoisesti myöntämään muiden sopimuspuolten investoijille näiden energia-alan jotain tai kaikkea taloudellista toimintaa koskevien alueellaan tehtävien investointien osalta 3 kohdassa määrätyn kohtelun. Näistä sitoumuksista ilmoitetaan sihteeristölle, ne kirjataan liitteeseen VC ja ne ovat tämän sopimuksen yhteydessä sitovia. 7 Kukin sopimuspuoli myöntää muiden sopimuspuolten investoijien alueellaan toteuttamille investoinneille sekä heidän niihin liittyville toimille, mukaan lukien hallinto, ylläpitäminen, käyttö, käyttöoikeus tai luovutus, vähintään yhtä edullisen kohtelun kuin omien investoijiensa tai minkä tahansa sopimuspuolen tai minkä tahansa kolmannen maan investoijan investoinneille, ja niihin liittyville toimille mukaan lukien hallinto, ylläpitäminen, käyttö, käyttöoikeus tai luovutus, sen mukaan mikä kohtelu on edullisin. 8 Tämän sopimuksen 7 kohtaa koskevat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt niiden ohjelmien yhteydessä, joiden nojalla sopimuspuoli myöntää avustusta tai muuta taloudellista tukea tai tekee energia-alan tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvän sopimuksen, esitetään 4 kohdassa tarkoitetussa lisäsopimuksessa. Kukin sopimuspuoli tiedottaa sihteeristön välityksellä peruskirjaa käsittelevälle konferenssille yksityiskohtaisista säännöistä, joita se soveltaa tässä kohdassa tarkoitetuissa ohjelmissa. 9 Jokainen valtio tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö, joka allekirjoittaa tämän sopimuksen tai tulee siihen osalliseksi, toimittaa päivänä, jona se allekirjoittaa sopimuksen tai tallettaa liittymisasiakirjansa, sihteeristölle lyhyen selonteon kaikista laeista, asetuksista ja muista säädöksistä, jotka koskevat: a) tämän artiklan 2 kohtaan liittyviä poikkeuksia, tai b) tämän artiklan 8 kohdassa tarkoitettuja ohjelmia. Sopimuspuolet pitävät selontekonsa ajan tasalla ilmoittamalla muutoksista sihteeristölle viipymättä. Peruskirjaa käsittelevä konferenssi tarkastelee näitä selontekoja säännöllisesti. Selonteko voi sisältää a alakohdan osalta energia-alan osa-alat, joilla sopimuspuoli myöntää muiden sopimuspuolten investoijille 3 kohdassa määrätyn kohtelun. Peruskirjaa käsittelevän konferenssin suorittamassa tarkastelussa voidaan b alakohdan osalta käsitellä kyseisten ohjelmien vaikutuksia kilpailuun ja investointeihin. 10 Tämän artiklan muiden määräysten estämättä 3 ja 7 kohdassa määrättyä kohtelua ei sovelleta teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan; kohtelu on niiden teollis- ja tekijänoikeuksien suojaan sovellettavien kansainvälisten sopimusten määräysten mukaista, joissa sopimuspuolet ovat osallisina. 11 Tämän sopimuksen 26 artiklaa sovellettaessa sopimuspuolen toisen sopimuspuolen investoijan soveltamisajankohtana voimassa olevaan investointiin soveltamaa, 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa määritettyä, kauppaan liittyvää investointitoimenpidettä pidetään ensin mainitun sopimuspuolen tämän osan mukaisen velvollisuuden rikkomisena, jollei 5 artiklan 3 ja 4 kohdasta muuta johdu. 12 Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sen kansalliseen lainsäädäntöön sisältyy tehokkaat keinot investointeja, investointisopimuksia ja investointilupia koskevien vaatimusten käsittelemiseksi ja niihin liittyvien oikeuksien toteuttamiseksi. 11 artikla Avainhenkilöstö 1 Jollei luonnollisten henkilöiden maahantuloa, oleskelua ja työskentelyä koskevista laeista ja määräyksistä muuta johdu, kukin sopimuspuoli tutkii vilpittömässä mielessä toisen sopimuspuolen investoijien ja näiden investoijien palkkaaman henkilöstön näiden investoijien tekemien investointien yhteydessä palkatun henkilöstön laatimat, maahantuloa ja sellaista tilapäistä oleskelua alueella koskevat hakemukset, jotka liittyvät kyseisten investointien toteuttamiseen, kehittämiseen, hallintoon, ylläpitämiseen, käyttöön, käyttöoikeuteen tai luovutukseen, mukaan lukien neuvonta- ja teknisten peruspalvelujen tarjoaminen. 2 Kukin sopimuspuoli antaa alueellaan investointeja tekevän toisen sopimuspuolen investoijien ja näiden investoijien investointihankkeiden palkata näiden investoijien tai investointihankkeiden valitsemaa avainhenkilöstöä kansalaisuudesta riippumatta, jos tämä avainhenkilöstö on oikeutettu tulemaan ensimmäisen sopimuspuolen alueelle ja oleskelemaan ja työskentelemään siellä, siltä osin kuin kyseinen palvelussuhde on tälle avainhenkilöstölle myönnetyssä luvassa asetettujen edellytysten, yksityiskohtaisten sääntöjen ja kestoa koskevien rajoitusten mukainen. 12 artikla Menetysten korvaaminen 1 Lukuun ottamatta niitä tapauksia, joissa sovelletaan 13 artiklaa, sopimuspuolen toiselle sodan, muun aseellisen selkkauksen, kansallisen hätätilan, sisäisten levottomuuksien tai muiden vastaavanlaisten kyseisen sopimuspuolen alueella ilmenneiden tapahtumien vuoksi tämän alueella suorittamiinsa investointeihin liittyviä menetyksiä kärsineelle toisen sopimuspuolen investoijalle antama kohtelu on kaikkien palautusten, hyvitysten ja korvausten tai minkä tahansa muun maksujärjestelyn osalta vähintään yhtä edullista kuin tämän ensimmäisen kenelle tahansa muulle, tämän omille, minkä tahansa sopimuspuolen tai minkä tahansa kolmannen maan investoijalle antama kohtelu. 2 Tässä kohdassa sanotun rajoittamatta 1 kohdan soveltamista, toisen sopimuspuolen alueella mainitussa kohdassa tarkoitetussa tilanteessa menetyksiä kärsineen sopimuspuolen investoija saa, menetyksen johtuessa: a) toisen sopimuspuolen viranomaisten suorittamasta jälkimmäisen tekemien investointien osittaisesta tai täydellisestä haltuunotosta tai b) toisen sopimuspuolen puolustusvoimien tai viranomaisten suorittamasta näiden investointien osittaisesta tai täydellisestä tuhoamisesta, joka ei ollut tilanteen kannalta välttämätöntä, kummassakin tapauksessa pikaisen, riittävän ja asianmukaisen palautuksen tai korvauksen. 13 artikla Pakkolunastus 1 Sopimuspuolen investoijan toisen sopimuspuolen alueella suorittamia investointeja ei kansallisteta, pakkolunasteta eikä niihin sovelleta kansallistamiseen tai pakkolunastamiseen verrattavia toimenpiteitä, jäljempänä 'pakkolunastus`, paitsi jos tämä pakkolunastus: a) suoritetaan yleisen edun vuoksi, b) ei ole syrjivä, c) suoritetaan lain mukaisesti ja d) siitä suoritetaan viipymättä riittävä ja asianmukainen korvaus. Tämä korvaus vastaa määrältään pakkolunastetun investoinnin oikeaa markkina-arvoa juuri ennen pakkolunastusta tai pakkolunastuksen uhan tulemista tietoon tavalla, joka vaikuttaa investoinnin arvoon, jäljempänä 'arviointipäivä`. Tämä oikea kauppa-arvo ilmaistaan investoijan valinnan mukaan vapaasti vaihdettavana valuuttana arviointipäivänä voimassa olevan kyseisen valuutan markkinakurssin perusteella. Korvaukseen sisällytetään myös markkinoiden perusteella määräytyvän kaupallisen korkotason mukainen korko pakkolunastuspäivän ja maksupäivän väliseltä ajalta. 2 Asianomaisella investoijalla on oikeus pakkolunastuksen suorittaneen sopimuspuolen lainsäädännön mukaisesti oikeus- tai muun toimivaltaisen ja riippumattoman viranomaisen suorittamaan tapauksensa, investointiaan koskevan arvioinnin ja korvausmaksun pikaiseen uudelleentarkasteluun 1 kohdassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti. 3 Epäselvyyden välttämiseksi pakkolunastus koskee kaikkia tilanteita, joissa sopimuspuoli pakkolunastaa sellaisen alueellaan toimivan yhtiön tai yrityksen varallisuuden, jossa toisen sopimuspuolen investoijalla on investointeja, mukaan lukien osakeomistus. 14 artikla Investointeihin liittyvien maksujen siirrot 1 Kukin sopimuspuoli takaa toisen sopimuspuolen investoijien alueellaan suorittamien investointien osalta vapauden varojen siirroille alueelleen ja sieltä pois mukaan lukien: a) alkupääoman sekä kaiken lisäpääoman investoinnin ylläpitämistä ja kehittämistä varten, b) tuottojen, c) sopimukseen perustuvien maksujen, erityisesti lainasopimukseen liittyvien pääoman kuoletuksen ja koronmaksujen, d) tämän investoinnin yhteydessä ulkomailta palkatun henkilökunnan käyttämättömien tulojen ja muiden palkkioiden, e) investoinnin tai sen osan myynnistä tai realisoinnista saatujen tulojen, f) riitojen ratkaisemisesta johtuvien maksujen sekä g) tämän sopimuksen 12 ja 13 artiklan mukaisten korvausmaksujen siirrot. 2 Edellä 1 kohdassa tarkoitetut siirrot suoritetaan viipymättä ja (lukuun ottamatta luontaissuorituksia) vapaasti vaihdettavana valuuttana. 3 Siirrot suoritetaan siirrettävässä valuutassa käteisenä suoritettavien liiketoimien osalta siirtopäivänä voimassa olevan valuuttamarkkinakurssin mukaan. Valuuttamarkkinoiden puuttuessa käytetään viimeisintä maahan suuntautuneisiin investointeihin sovellettua kurssia tai viimeisintä valuuttojen vaihdossa erityisnosto-oikeuksiin käytettyä kurssia sen mukaan mikä on investoijan kannalta edullisempi. 4 Sen estämättä, mitä 1 3 kohdassa määrätään, sopimuspuoli voi suojella velkojien etuja ja varmistaa arvopapereiden liikkeeseenlaskua, kauppaa ja vaihtamista koskevan lainsäädännön noudattamisen sekä siviili-, hallinto- ja rikosoikeudellisten tuomioiden täytäntöönpanon soveltamalla kohtuullisesti, tasapuolisesti ja vilpittömässä mielessä kansallista lainsäädäntöään. 5 Sen estämättä, mitä 2 kohdassa määrätään, sopimuspuolet, jotka olivat entisen Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton jäsenvaltioita, voivat keskinäisissä sopimuksissaan määrätä, että maksusiirrot on suoritettava niiden omina valuuttoina, jos kyseisissä sopimuksissa kohdellaan muiden sopimuspuolten investoijien näiden alueella suorittamia investointeja vähintään yhtä edullisella tavalla kuin nämä sopimukset tehneiden sopimuspuolten investoijien tai kolmannen valtion investoijien investointeja. 6 Sen estämättä, mitä 1 kohdan b alakohdassa määrätään, sopimuspuoli voi rajoittaa luontaissuorituksina tapahtuvaa tuoton siirtoa, jos hän on 29 artiklan 2 kohdan a alakohdan tai GATTin ja sen liiteasiakirjojen mukaan oikeutettu rajoittamaan tai kieltämään luontaissuoritustuotteiden viennin tai vientiinmyynnin, jos tämä sopimuspuoli kuitenkin sallii luontaissuorituksien siirrot siten kuin investointisopimuksessa, investointiluvassa tai missä tahansa muussa kirjallisessa sopimuksessa on tämän ja toisen sopimuspuolen investoijan tai tämän investoinnin kesken sovittu tai määritelty. 15 artikla Sijaantulo 1 Jos sopimuspuoli tai sen nimeämä laitos, jäljempänä 'maksajaosapuoli`, suorittaa korvaus- tai takuumaksun investoijan, jäljempänä 'saajaosapuoli`, toisen sopimuspuolen, jäljempänä 'isäntäosapuoli`, alueella suorittamalle investoinnille, isäntäosapuoli tunnustaa: a) kaikki sellaiseen investointiin liittyvät oikeudet ja saatavat maksajaosapuolelle luovutetuiksi ja b) maksajaosapuolen valtuudet käyttää oikeuksiaan ja vaatia saataviaan sijaantulon perusteella. 2 Maksajaosapuolella on olosuhteista riippumatta oikeus: a) samaan kohteluun 1 kohdassa tarkoitetun luovutuksen nojalla saavutettujen oikeuksiensa ja saataviensa osalta ja b) samoihin näiden oikeuksien ja saatavien nojalla suoritettaviin maksuihin kuin saajaosapuolella oli tämän sopimuksen nojalla kyseisen investoinnin osalta. 3 Tämän sopimuksen 26 artiklan mukaisessa menettelyssä sopimuspuoli ei voi puolustuksekseen, vastavaatimuksena, korvausoikeuden perusteella eikä millään muulla perusteella vedota siihen, että vakuutus- tai takuusopimuksen nojalla on saatu tai on määrä saada väitetyn vahingon täydellinen tai osittainen hyvitys tai muu korvaus. 16 artikla Suhde muihin sopimuksiin Jos vähintään kaksi sopimuspuolta on liittynyt johonkin sellaiseen aikaisempaan kansainväliseen sopimukseen tai liittyy myöhemmin sellaiseen kansainväliseen sopimukseen, jonka määräykset koskevat tämän sopimuksen III tai V osan sisältöä, 1) minkään tämän sopimuksen III tai V osan määräyksen ei voida tulkita kumoavan tämän toisen sopimuksen määräyksiä eikä oikeutta vaatia tätä kohtaa koskevan erimielisyyden ratkaisemista tämän toisen sopimuksen mukaisesti, ja 2) minkään tämän toisen sopimuksen määräyksen ei voida tulkita kumoavan tämän sopimuksen III tai V osan määräyksiä eikä oikeutta vaatia tätä kohtaa koskevan erimielisyyden ratkaisemista tämän sopimuksen mukaisesti, jos jokin tällainen määräys on edullisempi investoijan tai investoinnin kannalta. 17 artikla III osan soveltamatta jättäminen tietyissä olosuhteissa Kukin sopimuspuoli varaa itselleen oikeuden kieltäytyä myöntämästä tämän osan mukaisia etuja: 1) oikeudelliselle yksikölle, jos se on kolmannen maan kansalaisten omistuksessa tai hallinnassa ja jos sillä ei ole merkittävää kaupallista toimintaa sen sopimuspuolen alueella, jolla se sijaitsee tai 2) investointihankkeelle, jos kieltäytyvä sopimuspuoli toteaa, että kyseessä on sellaisen kolmannen maan investoijan investointi, jonka kanssa sillä tai johon nähden se: a) ei ole diplomaattisissa suhteissa tai b) hyväksyy tai ylläpitää toimenpiteitä i) jolla kielletään liiketoimet kyseisen valtion investoijien kanssa, tai ii) joita rikottaisiin tai kierrettäisiin, jos tässä osassa määrätyt edut myönnettäisiin kyseisen valtion investoijille tai näiden investoinneille. IV OSA SEKALAISIA MÄÄRÄYKSIÄ 18 artikla Energiavaroihin kohdistuva suvereniteetti 1 Sopimuspuolet tunnustavat valtioiden suvereniteetin ja suvereenit oikeudet energiavaroihin nähden. Ne vahvistavat uudelleen, että näitä oikeuksia on käytettävä kansainvälisen oikeuden sääntöjen mukaisesti ja alaisuudessa. 2 Tämä sopimus ei vaikuta energiavarojen käytettävyyteen, kyseisten varojen tutkimiseen eikä kaupalliseen käyttöön liittyviin tavoitteisiin, eikä sillä rajoiteta mitenkään niiden säännösten soveltamista, joilla sopimuspuolet säätelevät energiavarojen omistusoikeusjärjestelmää. 3 Kullakin valtiolla on edelleen oikeus päättää etenkin energiavarojen tutkimista ja hyödyntämistä varten nimettävistä maantieteellisistä alueista alueellaan, niiden talteenottoon liittyvistä järjestelyistä ja niiden ehdyttämistä ja hyödyntämistä koskevista aikatauluista, määrätä ja periä tähän tutkimukseen ja tähän hyödyntämiseen kohdistettavia veroja, rojaltteja ja muita maksuja, säännellä kyseiseen alueellaan suoritettavaan tutkimukseen, käyttöön ja hyödyntämiseen liittyviä ympäristö- ja turvallisuusnäkökohtia sekä osallistua tähän tutkimukseen ja hyödyntämiseen erityisesti valtiovallan ja valtion yritysten suoran osallistumisen kautta. 4 Sopimusosapuolet sitoutuvat myötävaikuttamaan energiavarojen käytettävyyteen erityisesti myöntämällä syrjimättömyyden periaatetta noudattaen ja julkistetuin perustein niiden tutkimusta, hyödyntämistä tai talteenottamista koskevia lupia, lisenssejä, toimilupia ja sopimuksia. 19 artikla Ympäristönäkökohtia 1 Kukin sopimuspuoli pyrkii kestävän kehityksen periaatetta noudattaen ja itseään sitovien ympäristöä koskevien kansainvälisten sopimusten mukaiset velvoitteet huomioon ottaen rajoittamaan taloudellisesti tehokkaalla tavalla kaikista alueellaan suoritettavista energiakiertoon liittyvistä toimista aiheutuvien ympäristöhaittojen vaikutuksen mahdollisimman vähäiseksi sekä omalla alueellaan että sen ulkopuolella ottaen samalla huomioon turvallisuusnäkökohdat. Kukin sopimuspuoli pyrkii toiminnassaan kustannustehokkuuteen. Toimintaohjelmissaan ja toimissaan kukin sopimuspuoli pyrkii ennalta ehkäisemään ympäristövaurioita tai rajoittamaan ne mahdollisimman vähäisiksi. Sopimuspuolet katsovat, että niiden kunkin alueella saastumisesta vastuussa oleva taho on periaatteessa velvollinen vastaamaan saastumisesta aiheutuvista kustannuksista mukaan lukien rajan yli tapahtuva saastuminen, ja että tällöin on huomioitava yleinen etu sekä vältettävä energiakiertoon tai kansainväliseen kauppaan kohdistuvien investointien vääristymistä. Tätä varten sopimuspuolet: a) ottavat huomioon ympäristönäkökohdat laatiessaan ja toteuttaessaan energiapolitiikkaansa, b) edistävät markkinapohjaista hinnanmuodostusta sekä huomioivat nykyistä suuremmassa määrin ympäristökustannuksia ja -hyötyjä energiakierron kaikissa vaiheissa, c) kannustavat 34 artiklan 4 kohdan huomioon ottaen peruskirjan ympäristötavoitteiden toteuttamiseen tähtäävää yhteistyötä ja yhteistyötä energiakiertoa koskevien kansainvälisten ympäristönormien alalla, ottaen samalla huomioon sopimuspuolten erot ympäristöhaittojen sekä niiden torjuntakustannusten osalta, d) kiinnittävät erityistä huomiota energiatehokkuuden parantamiseen, uusiutuvien energianlähteiden kehittämiseen ja käyttöön, puhtaampien polttoaineiden käytön edistämiseen sekä ympäristön saastumista ehkäisevän tekniikan ja siihen tähtäävien teknisten menetelmien käyttöön, e) edistävät ympäristöystävällistä ja taloudellisesti tehokasta energiapolitiikkaa sekä kustannustehokkaita menettelytapoja ja teknologiaa koskevan tiedon keräämistä ja jakamista sopimuspuolten kesken, f) edistävät yleisön tietoisuutta energiajärjestelmien ympäristövaikutuksista, negatiivisten ympäristövaikutusten torjumisen ja rajoittamisen tärkeydestä sekä torjunta- ja rajoittamistoimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista, g) edistävät, myös yhteistoimin, sellaisten energiankäytön kannalta tehokkaiden ja ympäristöystävällisten menettelytapojen, prosessien ja tekniikan tutkimista, kehittämistä ja soveltamista, joilla energiakierron eri vaiheisiin liittyvät ympäristöhaitat saadaan supistettua mahdollisimman vähäisiksi taloudellisesti kannattavalla tavalla, h) rohkaisevat suotuisien olosuhteiden luomista tämän tekniikan siirrolle ja levittämiselle sopusoinnussa teollis- ja tekijänoikeuksien riittävän ja tehokkaan suojan kanssa, i) edistävät ympäristön kannalta merkityksellisten energia-alan investointihankkeiden ympäristövaikutusten avointa arviointia varhaisessa vaiheessa ennen päätöksentekoa sekä niiden jälkiseurantaa, j) edistävät kansainvälistä tietoisuutta ja tiedonvaihtoa sopimuspuolten merkittävistä ympäristöohjelmista ja -normeista ja kyseisten ohjelmien ja normien toteuttamisesta sekä k) pyydettäessä osallistuvat voimavarojensa mukaan sopimuspuolten asianmukaisten ympäristöohjelmien kehittelyyn ja toteutukseen. 2 Yhden tai useamman sopimuspuolen pyynnöstä tämän artiklan määräysten soveltamista tai tulkintaa koskevat erimielisyydet tutkitaan, siltä osin kuin niiden käsittelystä muissa kansainvälisissä yhteyksissä ei ole sovittu, peruskirjaa käsittelevässä konferenssissa, joka pyrkii löytämään niihin ratkaisun. 3 Tässä artiklassa tarkoitetaan: a) 'energiakierrolla` energiaketjua kokonaisuudessaan, mukaan lukien energian eri muotojen etsiminen, tutkiminen, tuottaminen, muuntaminen, varastoiminen, kuljetus, jakelu ja kulutus, jätteiden käsittely ja hävittäminen sekä näiden toimintojen käytöstä poisto, lakkauttaminen tai sulkeminen siten että ympäristölle haitallisia vaikutuksia vähennetään mahdollisimman paljon, b) 'ympäristövaikutuksilla` kaikkia tietyn toiminnan ympäristössä aikaansaamia vaikutuksia mukaan lukien ihmisten terveys ja turvallisuus, kasvi- ja eläinkunta, maaperä, ilma, vesi, ilmasto, maisema ja historialliset muistomerkit tai muut konkreettiset rakennelmat sekä näiden eri tekijöiden välinen vuorovaikutus; myös edellä mainittujen tekijöiden vaikutuksia kulttuuriperintöön sekä yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin oloihin, c) 'energiatehokkuuden parantamisella` toimintaa, jonka tavoitteena on tavaran tai palvelun tuotantoyksikön ylläpitäminen samansuuruisena heikentämättä tuotannon laatua tai tehoa, mutta vähentämällä kyseisen tuotannon aikaansaamiseen tarvittavan energian määrää, ja d) 'kustannustehokkuudella` määritellyn tavoitteen saavuttamista mahdollisimman pienin kustannuksin sekä mahdollisimman suuren hyödyn saamista tietyin kustannuksin. 20 artikla Avoimuus 1 Yleiset energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kauppaan sovellettavat lait, asetukset ja oikeudelliset päätökset sekä hallinnolliset toimenpiteet kuuluvat 29 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti niihin toimenpiteisiin, joiden osalta noudatetaan GATTiin ja sen liiteasiakirjojen mukaisia avoimuusvaatimuksia. 2 Myös sellaiset sopimuspuolen voimaan saattamat yleisesti sovellettavat lait, asetukset, oikeudelliset päätökset ja hallinnolliset toimenpiteet sekä sopimuspuolten väliset voimassa olevat sopimukset, joilla on merkitystä muiden tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien asioiden kannalta, julkistetaan viivytyksettä siten, että sopimuspuolet ja investoijat voivat perehtyä niihin. Tämän kohdan määräyksissä ei edellytetä minkään sopimuspuolen paljastavan luottamuksellisia tietoja, jotka estäisivät säännösten täytäntöönpanoa tai jotka olisivat muuten yleisen edun vastaisia tai vaarantaisivat jonkun investoijan lainmukaisia kaupallisia etuja. 3 Jokainen sopimuspuoli nimeää vähintään yhden tietopalvelupisteen, johon voidaan osoittaa edellä tarkoitettuja lakeja, asetuksia, oikeudellisia päätöksiä ja hallinnollisia toimenpiteitä koskevat tiedustelut, ja ilmoittaa nimetyt pisteet viivytyksettä sihteeristölle, joka pyydettäessä tiedottaa niistä edelleen. 21 artikla Verotus 1 Jollei tämän artiklan muussa kohdassa toisin määrätä, missään tämän sopimuksen määräyksessä ei lisätä sopimuspuolten verotustoimia koskevia oikeuksia eikä luoda näille verotustoimia koskevia velvoitteita. Tämän artiklan ja tämän sopimuksen muiden määräysten ollessa ristiriidassa keskenään sovelletaan kyseisen ristiriidan osalta tätä artiklaa. 2 Tuloveroa ja varallisuusveroa lukuun ottamatta verotustoimiin sovelletaan 7 artiklan 3 kohtaa; sitä ei kuitenkaan sovelleta: a) sopimuspuolen myöntämään 7 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuun sopimukseen tai järjestelyihin sisältyvien verotustoimia koskevien säännösten soveltamiseen liittyvään etuun tai b) verotustointa, jonka tarkoituksena on tehokkaan verojen kannon varmistaminen, jollei sellainen sopimuspuolen suorittama toimi ole mielivaltaisesti toisen sopimuspuolen alueelta peräisin olevia tai sinne tarkoitettuja energia-alan tavaroita tai tuotteita syrjivä tai 7 artiklan 3 kohdan nojalla myönnettäviä etuja mielivaltaisesti rajoittava. 3 Tämän sopimuksen 10 artiklan 2 ja 7 kohtaa sovelletaan sopimuspuolten verotustoimiin lukuun ottamatta tulo- ja varallisuusveroa; sitä ei kuitenkaan sovelleta: a) suosituimmuuskohtelua koskevien velvoitteiden asettamiseksi 7 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettujen sopimusten tai järjestelyjen veromääräysten osalta tai jonkin alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön jäsenyydestä johtuvien etujen osalta, jotka sopimuspuoli myöntää tai b) verotustoimeen, jonka tarkoituksena on tehokas verojen kanto, jollei sellainen toimi ole mielivaltaisesti toisen sopimuspuolen investoijaa syrjivä tai tämän sopimuksen investointeja koskevien määräysten nojalla myönnettäviä etuja mielivaltaisesti rajoittava. 4 Verotustoimiin sovelletaan tämän sopimuksen 29 artiklan 2 6 kohtaa lukuun ottamatta tulo- ja varallisuusveroja. 5 a) Veroihin sovelletaan 13 artiklaa. b) Jos 13 artiklan osalta syntyy epäselvyyttä, siltä osin kuin on kysymys siitä, onko verotointa pidettävä pakkolunastusluonteisena tai onko sellaiseksi väitetty verotoimi syrjivä, on sovellettava seuraavia määräyksiä: i) pakkolunastusväitteen esille tuova investoija tai sopimuspuoli alistaa kysymyksen veron pakkolunastusluonteisuudesta tai syrjivyydestä asianomaiselle toimivaltaiselle veroviranomaiselle. Jos investoija tai sopimuspuoli ei jätä asiaa käsiteltäväksi, on 26 artiklan 2 c alakohdan tai 27 artiklan 2 kohdan nojalla erimielisyyksien sovittelijoiksi nimettävien toimielinten huolehdittava asian siirtämisestä toimivaltaisten veroviranomaisten käsiteltäväksi. ii) Toimivaltaiset veroviranomaiset pyrkivät ratkaisemaan heille näin annetut kysymykset kuuden kuukauden kuluessa edellä tarkoitetusta alistamisesta. Syrjimättämyyskysymysten osalta toimivaltaiset viranomaiset soveltavat asianomaisen veroyleissopimuksen syrjimättömyysmääräyksiä tai, jollei kyseiseen veroon sovellettavassa veroyleissopimuksessa ole syrjimättömyyttä koskevaa määräystä tai jollei asianomaisten sopimuspuolten kesken ole voimassa olevaa veroyleissopimusta, sovelletaan Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tulo- ja varallisuusverotusta koskevan malliveroyleissopimuksen mukaisia syrjimättömyysperiaatteita. iii) Toimielimet, jotka ovat 26 artiklan 2 kohdan c alakohdan tai 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti saaneet tehtäväkseen riitojen ratkaisemisen, voivat ottaa huomioon toimivaltaisten veroviranomaisten veron pakkolunastusluonteisuutta koskevat johtopäätökset. Toimielimet ottavat huomioon johtopäätökset, joihin toimivaltaiset veroviranomaiset päätyvät ii alakohdassa määrätyn kuuden kuukauden pituisen määräajan kuluessa tutkiessaan, onko veroa pidettävä syrjivänä. Toimielimet voivat ottaa huomioon myös johtopäätökset, joihin toimivaltaiset veroviranomaiset päätyvät kuuden kuukauden määräajan kuluttua. iv) Toimivaltaisen veroviranomaisen osallistuminen ii alakohdassa asetetun kuuden kuukauden määräajan jälkeen ei saa missään tapauksessa viivästyttää 26 ja 27 artiklassa määrättyjä menettelyjä. 6 Selvyyden vuoksi todetaan, että 14 artiklassa ei rajoiteta sopimuspuolen oikeutta määrätä maksettavaksi tai periä veroa pidättämällä tai muulla tavoin. 7 Tätä artiklaa sovellettaessa a) 'verotustoimella` tarkoitetaan: i) sopimuspuolen tai sen alaisen hallinnollisen alueen tai paikallisviranomaisen kansalliseen lainsäädäntöön sisältyvää verotusta koskevaa määräystä ja ii) sopimuspuolta sitovan, kaksinkertaisen verotuksen estämiseksi tehdyn yleissopimuksen tai muun kansainvälisen sopimuksen tai järjestelyn sisältämää verotusta koskevaa määräystä. b) Tuloverona tai varallisuusverona pidetään kaikkia kokonaistulosta, kokonaisvarallisuudesta ja tulojen tai varallisuuden osista perittäviä veroja mukaan lukien myyntivoittoverot, kiinteistöverot, perintö- tai lahjaverot tai muut olennaisesti samankaltaiset verot, yritysten maksamien palkkojen kokonaismäärästä perittävät verot sekä omaisuuden arvonnoususta perittävät verot. c) 'Toimivaltaisella veroviranomaisella` tarkoitetaan sopimuspuolten kesken kaksinkertaisesta verotuksesta tehdyn voimassa olevan sopimuksen mukaista toimivaltaista viranomaista tai, jollei mainitunlaista voimassa olevaa sopimusta ole olemassa, veroasioista vastaavaa ministeriä tai ministeriötä tai näiden valtuuttamia edustajia. d) Selvyyden vuoksi on mainittava, että "veroja koskevat määräykset" ja "verot" eivät sisällä tullimaksuja. 22 artikla Valtion yritykset ja etuoikeutetut yksiköt 1 Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sen ylläpitämä tai perustama valtion yritys toimii tavaroiden tai palvelujen myynnin tai toimittamisen osalta sen alueella tavalla, joka on yhdenmukainen sopimuspuolen tämän sopimuksen III osan mukaisten velvoitteiden kanssa. 2 Sopimuspuoli ei kannusta eikä vaadi mainitunlaista valtion yritystä toimimaan alueellaan tavalla, joka ei ole sopimuspuolen tämän sopimuksen muiden määräysten nojalla kuuluvien velvoitteiden mukainen. 3 Kukin sopimuspuoli varmistaa, että sen perustama tai ylläpitämä yksikkö, jolle se on antanut lainsäädännöllisiä, hallinnollisia tai muita valtuuksia, käyttää niitä tavalla, joka soveltuu sopimuspuolelle tämän sopimuksen nojalla kuuluviin velvoitteisiin. 4 Sopimuspuoli ei kannusta eikä vaadi yksikköä, jolle se myöntää yksin- tai erityisoikeuksia, toimimaan alueellaan tavalla, joka ei ole sopimuspuolen tämän sopimuksen nojalla kuuluvien velvoitteiden mukainen. 5 Tässä artiklassa 'yksiköllä` tarkoitetaan yritystä, laitosta tai muuta järjestöä taikka yksityishenkilöä. 23 artikla Määräysten noudattaminen alueellisten, paikallisten ja muiden viranomaisten osalta 1 Tämä sopimuksen perusteella kukin sopimuspuoli on täysin vastuussa kaikkien sopimuksen määräysten noudattamisesta ja toteuttaa kaikki kohtuulliset toimenpiteet, jotka sillä on käytettävissään, varmistaakseen, että sen alueella olevat alueelliset, paikalliset ja muut viranomaiset noudattavat sopimusta. 2 Riitojen ratkaisuun liittyviä tämän sopimuksen II, IV ja V osan määräyksiä voidaan soveltaa sopimuspuolen alueellisten, paikallisten ja muiden viranomaisten toteuttamiin toimenpiteisiin, kun kyseiset toimenpiteet vaikuttavat tämän sopimuksen noudattamiseen kyseisen sopimuspuolen osalta. 24 artikla Poikkeukset 1 Tätä artiklaa ei sovelleta 12, 13 ja 29 artiklaan. 2 Tämän sopimuksen määräykset, muut kuin: a) edellä 1 kohdassa tarkoitetut ja b) edellä tämän sopimuksen III osassa esitetyt, tämän kohdan i alakohdan osalta eivät estä sopimuspuolta hyväksymästä tai soveltamasta toimenpiteitä: i) jotka ovat tarpeen ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi, ii) jotka ovat välttämättömiä energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden hankkimiseksi tai jakelemiseksi pulaolosuhteissa, jotka johtuvat syistä, joita kyseinen sopimuspuoli ei voi valvoa, jos toimenpiteisiin soveltuvat seuraavat periaatteet: - kaikilla muilla sopimuspuolilla on oikeus yhtäläiseen osuuteen energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kansainvälisestä hankinnasta ja - kaikki tämän sopimuksen kanssa soveltumattomat toimenpiteet mitätöidään heti, kun niihin johtaneet edellytykset ovat poistuneet tai iii) jotka on tarkoitettu alkuperäisväestöihin kuuluvien tai yhteiskunnallisesti tai taloudellisesti epäsuotuisissa oloissa elävien investoijien eduksi tai kyseisten ryhmien investointien eduksi, ja niistä ilmoitetaan sihteeristölle, jos: - kyseiset toimenpiteet eivät vaikuta merkittävästi kyseisen sopimuspuolen talouselämään ja - kyseisissä toimenpiteissä ei erotella muiden sopimuspuolten investoijia ja tämän sopimuspuolen investoijia, jotka eivät kuulu näistä toimenpiteistä etuja saaviin investoijiin, jos mikään kyseisistä toimenpiteistä ei ole energia-alan taloudellisen toiminnan piilorajoitus tai merkitse mielivaltaista tai perustelematonta syrjintää sopimuspuolten välillä tai sopimuspuolten investoijien tai muiden sellaisten henkilöiden välillä, joita asia koskee, toimenpiteet ovat asianmukaisesti perusteltuja eivätkä ne mitätöi tai estä etuja, joita yksi tai useampi sopimuspuoli voi tämän sopimuksen nojalla kohtuudella odottaa saavansa enemmän kuin on ehdottomasti tarpeen ilmoitetun tavoitteen saavuttamiseksi. 3 Tämän sopimuksen muita kuin 1 kohdan määräyksiä ei saa tulkita siten, että ne estäisivät sopimuspuolta toteuttamasta kaikkia välttämättömiksi katsomiaan toimenpiteitä: a) olennaisten turvallisuusetujensa suojelemiseksi, mukaan lukien toimenpiteet, jotka: i) koskevat sotalaitosten energiaraaka-aine ja -tuotehuoltoa tai ii) toteutetaan sodan, aseellisen yhteenoton tai muun kansainvälisissä suhteissa ilmenevän hätätilanteen aikana, b) ydinaseiden tai muiden ydinräjähteiden leviämisen estämistä koskevan kansallisen politiikan panemiseksi täytäntöön tai toteuttaakseen velvoitteensa, jotka johtuvat ydinsulkusopimuksesta, ydinaseiden vientiin sovellettavista suunta viivoista ja muista ydinaseiden leviämisen estämistä koskevista kansainvälisistä velvoitteista tai sopimuksista tai c) yleisen järjestyksen säilyttämiseksi. Kyseinen toimenpide ei saa olla kauttakulun piilorajoitus. 4 Tämän sopimuksen määräykset, joiden nojalla myönnetään suosituimmuuskohtelu, eivät velvoita mitään sopimuspuolta laajentamaan toisen sopimuspuolen investoijiin etuuskohtelua, joka johtuu: a) sen osallistumisesta vapaakauppa-alueeseen tai tulliliittoon tai b) entiseen Sosialististen neuvostotasavaltojen liittoon kuuluneiden valtioiden kahden- tai monenvälisestä taloudellisista yhteistyötä koskevasta sopimuksesta kunnes kyseisten valtioiden keskinäiset taloudelliset suhteet on saatu järjestäytyneemmälle pohjalle. 25 artikla Taloudellista yhdentymistä koskevat sopimukset 1 Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa tulkita siten, että ne velvoittaisivat taloudellista yhdentymistä koskevassa sopimuksessa (EIA - Economic Integration Agreement) sopimuspuolena olevan osapuolen laajentamaan suosituimmuusaseman perusteella EIA:han kuulumattomaan sopimuspuoleen tämän sopimuksen osapuolten välillä sovellettavaa ja siitä johtuvaa etuuskohtelua. 2 Edellä 1 kohdassa taloudellista yhdentymistä koskevalla sopimuksella (EIA) tarkoitetaan sopimuksia, joiden tarkoituksena muun muassa kaupan ja investointien huomattava vapauttaminen edellyttämällä kaiken määrällisen syrjinnän puuttumista tai poistamista sopimuksen osapuolten välillä poistamalla olemassa olevat syrjivät toimenpiteet ja/tai kieltämällä uudet tai entistä syrjivämmät toimenpiteet joko sopimuksen voimaantuloajankohtana tai kohtuullisen aikataulun perusteella. 3 Tämä artikla ei vaikuta GATTin ja sen liiteasiakirjojen soveltamiseen 29 artiklan mukaisesti. V OSA RIITOJEN RATKAISU 26 artikla Investoijan ja sopimuspuolen välisten riitojen ratkaisu 1 Sovintoratkaisu pyritään saamaan sopimuspuolen ja toisen sopimuspuolen investoijan, välisiin riitoihin, jotka liittyvät investointiin, jonka jälkimmäinen on tehnyt edellisen alueella ja joiden syyksi esitetään edellisen väitetty III osan velvoitteen rikkominen. 2 Jos tällaista riitaa ei ole kyetty ratkaisemaan 1 kohdan määräysten mukaisesti kolmen kuukauden kuluessa ajankohdasta, jona jompikumpi riidan osapuolista on pyytänyt sovintoratkaisua, riidan investoija osapuoli voi päättää antaa riidan: a) riidan osapuolena olevan sopimuspuolen tuomioistuinten tai hallintoviranomaisten ratkaistavaksi tai b) ratkaistavaksi käytettävissä olevien ennalta sovittujen riitojen ratkaisumenettelyjen mukaisesti tai c) ratkaistavaksi tämän artiklan seuraavien kohtien mukaisesti. 3 a) Jollei b ja c alakohdasta muuta johdu, kukin sopimuspuoli antaa ehdottoman suostumuksensa riidan antamisesta kansainvälisen välitys- tai sovittelumenettelyn ratkaistavaksi tämän artiklan määräysten mukaisesti. b) i) Liitteessä ID luetellut sopimuspuolet eivät anna kyseistä ehdotonta suostumusta, jos investoija on aikaisemmin antanut riidan ratkaistavaksi 2 kohdan a tai b alakohdan mukaisesti. ii) Avoimuuden varmistamiseksi kukin liitteessä ID mainittu sopimuspuoli antaa kirjallisesti tiedoksi asiaan liittyvät politiikkansa, menettelytapansa ja edellytyksensä sihteeristölle viimeistään ratifioimis- tai hyväksymisasiakirjansa talletuspäivänä 39 artiklan mukaisesti tai liittymisasiakirjansa talletuspäivänä 41 artiklan mukaisesti. c) Liitteessä IA luetellut sopimuspuolet eivät anna ehdotonta suostumusta niiden riitojen osalta, jotka koskevat 10 artiklan 1 kohdan viimeiseen virkkeeseen sisältyvää määräystä. 4 Jos investoija päättää antaa riidan ratkaistavaksi 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, on investoijan lisäksi annettava kirjallinen suostumuksensa riidan antamiseksi ratkaistavaksi: a) i) investointeja koskevien riitaisuuksien kansainvälisessä ratkaisu- ja sovittelukeskuksessa, joka perustettiin Washingtonissa 18 päivänä maaliskuuta vuonna 1965 allekirjoittamista varten avatun valtioiden ja toisten valtioiden kansalaisten välisten investointeja koskevien riitaisuuksien ratkaisemisesta tehdyn sopimuksen perusteella, jäljempänä 'ICSID-yleissopimus`, jos investoijan sopimuspuoli ja riidan osapuolena oleva sopimuspuoli ovat molemmat ICSID-yleissopimuksen sopimuspuolia tai ii) investointeja koskevien riitaisuuksien kansainvälisessä ratkaisu- ja sovittelukeskuksessa, joka luotiin a alakohdan i alakohdassa mainitun yleissopimuksen perusteella, keskuksen sihteeristön menettelyjen hallintoa varten tehdyn täydentävän järjestelmän sääntöjen perusteella, jäljempänä 'täydentävät säännöt`, jos investoijan sopimuspuoli tai riidan osapuolena oleva sopimuspuoli, mutta eivät molemmat, on ICSID-yleissopimuksen osapuoli, b) yksittäisen välimiehen kautta tai tilapäisessä Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan (Uncitral) välimiessääntöjen perusteella perustetussa välitystuomioistuimessa tai c) Tukholman kauppakamarin välityselimessä. 5 a) Edellä 3 kohdassa määrättyä suostumusta ja investoijan 4 kohdan mukaisesti antamaa kirjallista suostumusta pidetään seuraavat vaatimukset täyttävinä: i) riidan osapuolten kirjallinen suostumus ICSID-yleissopimuksen II luvun ja täydentävän järjestelmän sääntöjen mukaisesti, ii) kirjallinen sopimus Yhdistyneiden Kansakuntien New Yorkissa 10 päivänä kesäkuuta 1958 tehdyn ulkomaisten välitystuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta tehdyn yleissopimuksen mukaisesti, jäljempänä 'New Yorkin yleissopimus` ja iii) sopimuspuolten kirjallinen sopimus Uncitralin välityssääntöjen 1 artiklan mukaisesti. b) Kaikki tämän artiklan nojalla toteutettu välitysmenettely tapahtuu riidan yhden osapuolen pyynnöstä jossakin New Yorkin sopimuksen sopimuspuolena olevassa valtiossa. Näiden määräysten mukaisesti välitysmenettelyyn asetettuja vaateita pidetään kauppasuhteesta tai liiketoimesta johtuvina kyseisen yleissopimuksen 1 artiklan mukaisesti. 6 Edellä 4 kohdan mukaisesti muodostettu tuomioistuin päättää riitakysymyksistä tämän sopimuksen ja kansainvälisen oikeuden sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti. 7 Investoijaa, muuta kuin luonnollista henkilöä, jolla on riidan osapuolena olevan sopimuspuolen kansalaisuus 4 kohdassa tarkoitetun kirjallisen suostumuksen antopäivämääränä ja joka on toisen sopimuspuolen investoijien valvonnassa ennen riidan syntyä kyseisen investoijan ja sopimuspuolen välillä, kohdellaan ICSID-yleissopimuksen 25 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti "toisen sopimusvaltion kansalaisena" ja täydentävien sääntöjen 1 artiklan 6 kohdan mukaisesti "toisen valtion kansalaisena". 8 Välitystuomiot, joihin voi sisältyä korkojen suorittaminen, ovat lopullisia ja riidan osapuolia sitovia. Riitaantuneen sopimuspuolen aluehallinnon tai viranomaisen toteuttamaa toimenpidettä koskevissa välitystuomioissa voidaan määrätä sopimuspuoli maksamaan rahakorvaus muun korvauksen sijasta. Kukin sopimuspuoli panee tuomiot täytäntöön viipymättä ja toteuttaa toimenpiteitä tuomioiden panemiseksi täytäntöön tehokkaasti alueellaan. 27 artikla Riitojen ratkaisu sopimuspuolten välillä 1 Sopimuspuolet pyrkivät ratkaisemaan tämän sopimuksen soveltamiseen tai tulkintaan liittyvät riidat diplomaattisin keinoin. 2 Kun riitaa ei ole kohtuullisessa ajassa ratkaistu 1 kohdan mukaisesti, kukin riidan osapuoli voi, jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä tai elleivät sopimuspuolet ole kirjallisesti toisin sopineet ja ellei riita koske 6 tai 19 artiklan soveltamista tai tulkintaa tai liitteessä IA lueteltujen sopimuspuolten osalta 10 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen soveltamista ja tulkintaa, viedä riidan tilapäiseen välitystuomioistuimeen tämän artiklan nojalla kirjallisella ilmoituksella, joka on osoitettu riidan toiselle osapuolelle. 3 Tilapäinen välitystuomioistuin muodostetaan seuraavalla tavalla: a) oikeudenkäynnin käynnistävä sopimuspuoli nimittää yhden välimiehen tuomioistuimeen ja ilmoittaa riidan osapuolena olevalle toiselle sopimuspuolelle tästä nimityksestä 30 päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun toisen sopimuspuolen ilmoituksen vastaanottamisesta. b) Toinen riidan osapuolena oleva sopimuspuoli nimittää välimiehen 60 päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun kirjallisen ilmoituksen saamisesta. Jos nimitystä ei tehdä annetun määräajan kuluessa, oikeudenkäynnin käynnistänyt sopimuspuoli voi 90 päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun kirjallisen ilmoituksen vastaanottamisesta vaatia nimityksen tekemistä tämän kohdan d alakohdan mukaisesti. c) Riidan osapuolina olevat sopimuspuolet nimittävät kolmannen välimiehen, joka ei voi olla riidan osapuolena olevan sopimuspuolen kansalainen. Kyseinen välimies on välitystuomioistuimen puheenjohtaja. Jos sopimuspuolet eivät pääse sopimukseen kolmannen välimiehen nimittämisestä 150 päivän kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta, nimitys tehdään tämän kohdan d alakohdan mukaisesti toisen sopimuspuolen pyynnöstä 180 päivän kuluessa kyseisen ilmoituksen vastaanottamisesta. d) Nimitykset, jotka vaaditaan tehtäviksi tämän kohdan mukaisesti, tekee pysyvän kansainvälisen välitystuomioistuimen pääsihteeri 30 päivän kuluessa tätä koskevan pyynnön vastaanottamisesta. Jos pääsihteeri ei voi suorittaa tätä tehtävää, nimityksen tekee jaoston ensimmäinen sihteeri. Jos hänkään ei voi suorittaa tehtävää, sen toteuttaa tuomioistuimen vanhin tuomari. e) Edellä a d kohdan mukaisesti suoritetut nimitykset tehdään ottaen huomioon valittavien jäsenten kokemus, erityisesti tässä sopimuksessa tarkoitettujen asioiden osalta. f) Jollei sopimuspuolten välillä ole toisin sovittu, sovelletaan Uncitralin välimiessääntöjä, jolleivat riidan osapuolena olevat sopimuspuolet tai välitysmiehet ole niitä muuttaneet. Tuomioistuin tekee päätöksensä jäsenten äänten enemmistöllä. g) Tuomioistuin ratkaisee riidan tämän sopimuksen ja sovellettavien kansainvälisen oikeuden sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti. h) Välitystuomio on lopullinen ja riidan osapuolina olevia sopimuspuolia sitova. i) Jos tuomioistuin on ratkaisussaan sitä mieltä, että liitteen P I osassa mainitun sopimuspuolen alueen alueellisen tai paikallisen hallintoelimen tai viranomaisen soveltama toimenpide ei ole tämän sopimuksen mukainen, kukin riian osapuoli voi vedota liitteen P II osan määräyksiin. j) Riidan osapuolina olevat sopimuspuolet vastaavat tasavertaisesti tuomioistuimen kuluista, mukaan lukien jäsenten palkkiot. Tuomioistuin voi kuitenkin harkintansa mukaan määrätä riidan toisen osapuolen vastaamaan suuremmasta osuudesta. k) Jollei riidan osapuolina olevien sopimuspuolten välillä muuta sovita, tuomioistuin kokoontuu Haagissa ja käyttää pysyvän välitystuomioistuimen tiloja ja palveluja. l) Jäljennös tuomiosta talletetaan sihteeristöön, jossa se on kaikkien saatavilla. 28 artikla Sopimuksen 27 artiklan soveltamatta jättäminen tietyissä riidoissa Sopimuspuolten välisiä riitoja, jotka liittyvät 5 tai 29 artiklan soveltamiseen tai tulkintaan, ei ratkaista 27 artiklan mukaisesti, jolleivät riidan osapuolina olevat sopimuspuolet ole toisin sopineet. VI OSA VÄLIAIKAISET MÄÄRÄYKSET 29 artikla Kauppaa koskevat väliaikaiset määräykset 1 Tämän artiklan määräyksiä sovelletaan energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kauppaan niin kauan, kun sopimuspuoli ei ole GATTin tai sen liiteasiakirjojen jäsen. 2 a) Energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kaupassa sellaisten sopimuspuolten välillä, joista vähintään yksi ei ole GATTin tai asian kannalta olennaisen GATTin liiteasiakirjan osapuoli, sovelletaan, jollei b ja c alakohdassa ja liitteessä G määrätyissä poikkeuksissa ja säännöissä toisin määrätä, GATT 1947-sopimuksen ja sen liiteasiakirjojen määräyksiä, siten kuin niitä sovelletaan 1 päivään maaliskuuta 1994 ja siten kuin GATT 1947-sopimuksen sopimuspuolet toteuttavat niitä keskenään energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden osalta, ikään kuin kaikki sopimuspuolet olisivat GATT 1947-sopimuksen ja sen liiteasiakirjojen sopimuspuolia. b) Jos sopimuspuoli on entiseen Sosialististen neuvostotasavaltojen liittoon kuulunut valtio, voidaan kaupassa kuitenkin soveltaa, jollei liitteessä TFU toisin määrätä kahden tai useamman kyseisen valtion välistä sopimusta 1 päivään joulukuuta 1999 saakka tai kyseisen sopimuspuolen GATTiin hyväksymiseen saakka, aikaisemman ajankohdan ollessa määräävä. c) Kahden GATTin osapuolen väliseen kauppaan ei sovelleta a alakohtaa, jos toinen osapuolista ei ole GATT 1947-sopimuksen sopimuspuoli. 3 Kukin tämän sopimuksen allekirjoittaja ja kukin tähän sopimukseen liittyvä valtio tai alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö tallettaa sihteeristöön allekirjoittamis- tai liittymisasiakirjan tallettamispäivänä luettelon kaikista energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden tuontiin tai vientiin sovellettavista tulleista ja maksuista ilmoittaen kyseisten tullien ja maksujen tason allekirjoittamis- tai talletuspäivänä. Kaikki tällaisiin tulleihin tai muihin maksuihin tulevat muutokset ilmoitetaan sihteeristölle, joka ilmoittaa tällaisista muutoksista sopimuspuolille. 4 Kukin sopimuspuoli pyrkii välttämään tuonnilta tai vienniltä perittyjen tullien tai muiden maksujen korottamista: a) GATTin II artiklassa tarkoitettua sopimuspuolta koskevan sidontaluettelon I osassa tarkoitettujen energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden tuonnin osalta yli kyseisessä sidontaluettelossa mainitun tason, jos sopimuspuoli on GATTin osapuoli, b) energiaraaka-aineiden- ja -tuotteiden tuonnin ja viennin osalta yli viimeisimmän sihteeristölle ilmoitetun tason, jos sopimuspuoli ei ole GATTin osapuoli, paitsi siltä osin kuin 2 kohdan a alakohdan mukaisesti sovellettavat määräykset sen sallivat. 5 Sopimuspuoli voi nostaa tulleja tai muita maksuja yli 4 kohdassa tarkoitetun tason ainoastaan, jos: a) tuonnin yhteydessä kannettavien tullien tai muiden maksujen osalta kyseinen toimenpide ei ole ristiriidassa GATTin muiden kuin liitteessä G mainittujen GATT 1947-sopimuksen ja sen liiteasiakirjojen ja vastaavien GATT 1994-sopimuksen ja sen liiteasiakirjojen määräysten kanssa tai b) se on lainsäädäntömenettelyjen mukaan kaikin mahdollisin keinoin ilmoittanut sihteeristölle korotusaikeistaan, tarjonnut muille sopimuspuolille kohtuullisen mahdollisuuden neuvotteluihin kyseisestä ehdotuksesta ja ottanut huomioon niiden sopimuspuolten huomiot, joita asia koskee. 6 Allekirjoittajat sitoutuvat aloittamaan neuvottelut viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1995 tehdäkseen 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä ottaen soveltuvin osin huomioon maailman kauppajärjestelmän kehityksen, tähän sopimukseen muutoksen, joka siinä selostetuissa rajoissa sitoo kunkin sopimuspuolen olemaan nostamatta tulleja tai maksuja yli muutoksessa määrätyn rajan. 7 Liitettä D sovelletaan tämän artiklan nojalla kauppaan sovellettavien määräysten noudattamista koskeviin riitoihin, ja jollei asianosaisten sopimuspuolten välillä muuta sovita, sekä 5 artiklan noudattamista koskeviin riitoihin sellaisten sopimuspuolten välillä, joista ainakaan toinen ei ole GATTin osapuoli, ja pidetään selvänä, ettei liitettä D sovelleta sopimuspuolten välillä ilmeneviin riitoihin, jotka riita-asian osalta johtuvat sopimuksesta: a) josta on ilmoitettu 2 kohdan b alakohdan ja liitteen TFU mukaisesti ja joka täyttää kyseisissä kohdissa asetetut edellytykset tai b) jolla muodostetaan GATTin XXIV artiklassa selostetun mukainen vapaakauppa-alue tai tulliliitto. 30 artikla Kansainvälisten kauppajärjestelyjen kehitys Sopimuspuolet sitoutuvat Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten perusteella, joiden olennaisin osa sisältyy Marrakechissa 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehtyyn päätösasiakirjaan, aloittamaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1995 tai tämän sopimuksen voimaantulopäivänä, joista myöhempi otetaan huomioon, tähän sopimukseen tehtävien asianmukaisten muutosten tarkastelun, jotta peruskirjaa käsittelevä konferenssi voisi hyväksyä ne. 31 artikla Energiaan liittyvät laitteet Ensimmäisessä kokouksessaan väliaikainen peruskirjaa käsittelevä konferenssi tarkastelee energiaan liittyvien laitteiden sisällyttämistä tämän sopimuksen kauppamääräyksiin. 32 artikla Siirtymämääräykset 1 Koska markkinatalouden vaatimuksiin mukautuminen vaatii aikaa, liitteessä T luetellut sopimuspuolet voivat väliaikaisesti lykätä tämän sopimuksen yhdestä tai useammasta seuraavasta määräyksestä johtuvien velvoitteidensa täysimääräistä noudattamista jollei 3 - 6 kohdan määräyksistä muuta johdu: Sopimuksen 6 artiklan 2 ja 5 kohta Sopimuksen 7 artiklan 4 kohta Sopimuksen 9 artiklan 1 kohta Sopimuksen 10 artiklan 7 kohta - erityiset toimenpiteet Sopimuksen 14 artiklan 1 kohdan d alakohta - ainoastaan käyttämättömien tulojen siirtämisen osalta Sopimuksen 20 artiklan 3 kohta Sopimuksen 22 artiklan 1 ja 3 kohta. 2 Muut sopimuspuolet auttavat kutakin 1 kohdan nojalla määräysten täysimääräistä noudattamista lykännyttä sopimuspuolta toteuttamaan edellytykset lykkäämisen päättämiseksi. Tämä apu voidaan antaa muodossa, jota muut sopimuspuolet pitävät tehokkaimpana 4 kohdan c alakohdan mukaisesti ilmoitettujen tarpeiden täyttämiseksi, mukaan lukien tarvittaessa kahden- tai monenväliset järjestelyt. 3 Liitteessä T luetellaan kunkin siirtymäjärjestelyjä pyytävän sopimuspuolen osalta sovellettavat määräykset, täysimääräiseen soveltamiseen johtavat vaiheet, toteutettavat toimenpiteet ja päivämäärä tai poikkeuksellisesti edellytetty tapahtuma, johon kukin vaihe ja toimenpiteiden täytäntöönpano päättyy. Kukin kyseisistä sopimuspuolista toteuttaa kyseisenä päivämääränä toimenpiteen, josta on määrätty kyseisen määräyksen tai vaiheen osalta liitteen T määräysten mukaisesti. Sopimuspuolet, jotka ovat 1 kohdan mukaisesti väliaikaisesti lykänneet velvoitteidensa täysimääräistä noudattamista, sitoutuvat noudattamaan vastaavia velvoitteita täysimääräisesti 1 päivään heinäkuuta 2001 mennessä. Jos sopimuspuoli katsoo poikkeuksellisten olosuhteiden johdosta, että on tarpeen pyytää kyseisen ajan lykkäämisestä väliaikaisesti, tai katsoo, että on määrättävä väliaikaisesta lykkäämisestä, jota liitteessä T ei vielä ole määrätty, peruskirjaa käsittelevä konferenssi päättää kyseisestä liitteen T muuttamisesta. 4 Sopimuspuoli, joka on soveltanut siirtymämääräyksiä, ilmoittaa sihteeristölle vähintään kerran 12 kuukaudessa: a) kunkin sen liitteessä T määrätyn toimenpiteen täytäntöönpanosta ja sen velvoitteiden täysimääräisen noudattamisen yleisestä edistymisestä, b) edistyksestä, jonka se uskoo toteuttavansa 12 seuraavan kuukauden aikana noudattaakseen velvoitteitaan täysimääräisinä, ja kustakin havaitsemastaan ongelmasta ja ehdotuksistaan kyseisen ongelman ratkaisemiseksi, c) tarvittavasta teknisestä avusta, jonka tarkoituksena on auttaa liitteessä T määrättyjen vaiheiden loppuun saattamista kuten tämän sopimuksen täydelliseksi soveltamiseksi vaaditaan, tai jonka avulla voidaan ratkaista b alakohdan mukaisesti ilmoitettu ongelma tai jonka tarkoituksena on muiden tarvittavien markkinatalouden mukaisten uudistusten edistäminen sekä sopimuspuolen energia-alan nykyaikaistaminen, d) mahdollisesta tarpeesta laatia 3 kohdassa tarkoitettu pyyntö. 5 Sihteeristö: a) antaa kaikille sopimuspuolille tiedoksi 4 kohdassa tarkoitetut ilmoitukset, b) antaa tiedoksi ja edistää aktiivisesti, soveltuvin osin turvautuen muiden kansainvälisten järjestöjen järjestelyihin, 2 kohdan ja 4 kohdan c alakohdassa tarkoitetun teknisen avun kysynnän ja tarjonnan kohtaamista. c) antaa kaikille sopimuspuolille tiedoksi kunkin kuuden kuukauden jakson lopussa tiivistelmän kaikista 4 kohdan a tai d alakohdan nojalla tehdyistä ilmoituksista, 6 Peruskirjaa käsittelevä konferenssi tutkii vuosittain sopimuspuolten edistymisen tämän artiklan määräyksen soveltamisen ja 2 kohdassa ja 4 kohdan c alakohdassa tarkoitetun teknisen avun kysynnän ja tarjonnan kohtaamisen osalta. Tämän tutkinnan aikana konferenssi voi päättää tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta. VII OSA RAKENNE JA TOIMIELIMET 33 artikla Energiaperuskirjan pöytäkirjat ja julistukset 1 Peruskirjaa käsittelevä konferenssi voi antaa luvan neuvotella tietystä määrästä energiaperuskirjan pöytäkirjoja ja julistuksia peruskirjan tavoitteiden ja periaatteiden toteuttamiseksi. 2 Kaikki peruskirjan allekirjoittajat voivat osallistua kyseisiin neuvotteluihin. 3 Valtio tai alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö eivät voi olla pöytäkirjan tai julistuksen osapuolina elleivät ne samanaikaisesti ole peruskirjan allekirjoittajia ja tämän sopimuksen sopimuspuolia tai samanaikaisesti tule allekirjoittajiksi tai sopimuspuoliksi. 4 Pöytäkirjoihin sovellettavat loppumääräykset määritellään kyseisessä pöytäkirjassa, jollei 3 kohdan ja 6 kohdan a alakohdan määräyksistä muuta johdu. 5 Pöytäkirjaa sovelletaan ainoastaan sopimuspuoliin, jotka suostuvat sitoutumaan siihen eikä pöytäkirja kumoa niiden sopimuspuolten oikeuksia ja velvoitteita, jotka eivät ole kyseisen pöytäkirjan osapuolia. 6 a) Pöytäkirjassa voidaan asettaa tehtäviä peruskirjaa käsittelevälle konferenssille ja sihteeristölle, jos niitä ei tehdä pöytäkirjaa muuttamalla, jollei muuttamista hyväksy peruskirjaa käsittelevä konferenssi, jonka hyväksyminen ei riipu mistään b alakohdassa sallitusta pöytäkirjan määräyksestä. b) Pöytäkirjassa, jossa määrätään peruskirjaa käsittelevää konferenssia tekemään päätöksiä pöytäkirjan perusteella, voidaan a alakohdan rajoissa määrätä päätösten osalta: i) muista kuin 36 artiklassa annetuista äänestyssäännöistä ii) että ainoastaan pöytäkirjan osapuolia pidetään sopimuspuolina 36 artiklan mukaisesti tai ainoastaan kyseiset osapuolet saavat äänestää pöytäkirjassa määrättyjen sääntöjen perusteella. 34 artikla Energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi 1 Sopimuspuolet kokoontuvat säännöllisin väliajoin energiaperuskirjaa käsittelevään konferenssiin, jäljempänä 'peruskirjaa käsittelevä konferenssi`, jossa kullakin sopimuspuolella voi olla edustaja. Varsinaiset kokoukset pidetään peruskirjaa käsittelevän konferenssin määrittämin säännöllisin väliajoin. 2 Peruskirjaa käsittelevän konferenssin päätöksellä tai jonkin sopimuspuolen kirjallisesta pyynnöstä peruskirjaa käsittelevä konferenssi voi kokoontua ylimääräiseen istuntoon, jos ainakin yksi kolmannes sopimuspuolista on kannattanut ylimääräistä istuntoa kuuden viikon kuluessa siitä, kun sihteeristö on ilmoittanut kyseisestä pyynnöstä sopimuspuolille. 3 Peruskirjaa käsittelevän konferenssin tehtävät ovat: a) täyttää velvoitteet, jotka tulevat sille tämän sopimuksen ja pöytäkirjojen perusteella, b) valvoa ja helpottaa peruskirjan periaatteiden ja tämän sopimuksen ja sen pöytäkirjojen soveltamista, c) helpottaa tämän sopimuksen ja pöytäkirjojen mukaisesti asianmukaisia yleisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön peruskirjan periaatteet, d) tutkia ja hyväksyä työohjelmat, jotka sihteeristön on toteutettava, e) tutkia ja hyväksyä sihteeristön vuositilinpäätöksen ja talousarvion, f) tutkia ja hyväksyä päämajaa koskevan tai muun sopimuksen ehdot, mukaan lukien ensioikeudet ja koskemattomuuden, joita pidetään peruskirjaa käsittelevän konferenssin ja sihteeristön osalta tarpeellisina, g) tukea yhteistyöponnisteluja, joiden tarkoituksena on helpottaa ja edistää markkinatalouden mukaisia uudistuksia ja energia-alan nykyaikaistamista Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä entisissä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton maissa, jotka ovat siirtymätalouden vaiheessa, h) oikeuttaa ja hyväksyä toimeksiannot pöytäkirjoja koskevia neuvotteluja varten neuvottelutoimeksiantoihin ja hyväksyä ja tutkia pöytäkirjojen ja niiden muutosten tekstit, i) oikeuttaa julistuksia koskevat neuvottelut ja hyväksyä niiden julkaiseminen, j) päättää tähän sopimukseen liittymisistä, k) oikeuttaa assosiointisopimuksia koskevat neuvottelut ja tutkia ja hyväksyä niiden tekstit, l) tutkia ja hyväksyä tämän sopimuksen muutosten tekstit, m) tutkia ja hyväksyä tämän sopimusten liitteiden tekniset muutokset, n) nimittää pääsihteeri ja tehdä kaikki tarvittavat päätökset sihteeristön muodostamiseksi ja sen toimintaa varten, mukaan lukien rakenne, henkilöstön lukumäärä ja virkamiesten ja muun henkilöstön yleiset työehdot. 4 Tehtävänsä suorittamisessa peruskirjaa käsittelevä konferenssi on sihteeristön välityksellä yhteistyössä muiden toimielinten ja järjestöjen, joilla on tunnustettu pätevyys tämän sopimuksen tavoitteisiin liittyvillä aloilla, osastojen ja ohjelmien kanssa ja käyttää laajasti, mahdollisimman taloudellisesti ja tehokkaasti kyseisten osastojen ja ohjelmien palveluja. 5 Peruskirjaa käsittelevä konferenssi voi perustaa sellaisia alempia elimiä, joita se pitää tarvittavina tehtävänsä suorittamiseksi. 6 Peruskirjaa käsittelevä konferenssi tutkii ja hyväksyy työjärjestyksen ja varainhoitosäännöt. 7 Vuonna 1999 ja siitä alkaen säännöllisin väliajoin (vähintään viiden vuoden välein), jotka peruskirjaa käsittelevä konferenssi vahvistaa, kokous tarkastelee perusteellisesti uudelleen tässä sopimuksessa määrätyt tehtävät sen mukaan, kuinka tämän sopimuksen ja sen pöytäkirjojen määräyksiä on sovellettu. Kunkin uudelleentarkastelun jälkeen kokous voi muuttaa tai poistaa 3 kohdassa mainittuja toimintoja ja vapauttaa sihteeristön. 35 artikla Sihteeristö 1 Tehtävänsä suorittamisessa peruskirjaa käsittelevällä konferenssilla on apunaan sihteeristö, johon kuuluvat pääsihteeri ja tehokkaaseen toimintaan tarvittava vähimmäismäärä henkilökuntaa. 2 Peruskirjaa käsittelevä konferenssi nimittää pääsihteerin. Ensimmäinen toimikausi kestää enintään viisi vuotta. 3 Tehtävänsä suorittamisessa sihteeristö on vastuussa peruskirjaa käsittelevälle konferenssille, jolle se antaa kertomuksen. 4 Sihteeristö antaa peruskirjaa käsittelevälle konferenssille kaiken tarvittavan avun sen tehtävän suorittamisessa ja toteuttaa ne tehtävät, jotka sille on annettu tässä sopimuksessa tai sen pöytäkirjoissa, ja kaikkia muita peruskirjaa käsittelevän konferenssin sille antamia tehtäviä. 5 Sihteeristö voi tehdä sellaisia hallinnollisia järjestelyjä ja sopimusjärjestelyjä, jotka voivat osoittautua tarpeellisiksi sen tehtävien suorittamiseksi. 36 artikla Äänestäminen 1 Seuraavista peruskirjaa käsittelevän konferenssin käsittelemistä kysymyksistä päätettäessä vaaditaan kokouksessa läsnäolevien äänestävien sopimuspuolten yksimielisyys: a) tämän sopimuksen muiden kuin 34 ja 35 artiklaa ja liitettä T koskevien muutosten hyväksyminen, b) sellaisten valtioiden tai alueellisten taloudellisten yhdentymisjärjestöjen tähän sopimukseen artiklan 41 nojalla liittymisen hyväksyminen, jotka eivät olleet peruskirjan allekirjoittajia 16 päivänä kesäkuuta 1995, c) oikeutus assosiointisopimuksista neuvottelemiseen ja niiden tekstin hyväksyminen, d) liitteiden EM, NI, G ja B mukautusten hyväksyminen, e) tämän sopimuksen liitteiden teknisten muutosten hyväksyminen ja f) liitteen D 7 kohdassa tarkoitettujen pääsihteerin tekeminen välimiesten nimitysten hyväksyminen. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki tarvittavat ponnistelut päästäkseen sopimukseen yhteisymmärryksen avulla kaikissa muissa kysymyksissä, joissa vaaditaan päätös tämän sopimuksen perusteella. Jos sopuun ei päästä yhteisymmärryksen kautta, sovelletaan 2 -5 kohtaa. 2 Talousarviokysymyksiä koskevat 34 artiklan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitetut kysymykset hyväksytään sopimuspuolten äänten määräenemmistöllä, joka edustaa liitteessä B määriteltyjen maksuosuuksien perusteella laskettuna vähintään kolme neljäsosaa siinä määriteltyjen maksuosuuksien kokonaismäärästä. 3 Päätökset, jotka koskevat 34 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja kysymyksiä, tehdään sopimuspuolten kolmen neljäsosan enemmistöllä. 4 Lukuun ottamatta 1 kohdan a - f alakohdassa sekä 2 ja 3 kohdassa mainittuja tapauksia ja jollei 6 kohdasta muuta johdu, tässä sopimuksessa määrätyt päätökset tehdään käsiteltävistä kysymyksistä päättävässä peruskirjaa käsittelevässä konferenssissa läsnä olevien ja äänestävien sopimuspuolten kolmen neljäsosan äänten enemmistöllä. 5 Tässä artiklassa 'läsnä olevilla ja äänestävillä` sopimuspuolilla tarkoitetaan sopimuspuolia, jotka ovat läsnä ja äänestävät vastaan tai puolesta, koska peruskirjaa käsittelevä konferenssi voi päättää menettelytapasäännöistä mahdollistaakseen sopimuspuolille tällaisten päätösten tekemisen kirjeitse. 6 Lukuun ottamatta 2 kohdassa määrättyä tapausta eivät mitkään tässä artiklassa tarkoitetut päätökset ovat päteviä, ellei niitä kannata sopimuspuolten yksinkertainen enemmistö. 7 Äänestyksessä alueellisella taloudellisella yhdentymisjärjestöllä on yhtä monta ääntä kuin sen jäsenvaltioilla, jotka ovat tämän sopimuksen sopimuspuolia, jos tällainen järjestö ei käytä äänioikeuttaan jäsenvaltioiden käyttäessä äänioikeuttaan ja päinvastoin. 8 Jos sopimuspuoli on jatkuvasti laiminlyönyt sille tämän sopimuksen perusteella kuuluvien rahoitusvelvoitteiden noudattamisen, peruskirjaa käsittelevä konferenssi voi pidättää sen äänestysoikeuden kokonaan tai osittain. 37 artikla Rahoitusperiaatteet 1 Kukin sopimuspuoli kustantaa omat edustautumiskulunsa peruskirjaa käsittelevässä konferenssissa ja kaikissa alemmissa elimissä. 2 Peruskirjaa käsittelevään konferenssiin ja kaikkien alempien elinten kokouksiin liittyviä kuluja pidetään sihteeristön kuluina. 3 Sihteeristön kuluista vastaavat sopimuspuolet maksukykynsä mukaan liitteessä B määritellyn mukaisesti, joita määräyksiä voidaan muuttaa 36 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti. 4 Pöytäkirjoissa on oltava määräykset, joilla varmistetaan, että pöytäkirjojen osapuolet vastaavat kaikista kyseisistä pöytäkirjoista johtuvista sihteeristön kuluista. 5 Peruskirjaa käsittelevä konferenssi voi lisäksi ottaa vastaan yhden tai useamman sopimuspuolen tai muun lähteen vapaaehtoisia maksusuorituksia. Näiden maksusuoritusten avulla katettuja kuluja ei pidetä 3 kohdassa tarkoitettuina sihteeristön kuluina. VIII OSA LOPPUMÄÄRÄYKSET 38 artikla Allekirjoittaminen Tämä sopimus on avoin allekirjoittamista varten Lissabonissa 17 päivästä joulukuuta 1994 16 päivään kesäkuuta 1995 peruskirjan allekirjoittaneille valtioille ja alueellisille taloudellisille yhdentymisjärjestöille. 39 artikla Ratifiointi tai hyväksyminen Tämä sopimus annetaan allekirjoittajille ratifiointia tai hyväksyntää varten. Ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjat talletetaan tallettajan huostaan. 40 artikla Alueellinen soveltaminen 1 Kukin valtio tai kukin alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö voi allekirjoittamisen, ratifioinnin, hyväksymisen tai liittymisen yhteydessä julistaa tallettajan huostaan talletetussa julistuksessa, että tämä sopimus sitoo sitä kaikkien alueiden osalta, joista se on vastuullinen kansainvälisten suhteiden osalta, tai yhden tai useamman kyseisen alueen osalta. Julistusta aletaan soveltaa samanaikaisesti tämän sopimuksen tullessa voimaan kyseisen sopimuspuolen osalta. 2 Kukin sopimuspuoli voi myöhemmässä vaiheessa sitoutua sopimukseen muun julistuksessa mainitun alueen osalta tallettamalla tallettajan haltuun sitä koskevan julistuksen. Tällaisen alueen osalta tämä sopimus tulee voimaan 90. päivänä tallettajan vastaanotettua kyseisen julistuksen. 3 Kaikki kahden edellisen kohdan perusteella tehdyt julistukset voidaan irtisanoa minkä tahansa tällaisessa julistuksessa määritellyn alueen osalta ilmoittamalla asiasta tallettajalle. Jollei 47 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, irtisanominen tulee voimaan vuoden kuluttua siitä, kun talteenottaja on vastaanottanut kyseisen ilmoituksen. 4 Edellä 1 artiklan 10 kohdan tarkoitettua 'alueen` määritelmää on tulkittava ottaen huomioon kaikki tämän artiklan mukaisesti talletetut julistukset. 41 artikla Liittyminen Tämä pöytäkirja on siitä päivämäärästä, jolloin pöytäkirjan allekirjoitusmääräaika päättyy avoin niiden valtioiden ja alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestöjen liittymiselle, jotka ovat allekirjoittaneet peruskirjan edellytyksillä, jotka peruskirjaa käsittelevä konferenssi hyväksyy. Liittymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan. 42 artikla Muutokset 1 Jokainen sopimuspuoli voi tehdä muutosehdotuksia tähän sopimukseen. 2 Sihteeristö antaa kaikki tämän sopimuksen muutosehdotukset sopimuspuolten tiedoksi vähintään kolme kuukautta ennen päivämäärää, jona se annetaan peruskirjaa käsittelevän konferenssin hyväksyttäväksi. 3 Sihteeristö antaa peruskirjaa käsittelevän konferenssin hyväksymät tämän sopimuksen muutokset tiedoksi tallettajalle, joka toimittaa ne kaikille sopimuspuolille ratifiointia tai hyväksymistä varten. 4 Tämän sopimuksen muutosten ratifiointi- ja hyväksymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan. Muutokset tulevat voimaan ne ratifioineiden tai hyväksyneiden sopimuspuolten välillä 90. päivänä sen jälkeen, kun vähintään kolme neljännestä sopimuspuolista, on tallettanut ratifiointi- ja hyväksymiskirjat tallettajan huostaan. Kaikkien muiden sopimuspuolten osalta muutokset astuvat voimaan 90. päivänä sen jälkeen, kun mainittu sopimuspuoli on tallettanut muutoksia koskevat ratifiointi- tai hyväksymiskirjansa. 43 artikla Assosiointisopimukset 1 Peruskirja konferenssi oikeuttaa assosiointisopimuksista neuvottelemiseen valtioiden tai alueellisten taloudellisten yhdentymisjärjestöjen kanssa tai kansainvälisten järjestöjen kanssa peruskirjan sekä tämän sopimuksen ja yhden tai useamman pöytäkirjan tavoitteiden ja periaatteiden edistämiseksi. 2 Suhteet assosioidun valtion, alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön tai kansainvälisen järjestön kanssa sekä tästä johtuvat oikeudet ja velvoitteet on mukautettava assosioinnin erityisolosuhteisiin ja täsmennetään kussakin tapauksessa assosiointisopimuksessa. 44 artikla Voimaantulo 1 Tämä sopimus tulee voimaan 90. päivänä sen jälkeen, kun 30. valtio tai alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö, joka on allekirjoittanut peruskirjan 16 päivänä kesäkuuta 1995, on tallettanut ratifiointi-, hyväksymis-, tai liittymisasiakirjansa. 2 Kunkin valtion tai alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön osalta, joka ratifioi tai hyväksyy tämän pöytäkirjan tai liittyy siihen 30. ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjan tallettamisen jälkeen, tämä pöytäkirja tulee voimaan 90. päivänä sen jälkeen, kun kyseinen valtio tai alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö on tallettanut ratifiointi-, hyväksymis-, tai liittymisasiakirjansa. 3 Edellä 1 kohdassa tarkoittamassa mielessä alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön tallettamaa asiakirjaa ei lueta lisäyksenä kyseisen järjestön jäsenmaiden tallettamiin kirjoihin. 45 artikla Väliaikainen soveltaminen 1 Allekirjoittajat sopivat tämän sopimuksen soveltamisesta väliaikaisesti siihen asti, kunnes se tulee voimaan allekirjoittajien kesken 44 artiklan mukaisesti, siltä osin kuin tämä väliaikainen soveltaminen ei ole ristiriidassa niiden perustuslain tai lakien ja asetusten kanssa. 2 a) Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, kukin allekirjoittaja voi allekirjoituksen yhteydessä tallettaa tallettajan huostaan julistuksen, jonka mukaan se ei voi hyväksyä väliaikaista soveltamista. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua velvoitetta ei sovelleta allekirjoittajaan, joka on antanut kyseisen julistuksen. Kukin tällainen allekirjoittaja voi milloin tahansa irtisanoa kyseisen julistuksen tallettajalle osoitetulla kirjallisella ilmoituksella. b) Edellä a alakohdan mukaisen julistuksen antanut allekirjoittaja tai sen investoijat eivät voi vaatia itselleen väliaikaisesta soveltamisesta saatavaa hyötyä 1 kohdan nojalla. c) Sen estämättä, mitä a alakohdassa määrätään, kukin allekirjoittaja, joka antaa a alakohdassa tarkoitetun julistuksen, soveltaa väliaikaisesti VII osaa siihen asti, kunnes tämä sopimus tulee sen osalta voimaan 44 artiklan mukaisesti, siltä osin kuin tämä väliaikainen soveltaminen ei ole ristiriidassa sen lakien ja asetusten kanssa. 3 a) Kukin allekirjoittaja voi lopettaa tämän sopimuksen väliaikaisen soveltamisen ilmoittamalla tallettajalle kirjallisesti aikeestaan olla tulematta tämän sopimuksen sopimuspuoleksi. Väliaikainen soveltaminen päättyy kunkin sopimuspuolen osalta 60 päivän kuluttua päivästä, jona tallettaja on vastaanottanut allekirjoittajan kirjallisen ilmoituksen. b) Siinä tapauksessa, että allekirjoittaja lopettaa väliaikaisen soveltamisensa a alakohdan mukaisesti, allekirjoittajan velvoite 1 kohdan mukaisesti soveltaa III ja V osia kaikkiin muiden allekirjoittajien investoijien sen alueella toteuttamiin investointeihin säilyy kuitenkin voimassa kyseisten investointien osalta 20 vuotta alkaen soveltamisen todellisesta päättymispäivästä, jollei c kohdassa toisin määrätä. c) Edellä b alakohtaa ei sovelleta liitteessä PA lueteltuihin allekirjoittajiin. Allekirjoittaja poistetaan liitteen PA luettelosta heti, kun tallettaja on saanut siltä tätä koskevan pyynnön. 4 Siihen asti, kunnes sopimus tulee voimaan, allekirjoittajat kokoontuvat säännöllisin väliajoin väliaikaiseen peruskirjaa käsittelevään konferenssiin, jonka ensimmäisen kokouksen kutsuu koolle 5 kohdassa tarkoitettu väliaikainen sihteeristö viimeistään 180 päivän kuluttua 38 artiklassa mainitusta päivästä, jona tämä sopimus avataan allekirjoittamista varten. 5 Väliaikainen sihteeristö hoitaa väliaikaisesti sihteeristön tehtäviä tämän sopimuksen voimaantuloon saakka 44 artiklan mukaisesti ja sihteeristön muodostamiseen asti. 6 Soveltuvin osin 1 kohdan tai 2 kohdan c alakohdan mukaisesti ja jollei niistä muuta johdu, allekirjoittajat osallistuvat 37 artiklan 3 kohdan mukaisesti väliaikaisesta sihteeristöstä johtuviin kuluihin sopimuspuolten tavoin. Kaikki allekirjoittajien liitteeseen B tekemät muutokset lakkaavat olemasta voimassa tämän sopimuksen tullessa voimaan. 7 Tämän sopimuksen voimaantuloon saakka valtiolla tai alueellisella taloudellisen yhdentymisjärjestöllä, joka liittyy sopimukseen ennen sopimuksen voimaantuloa sen 41 artiklan nojalla on, kunnes sopimus asuu voimaan, samat tästä artiklasta johtuvat oikeudet ja velvoitteet kuin allekirjoittajalla. 46 artikla Varaumat Tähän sopimukseen ei voi tehdä varaumia. 47 artikla Irtisanominen 1 Viiden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä sopimus on tullut voimaan tietyn sopimuspuolen osalta, tämä voi milloin tahansa ilmoittaa tallettajalle kirjallisesti irtisanovansa tämän sopimuksen. 2 Irtisanominen tulee voimaan vuoden kuluttua päivästä, jona tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen tai myöhempänä, irtisanomisilmoituksessa täsmennettynä ajankohtana. 3 Tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan muiden sopimuspuolten investoijien sopimuspuolen alueelle toteuttamiin investointeihin tai irtisanovan sopimuspuolen investoijien muiden sopimuspuolten alueella toteuttamiin investointeihin 20 vuoden ajan alkaen ajankohdasta, jona sopimuspuolen irtisanominen tulee voimaan. 4 Kaikki pöytäkirjat, joissa sopimuspuoli on osallisena, lakkaavat olemasta voimassa tämän sopimuspuolen osalta päivänä, jona sen tätä sopimusta koskeva irtisanominen tulee voimaan. 48 artikla Liitteiden ja päätösten asema Tämän sopimuksen liitteet ja Lissabonissa 17 päivänä joulukuuta 1994 allekirjoitetun Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin päätösasiakirjan liitteessä 2 tarkoitetut päätökset ovat erottamaton osa tätä sopimusta. 49 artikla Tallettaja Tämän sopimuksen tallettaja on Portugalin tasavallan hallitus. 50 artikla Tekstien todistusvoimaisuus Tämän vakuudeksi alla mainitut tätä varten asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen saksan, englannin, espanjan, ranskan, italian ja venäjän kielellä, kaikkien tekstien ollessa yhtä todistusvoimaiset, yhtenä kappaleena, joka on talletettuna Portugalin tasavallan hallituksen haltuun. Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four. Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig. Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovanta-quattro. >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro. Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems. 'Åãéíå óôç Ëéóáâüíá, óôéò äÝêá åðôÜ Äåêåìâñßïõ ôïõ Ýôïõò ÷ßëéá åíéáêüóéá åíåíÞíôá ôÝóóåñá. Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig. Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro. >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION