Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma ATK-valtioiden ja EU:n suhteiden tulevaisuus (AKT-EU 2666/99/A/lop.)



Virallinen lehti nro 271 , 24/09/1999 s. 0035 - 0041



PÄÄTÖSLAUSELMA(1) AKT-valtioiden ja EU:n suhteiden tulevaisuus Yhteinen edustajakokous, joka - kokoontui Strasbourgissa (Ranska) 29. maaliskuuta - 1. huhtikuuta 1999, - ottaa huomioon AKT:n ja EU:n suhteiden tulevaisuutta käsittelevän työryhmän jättämän kertomuksen, - ottaa huomioon työryhmän järjestämien kuulemistilaisuuksien johtopäätökset, A. ottaa huomioon AKT:n ja EU:n osapuolet ovat vahvistaneet sitoutuneensa Lomén sopimusten periaatteisiin ja tavoitteisiin ja erityisesti Librevillen julkilausumaan, jossa AKT-valtioiden valtion- ja hallitusten päämiehet ottivat huomioon Lomén sopimusten merkityksen AKT-valtioiden sosiaaliselle, taloudelliselle, poliittiselle ja kulttuuriselle kehitykselle, mutta kehottivat lujittamaan suhdetta uudistetun, aidon ja tasa-arvoisemman kumppanuuden pohjalta, B. ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen ja Euroopan parlamentin ratkaisevan roolin AKT:n ja EU:n yhteistyötä koskevissa uusissa neuvotteluissa ja yhteistyön lujittamisessa, C. ottaa huomioon, että globalisaatio on johtanut kasvaviin epätasa-arvoisuuksiin sekä valtioiden sisällä että niiden välillä, ottaa huomioon, että näitä epätasa-arvoisuuksia on pahentanut vuonna 1998 useita Aasian ja latinalaisen Amerikan maita kohdannut rahoituskriisi, ottaa huomioon, että tarve säännellä maapalloistumisen vaikutuksia kehitysmaihin on suurempi kuin koskaan, D. katsoo, että vaikka rahoitusmarkkinoiden vakaus on tärkeää maailmantalouden vakaudelle, se ei ole kansainvälisen yhteisön keskeinen tavoite, E. ottaa huomioon, että kommunistisen järjestelmän romahdettua Neuvostoliitossa ja sen liittolaisissa lähes miljardin ihmisen ansioiden arvo on laskenut viimeisten kymmenen vuoden aikana; ottaa huomioon, että köyhyydessä elävien lukumäärä kasvoi huomattavasti vuonna 1998 Japanin, Korean, Thaimaan, Indonesian ja Brasilian rahoituskriisin vuoksi, F. palauttaa mieliin kansalaisyhteiskunnan merkityksen AKT:n ja EU:n yhteistyön kaikilla aloilla, mukaan lukien yhteistyö talouden ja kaupan alalla, G. katsoo, että AKT: ja EU:n yhteistyöllä, joka yhdistää 86 Euroopan ja AKT:n valtiota, voi olla ratkaiseva rooli globalisaatioprosessissa, H. ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130v artiklan, joka koskee lähentymispolitiikka ja jossa todetaan, että yhteisö ottaa kehitystavoitteet huomioon sellaisessa noudattamassaan politiikassa, joka on omiaan vaikuttamaan kehitysmaihin, I. ottaa huomioon neljättä Lomén sopimusta seuraavan sopimuksen ja sen yleiset tavoitteet, jotka koskevat köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä yleisesti sekä erityisesti maaseudun ja maatalouden sekä elintarviketurvallisuuden kehitystä, J. muistuttaa, että AKT:n ja EU:n kumppanuutta koskevat uudet neuvottelut ovat mahdollisuus uudistaa, elävöittää ja lujittaa kumppanuutta, K. ottaa huomioon, että konfliktit ja köyhyys ovat yhteydessä toisiinsa ja että väkivaltaiset konfliktit ovat toistuvasti vieneet pohjaa AKT:n ja EU:n välisen yhteistyön tavoitteilta, kun tällä hetkellä käynnissä olevista 30 aseellisesta selkkauksesta kolmetoista käydään AKT-valtioissa, 1. katsoo, että kestävän kehityksen saavuttamiseksi ihmisten ja heidän perustarpeidensa on oltava kehityspolitiikan pohdintojen ja toimien keskipisteenä; 2. katsoo, että miesten ja naisten tasa-arvo on kehityksen oleellinen osa; 3. katsoo siksi, että jos köyhyyden poistaminen hyväksytään seuraavan yleissopimuksen ensisijaiseksi tavoitteeksi, AKT-valtioissa esiintyvä epätasa-arvo on havaittava ja sitä vastaan on toimittava; 4. pitää köyhyyden poistamista moraalisena ja poliittisena vaatimuksena, jonka noudattamatta jättäminen johtaa keskinäisriippuvaisessa maailmassa epätasa-arvon lisääntymiseen ja siten jännitteiden lisääntymiseen ja myötävaikuttaa uusien konfliktien syntyyn; 5. katsoo, että tulevan yhteistyön poliittisia ja taloudellisia tavoitteita ei voi erottaa toisistaan ja että erityisesti turvallisuus ja köyhyyden vastainen toiminta ovat läheisessä yhteydessä toisiinsa; 6. katsoo, että uuden sopimuksen mukaisesti AKT-EU -kumppaneilla on mahdollisuus ja velvollisuus vastata määrätietoisesti kansainvälisiin haasteisiin ja vahvistaa siten tähänastisen ja tulevan kumppanuutensa ainutlaatuinen merkitys kansainväliselle yhteistyölle; 7. katsoo erityisesti, että uusi AKT-EU -yleissopimus antaa mahdollisuuden ottaa huomioon sitoumukset ja päästä tavoitteisiin, jotka on hyväksytty kansainvälisissä huippukokouksissa ja panee merkille, että OECD:n kehitysapukomitea on neuvotellut useista hyödyllisistä lähtökohdista; 8. katsoo, että poliittisessa ja toimintalinjoja koskevassa vuoropuhelussa tulisi käsitellä merkittäviä yhteiskunnallisia ja inhimillisiä kehitykseen liittyviä kysymyksiä kuten hiv ja aids, lisääntymisterveys ja kansanterveys sekä koulutus suhteessa köyhyyden poistamisen tavoitteeseen; 9. korostaa, että terveys on perustavaa laatua oleva ihmisoikeus, joka tulee sisällyttää yhteistyöperiaatteena kaikkiin uusiin sopimuksiin, ja että terveystason kohottamisen tulisi olla kaiken AKT:n ja EU:n välisen yhteistyön tavoitteena osana yhteiskunnallista ja inhimillistä kehitystä; 10. korostaa, että maissa, joissa hallituksella on laaja yhteiskunnallinen ja alakohtainen lähestymistapa terveyteen ja koulutukseen yhteistoiminnassa kansainvälisten avustajien kanssa, edut ovat huomattavat, ja onnittelee niitä AKT-valtioiden hallituksia, jotka ovat valinneet tällaisen lähestymistavan; 11. painottaa, että tällainen lähestymistapa perustuu aina vankkaan inhimillisen kehityksen politiikkaan, jossa keskitytään köyhimpien tarpeisiin, tämän politiikan asianmukaiseen huomioonottamiseen talousarviomäärärahojen jakamisessa sekä avoimeen vuoropuheluun kaikilla tasoilla politiikan suunnittelusta sen käytännön toteuttamiseen asti; 12. muistuttaa, että investoinnit rauhaan, terveyteen ja koulutukseen ovat toisiaan täydentäviä, että nämä seikat liittyvät toisiinsa ja että köyhyyden vastaisen toiminnan oleellinen edellytys on se, että ihmiset ymmärtävät rauhan edut ja heille tarjotaan mahdollisuus koulutukseen ja terveyspalveluihin; 13. palauttaa mieliin, että bruttokansantulo on yhä käytetyin kehityksen mittaamisen indikaattori, mutta viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että inhimillisen kehityksen indikaattoreissa annetaan etusija ihmisten hyvinvoinnille; toivoo, että erityistä huomiota kiinnitetään uusiin saavutetun edistyksen mittaamisen indikaattoreihin; Kauppa ja investoinnit 14. on vakuuttunut, että uuteen AKT:n ja EU:n väliseen sopimukseen tulee sisällyttää kauppayhteistyötä koskeva luku, koska yhteistyö kaupan alalla myötävaikuttaa köyhyyden poistamiseen ja AKT-valtioiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen ja siinä otetaan huomioon valtioiden kehitystasojen väliset erot; 15. kehottaa komissiota toteuttamaan sukupuolen mukaisen analyysin ehdotettujen kauppa- ja investointipolitiikkojen merkityksestä; 16. toivoo kansalaisyhteiskunnan täysimääräistä osallistumista päätöksentekoon kauppa- ja investointikysymyksissä; 17. katsoo, että monenvälistä kauppajärjestelmää tulisi demokratisoida siten, että kehitysmaat osallistuvat tehokkaasti ja tasa-arvoisesti WTO:n päätöksiin ja kansalaisyhteiskunta otetaan paremmin mukaan; 18. pyytää kymmenen vuoden siirtymäaikaa, jonka aikana suosituimmuussopimukset tarkistetaan ja mukautetaan WTO:n uusiin sääntöihin; 19. kehottaa luomaan tarvittavat edellytykset, jotka mahdollistavat, että AKT-valtioiden yritykset voivat kilpailla EU:n yritysten kanssa vapaakaupan periaatteiden mukaisesti ennen kuin ryhdytään harkitsemaan vastavuoroisuusperiaatteen käyttöönottoa; 20. katsoo, että AKT:n ja EU:n tulisi toimia yhdessä WTO:n sääntöjen muuttamiseksi kehitystä paremmin suosiviksi ja sen varmistamiseksi WTO:n puitteissa, että Marrakeshin sopimuksen toteuttaminen EU:n sitoutumisen kanssa AKT-valtioiden kanssa harjoitettavaa kauppaan ovat yhdenmukaisia; 21. katsoo, että kun kehitysmaat otetaan mukaan maailmankauppaan, niille tulisi antaa mahdollisuudet osallistua WTO:n päätöksentekomenettelyihin ja hyötyä riitojenratkaisumenettelystä; kehottaa siksi AKT:ta ja EU:ta toimimaan yhdessä oikeudellisen neuvontakeskuksen perustamiseksi, joka olisi WTO:sta riippumaton ja joka kykenisi tukemaan kehitysmaita WTO:n menettelyissä; 22. kehottaa Euroopan unionia ottamaan huomioon AKT:n ja kehitysmaiden edut päättäessään tulevasta kauppa-, maatalous- ja kalastuspolitiikastaan sekä muista merkittävistä seikoista Amsterdamin sopimuksen mukaisesti; 23. kehottaa uudesta Lomén sopimuksesta neuvottelevia sisällyttämään sopimukseen luonnon monimuotoisuutta koskevan sopimuksen 8 j artiklan periaatteet, jotka koskevat alkuperäis- ja paikallisten yhteisöjen tietojen, innovaatioiden ja käytäntöjen säilyttämistä, sekä heidän henkisen omaisuuden ja kulttuuriomaisuuden suojaansa mukaan lukien näiden resurssein käytöstä aiheutuvien etujen hyväksyminen, siihen osallistuminen ja tasa-arvoinen jakaminen; 24. kehottaa uudesta Lomén sopimuksesta neuvottelevia sisällyttämään sopimukseen määräykset, joilla taataan kansallinen itsemääräämisoikeus geenivaroihin kieltämällä biopiratismi, elävien organismien patentit (TRIPS) sekä steriilien variaatioiden kehittäminen geenimuuntelun avulla (nk. terminator technology); 25. korostaa vähiten kehittyneisiin maihin viitaten, että tulevissa kauppasopimuksissa tulisi säilyttää mahdollisuus suosituimmuuskohteluun suurelle osalle AKT-valtioiden vientituotteita; 26. kehottaa tuotteita koskevia pöytäkirjoja silmällä pitäen ottamaan huomioon kunkin teollisuudenalan tietyt ainutlaatuiset olosuhteet ja räätälöimään pöytäkirjat tapauskohtaisesti kunkin teollisuudenalan vaatimusten mukaisesti sekä uusimaan sokerin, banaanin, naudan- ja vasikanlihan pöytäkirjat, jotta turvataan näiden alojen tulevaisuus; kehottaa rommia silmällä pitäen laatimaan uuden pöytäkirjan, joka mahdollistaa kiintiöiden poistumisen vuonna 2000 ja verovapauden jatkumisen sekä uudet kompensaatiomekanismit, jotka tasoittavat EU:n markkinoiden nopeaa vapauttamista vuonna 2003; 27. katsoo, että perustuotteista saatavien tulojen vakauttaminen on yhä suuri haaste AKT-valtioille ja että vientitulojen vakauttamisjärjestelmä STABEX tulee siksi säilyttää, vaikka on ryhdyttävä järjestelyihin maksujen nopeuttamiseksi ja etujen tarjoamiseksi tuottajille kyseisillä aloilla; 28. uskoo vakaasti, että yksityisen sektorin, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, kehitys voi vauhdittaa kestävää taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä; kehottaa AKT:n ja EU:n neuvottelijoita korostamaan huomattavasti yksityisen sektorin merkitystä tulevassa yleissopimuksessa luomalla oikeat poliittiset ja taloudelliset edellytykset sen nopealle kasvulle; 29. pitää myönteisenä sitä, että yksityisen sektorin rooli kehitysprosessissa otetaan nykyisin täysimääräisesti huomioon ja siksi yksityisen sektorin sisällyttäminen uuteen yleissopimukseen on suuri haaste; 30. pitää myönteisenä, että AKT-valtiot ovat suunnitelleet uutta yleissopimusta koskeviin neuvotteluihin yhtenäistä strategista lähestymistapaa, jossa mennään pelkkien välineiden tarkistamista pidemmälle; pitää samoin myönteisenä kattavaa toimivallan siirtoa EU:n neuvostolta komissiolle, mikä tapahtui komission vihreän kirjan käynnistämän laajan kansalaisyhteiskunnan kuulemisprosessin jälkeen; 31. kehottaa laatimaan investointien suojelumekanismin, joka kannustaa ulkomaisia investointeja ja mahdollistaa ympäristövaikutusten arvioinnin sekä edistää hyväksyttäviä yhteiskunnallisia normeja; 32. korostaa paikallisten, erityisesti pienten ja keskisuurten sekä mikroyritysten investointien tärkeyttä; Konfliktien ehkäisyn ja niiden jälkeisen jälleenrakennuksen poliittiset puitteet 33. korostaa, että avoimet paikalliset ja kansalliset järjestelmät antavat ihmisille mahdollisuuden käsitellä jännitteitä ja ratkaista erimielisyyksiä rauhassa, ympäristössä, jossa vallitsevat laki ja järjestys ja jossa sääntöjä tarkkaillaan ja sovelletaan; katsoo siksi, että demokraattinen hallinto, lehdistön vapaus ja puolueettomat poliisivoimat ja oikeusjärjestelmä sekä lahjonnan tuomitseminen ovat ratkaisevia tekijöitä konfliktien ehkäisyssä; kehottaa seuraavasta Lomén sopimuksesta neuvottelevia määrittelemään edellytykset, jotka takaavat suuremman tuen oikeusjärjestelmien uudistamiselle, poliisien ja sotilaiden koulutukselle, ihmisoikeuksille ja oikeusjärjestykselle; 34. katsoo, että konfliktit haittaavat AKT-valtioiden kehitystä ja aiheuttavat köyhyyttä useilla alueilla; 35. on tietoinen siitä, että vakaus ja rauha vaativat pitkän aikavälin investointeja ja tämä taas vaatii pitkäjännitteisiä ja hillittyjä poliittisia ponnisteluja; 36. katsoo, että on aika toimia määrätietoisesti konfliktien estämiseksi ja ratkaisemiseksi ja katsoo, että tarvittavaa humanitaarista apua ei tule käyttää toiminnan korvikkeena; 37. katsoo, että kehitysstrategioiden pyrkimykset toimia tehokkaasti köyhyyttä ja epävarmuutta vastaan on tehokkain tapa jännitteiden ja konfliktien ehkäisemiseksi; 38. katsoo, että konfliktien ehkäisyn ei tulisi olla kehitys- ja kauppapolitiikan lisä vaan sen kaikkien näkökohtien perustana ja siten myös seuraavan AKT:n ja EU:n välisen sopimuksen olennainen osa; 39. katsoo edelleen, että taloudelliset paineet, joita globalisaatio edelleen pahentaa, voivat vaikuttaa konfliktien kehittymiseen, että hyvinvoinnin ja köyhyyden jatkuva kärjistyminen edistää tällaisia konflikteja ja että solidaarisuutta, joka on AKT:n ja EU:n välisen yhteistyön olennainen osa, on siksi vaalittava ja lujitettava; 40. katsoo, että erityisesti Afrikassa ympäristön tilan heikkeneminen, liikakansoitus ja siitä johtuva taistelu vedestä, maasta ja luonnonvaroista ovat keskeisiä tekijöitä jännitteiden ja konfliktien synnyssä, ja katsoo siksi, että ympäristönsuojelustrategioiden olennaisena osana on oltava mahdollisuuden antaminen luonnonvarojen käyttöön; 41. huomauttaa, että kulttuuriset, etniset ja uskonnolliset jännitteet yltyvät os ihmisillä ei ole tasa-arvoisia mahdollisuuksia käyttää luonnonvaroja, ja että sosiaalisiin perustarpeisiin (erityisesti terveyteen ja koulutukseen) tehdyt investoinnit auttavat vähentämään epävakauden ja väkivallan vaaraa; 42. toistaa, että on tärkeää varmistaa kaikille yhteiskunnan jäsenille mahdollisuus saada oikeutta; 43. katsoo, että yhteiskunnan vakaus riippuu suurelta osin siitä, kuinka kansalaisyhteiskunta on järjestäytynyt ja kuinka sitä tuetaan sekä kansalaisten mahdollisuuksista ilmaista itseään, kehottaa siksi tukemaan voimakkaammin kansalaisyhteiskunnan edustuselimiä; 44. korostaa erityisesti, että miesten ja naisten yhtäläisten oikeuksien edistäminen on sijoitus rauhan ja turvallisuuden edellytyksiin, ja panee merkille, että joillakin alueilla naisilla on tärkeä rooli jännitteiden lieventämisessä, koska he etsivät tapoja saavuttaa rauha ja turvallisuus perheiden suojelemiseksi ja lastensa kasvattamiseksi; 45. pitää myönteisenä, että makrotalouden uudistukset on nykyään paremmin mukautettu valtioiden tilanteeseen ja mahdollisuuksiin, mutta korostaa, että niiden yhteiskunnalliset vaikutukset otetaan yhä huomioon vain osittain; katsoo, että rakenteellista mukauttamista koskevien suunnitelmien on oltava avoimempia ja että Kansainvälisen valuuttarahaston on kaikissa hyväksymissään päätöksissä otettava huomioon ongelmien poliittinen puoli; on samalla iloinen Maailmanpankin (IBRD) uudesta linjasta suhtautumisessa kehitysmaihin; 46. korostaa, että velan huojennukset ovat kehityksen keskeinen edellytys AKT-valtioiden hallituksille, ja kannattaa täysin AKT:n ja EU:n sekä kansalaisyhteiskunnan lisääntyviä vaatimuksia siitä, että velkastrategiat on sisällytettävä tehokkaisiin kehitysstrategioihin, konfliktien ehkäisy mukaan lukien; 47. huomauttaa, että konfliktin jälkeen yhteiskunnalla on erityisiä tarpeita ja että etusija olisi annettava yhteiskunnallisten palvelujen nopealle rakentamiselle ja sotilaiden tehokkaalle demobilisoinnille ja yhteiskuntaan integroimiselle; 48. katsoo, että AKT-valtioiden sujuva asteittainen liittäminen maailmantalouteen tasa-arvoisten sääntöjen perusteella ja niiden kehitystaso asianmukaisesti huomioonottaen myötävaikuttaa taloudelliseen ja poliittiseen vakauteen; 49. pahoittelee eräiden Afrikan valtioiden lisääntyvää suuntausta puuttua yksipuolisesti aseellisesti itsenäisten Afrikan valtioiden sisäisiin selkkauksiin; 50. pahoittelee, että useissa kehitysmaissa sotilasmenot ovat viime aikoina kasvaneet koulutukseen ja terveydenhuoltoon käytettävien menojen kustannuksella, ja katsoo siksi, että AKT:n ja EU:n tulisi sopia sotilasmenojen ylärajasta sekä koulutuksen ja terveydenhuollon vähimmäisvaroista; 51. pitää myönteisenä, että Euroopan unioni on sopinut asekaupan menettelysäännöistä, ja kehottaa neuvottelijoita keskustelemaan sääntöjen toteuttamisesta ja lujittamisesta; 52. korostaa, että useissa AKT-valtioissa liikkeellä olevat käsiaseet haittaavat kehitystä ja pyrkimyksiä aseiden keräämiseksi tulisi tukea; 53. kehottaa neuvottelijoita ottamaan täysin uuden lähtökohdan, jossa keskitytään ihmisiin ja tulevaisuuteen; 54. kehottamaan tukemaan paremmin alueellista ja osa-alueellisten konfliktien ehkäisyä ja rauhan palauttamisen mekanismeja; Terveys ja koulutus sosiaalisessa ja inhimillisessä kehityksessä 55. katsoo, että peruspalveluita, koulutus, terveys, vesi ja asuminen mukaan lukien, koskevia keskeisiä määräyksiä on tarvetta tiukentaa; 56. kehottaa lisäämään uuteen AKT:n ja EU:n väliseen tulevia suhteita koskevaan sopimukseen sosiaalista ja inhimillistä kehitystä koskevan kappaleen, jossa terveyttä sekä sukupuolisuuteen ja suvunjatkamiseen liittyvän terveyden hoitoa koskeva alakappale; 57. painottaa, että köyhimpiin kohdistetut terveyden parantamiseen tähtäävät toimet vaativat alojen välisiä lisäponnisteluja terveydenhuoltoalan ympärillä ja sen sisällä; 58. kehottaa tässä yhteydessä luomaan valmiuksia sosiaalialalla ja inhimillisen kehityksen alalla, jotka ovat tulevan EU:n ja AKT:n välisen sopimuksen uusia painopistealueita; 59. kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita takaamaan ensisijaiseen terveydenhuoltoon ja koulutukseen YK:n Kööpenhaminan konferenssissa sovitun 20/20 -aloitteen mukaiset määrärahat eli vähintään 20 % hallituksen menoista ja rahoittajien tuesta, ja vaatii, että EU:n ja AKT:n hallitusten käyttämät varat tulevat tämän lisäksi eivätkä korvaa näitä määrärahoja; 60. korostaa, että menojen taso ei ole riittävä arvioitaessa yksittäisten AKT-valtioiden menestymistä ja että arvioinnin tulisi määräytyä todellisten kehitysvaikutusten mukaan terveydenhuollon ja koulutuksen normien parantumisena rahoituksen lisäämisen lisäksi; 61. kehottaa sisällyttämään köyhyyden indikaattoreihin inhimilliset kehitysindikaattorit makrotaloudellisten indikaattoreiden kuten BKT:n lisäksi; 62. korostaa, että AKT-valtioiden kehitysohjelmia ja -hankkeita, esim. patojen tai teiden rakentaminen, tulisi arvioida järjestelmällisesti terveysvaikutusten arvioinnin kautta sen mukaan, millaisia niiden vaikutuksia niillä on väestön terveyteen ja hyvinvointiin; 63. toistaa, että toimien soveltuvuus suhteessa köyhyyden lieventämiseen on ratkaisevaa ja että se vaatii kansalaisyhteiskunnan aikaista puuttumista politiikan ja ohjelmien suunnitteluun; 64. korostaa, että yhteiskunnallista ja inhimillistä kehitystä koskevaan lähtökohtaan kohdistuvia lisäponnisteluja tulee täydentää lisäämällä kapasiteettia ja asiantuntemusta politiikan suunnitteluun ja Euroopan komission sekä EU:n valtuuskuntien tasolla tapahtuvaan vuoropuheluun; 65. toistaa käsityksensä, että EU:lla on tärkeä rooli sosiaalista ja inhimillistä kehitystä koskevien toimiin liittyvän politiikan yhtenäistämisessä ja yhteensovittamisessa EU:n jäsenvaltioiden ja muiden kansainvälisten rahoittajien välillä; 66. kehottaa keskittymään lääketieteellisiin ja muihin toimiin tartuntojen, kuten hiv ja aids, malaria ja tuberkuloosi, torjumiseksi; 67. korostaa, että hiv-tartuntojen ja aidsin torjunta on vuodesta 2000 eteenpäin edelleen suuri haaste, ja kehottaa AKT-valtioiden poliitikkoja puuttumaan hiv-tartuntoihin ja aidsiin näyttävien, laajojen ja kattavien kansallisten strategioiden avulla, jollaisilla on ollut ratkaiseva merkitys sairauden leviämisen pysäyttämisessä Senegalissa ja Ugandassa; 68. kehottaa komissiota yhdessä kansainvälisten kumppaniensa ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa vahvistamaan ponnisteluja Aids-rokotteen ja mikrobeja tuhoavan tuotteen kehittämiseksi ja niiden saatavuuden parantamiseksi; 69. kiittää niitä EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita, jotka ovat osallistuneet Aidsia koskeviin toimiin liittyvän tiedon hankkimiseen ja jakamiseen, mikä on mahdollistanut tyydyttävien Aidsiin liittyvien käytäntöjen ja toimintalinjojen yksilöimisen; 70. kehottaa pitämään investoimaan tiedon hankkimiseen ja levittämiseen ensisijaisena tavoitteena terveysalan yhteistyössä EU:n ja AKT:n tulevissa suhteissa siten, että tieto on julkinen hyödyke, joka voi hyödyttää kaikkein köyhimpiä; 71. kehottaa ottamaan AKT-valtioiden sosiaalisesta ja inhimillisestä kehityksestä vastaavat ministerit kiireesti mukaan nykyisiin neuvotteluihin ja kaikkeen köyhyyteen kohdistuvia toimia koskevaan vuoropuheluun AKT-valtioissa; 72. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle ja komissiolle. (1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 1. huhtikuuta 1999 Strasbourgissa (Ranska).