Päätöslauselma aiheesta Lissabonin strategian seuranta

(2003/C 308/08)

1. TAUSTA

1.1 Euroopan talousalueen neuvoa-antava komitea (EEA-CC) koostuu ETA:n 18 jäsenvaltion keskeisten talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirien edustajista. Neuvoa-antava komitea on ETA:n elin, joka toimii ETA-maiden työntekijöiden, työnantajien ja muita eturyhmiä edustavien organisaatioiden puolestapuhujana.

1.2 Seuraavassa esitettävä päätöslauselma "Lissabonin strategian seuranta" hyväksyttiin ETA:n neuvoa-antavan komitean 11. kokouksessa Brysselissä 20. maaliskuuta 2003. Esittelijät olivat Peter J. Boldt Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta (ETSK) sekä Katarina Sætersdal Eftan neuvoa-antavasta komiteasta (EFTA CC).

2. LISSABONIN STRATEGIA

2.1 Niiden, jotka epäilevät Lissabonin strategian merkitystä, tulisi kiinnittää huomiota seuraaviin seikkoihin: Investoijat saattavat karttaa sellaista Euroopan maata, joka ei pyri olemaan osa maailman kilpailukykyisintä tietopohjaista taloutta. Samaan aikaan taloudellinen kilpailukyky on ennakkoedellytyksenä uusien ja parempien työpaikkojen syntymiselle sekä eurooppalaisen sosiaalimallin vahvistamiselle. Tämän vuoksi ETA-maiden työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisyhteiskunnan edustajat kehottavat jatkamaan ja tehostamaan Lissabonin strategian seurantaa ETA-maissa.

2.2 Lissabonin strategia tekee unionista vahvemman ja tarjoaa sille mahdollisuuden toimia johtoasemassa maailmanlaajuisesti. Se on edelleen oikea etenemissuunta laajentuneelle unionille. Sen tuoma lisäarvo piilee sen koordinoidussa, kattavassa ja eri alojen toimien toisiaan vahvistavassa lähestymistavassa. Aiemmat saavutukset - kymmenen vuotta sisämarkkinoita, viisi vuotta Euroopan työllisyysstrategiaa, neljä vuotta EMUn kolmatta vaihetta ja euron käyttöönoton ensimmäinen vuosipäivä - ovat osoitus unionin kyvystä toteuttaa kunnianhimoisia uudistuksia. Monilla aloilla nämä uudistukset ovat jo synnyttäneet kasvua ja uusia työpaikkoja joustavilla, vahvoilla ja avoimilla markkinoilla.

2.3 Euroopan talousalueeseen kuuluvat Efta-maat (ETA/Efta-maat) korostavat Lissabonin strategian tärkeyttä. Eftan puheenjohtaja pääministeri Kjell Magne Bondevik lähetti 18. helmikuuta Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle Kostas Simitisille kirjeen, jossa hän totesi: "ETA/Efta-maat arvostavat tiivistä yhteistyötä EU:n kanssa - ja pyrkivät yksilöimään uusia yhteistyömuotoja Lissabonin strategian tärkeiden tavoitteiden saavuttamiseksi."

2.4 Unionin uudistaminen menestyksekkäästi vuosikymmenen loppuun mennessä riippuu unionin kasvuedellytysten parantamisesta. Tämä vaatii toimia työllisyyden lisäämiseksi ja tuottavuuden parantamiseksi. Lähes kaikilla Lissabonin strategian osa-aloilla on tapahtunut edistymistä, mutta yleisesti ottaen se ei ole ollut tarpeeksi nopeaa tai riittävän hyvin koordinoitua sellaisten tulosten saavuttamiseksi, joita valtioiden ja hallitusten johtajat peräänkuuluttivat kolme vuotta sitten.

2.5 Lissabonin strategiaan sisältyy myös makrotaloudellinen ulottuvuus. Tärkeimmät strategian tavoitteiden saavuttamista haittaavat tekijät ovat olleet hidas talouskasvu, tuottavuuden heikko kasvu ja investointien määrän väheneminen. Talouden huono suorituskyky on vaikeuttanut Lissabonin strategian lyhyen aikavälin tavoitteiden saavuttamista.

2.6 ETA:n neuvoa-antava komitea toteaa, että uusien mahdollisuuksien luomisen tulevia sukupolvia varten tulee vastaisuudessakin pohjautua Lissabonin strategiaan.

3. EUROOPPA TARVITSEE SOSIAALISESTI VASTUULLISIA YRITYKSIÄ, SOSIAALISTA YHTEENKUULUVUUTTA SEKÄ YMPÄRISTÖYSTÄVÄLLISTÄ TUOTANTOA JA KULUTUSTA

3.1 ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa yrityksiä suhtautumaan vakavasti sosiaaliseen vastuuseensa eli etsimään ympäristöystävällisiä tuotantovaihtoehtoja, kunnioittamaan ihmisoikeuksia ILO:n määrittämät työelämän perussäännöt mukaan luettuina, tarjoamaan henkilöstölleen mahdollisuuden elinikäiseen oppimiseen sekä osallistumaan pyrkimyksiin lisätä tutkimuksen ja kehityksen intensiteettiä Euroopassa.

3.2 Euroopassa saadun kokemuksen mukaan eurooppalaisen mallin peruselementtejä ovat sosiaalinen yhteenkuuluvuus, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, kolmikantayhteistyö sekä toimivat sosiaaliset verkot. Ne ovat tärkeitä myös pyrittäessä parantamaan sopeutumista ja lisäämään tuottavuuden kasvua sekä luomaan yrityksille ja kansalaisille osallisuutta edistävä ja sosiaalisesti vakaa toimintaympäristö.

3.3 ETA/Efta-maiden ja EU:n tulee sisällyttää ympäristövastuu kiinteäksi osaksi kaikkea politiikantekoa luonnonvarojen käytöstä ja energiansäästöstä biologisen monimuotoisuuden ja ilmakehän suojelemiseen.

3.4 Nämä pyrkimykset ovat sitäkin kiireellisempiä, kun otetaan huomioon EU:n ja ETA:n tuleva laajentuminen.

4. LAAJENTUMINEN JA LISSABONIN STRATEGIA

4.1 Kymmenen vuotta allekirjoittamisensa jälkeen ETA-sopimus täyttää edelleen tyydyttävästi sille alun perin asetetut tavoitteet. Sopimuksen soveltamisympäristö on kuitenkin muuttunut huomattavasti, kun otetaan huomioon EY:n perustamissopimukseen Maastrichtin ja Amsterdamin sopimuksilla tehdyt laajat muutokset sekä Lissabonin strategian haasteet. Kaikki edellä mainitut muutokset vaikuttavat sisämarkkinoiden toimintaan.

4.2 Lissabonin strategialla tuetaan Euroopan unioniin vuonna 2004 liittyviä kymmentä valtiota niiden pyrkiessä pitämään yllä myönteisiä talous- ja kasvunäkymiä, parantamaan työllisyyttä ja lujittamaan sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä valmistelemaan siirtymistä tietopohjaiseen talouteen. Viime vuosina tapahtuneesta edistymisestä huolimatta osallistuminen Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseen on todellinen haaste kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle. Kaikkien liittyvien valtioiden on tehostettava ponnistelujaan entisestään, jotta ne voivat edistää Lissabonissa asetetun strategisen tavoitteen toteutumista.

4.3 Liittyvät valtiot ovat jo edenneet merkittävästi siirtymisessä markkinatalouteen. Ne ovat jo integroituneet suhteellisen hyvin kansainväliseen kauppajärjestelmään ja edenneet yleisesti ottaen hyvin pyrkimyksissään parantaa talouden toimintaa. On kuitenkin selvää, että tarvitaan lisää rakenteellisia uudistuksia, jos laajentunut unioni aikoo saavuttaa Lissabonissa asetetun strategisen tavoitteen.

4.4 Liittyvien valtioiden ja ehdokasvaltioiden edessä olevat haasteet eivät pohjimmiltaan eroa nykyisten jäsenvaltioiden haasteista mutta ovat yleensä mittasuhteiltaan laajemmat. Erityisesti kyseisten maiden työllisyysaste on alhainen ja työttömyysaste korkea, ja kilpailu niissä on edelleen kaiken kaikkiaan melko rajallista.

5. AVOIN KOORDINOINTIMENETELMÄ JA LISSABONIN STRATEGIA

5.1 Lissabonin strategiaan kiinteästi kuuluva tärkeä tekijä on uusi avoin koordinointimenetelmä.

5.2 Uusi avoin koordinointimenetelmä tuo mukanaan muutoksia. Avoin koordinointimenetelmä ei tukeudu perinteisiin asetuksiin, direktiiveihin ja päätöksiin, jotka tulee sisällyttää myös ETA-sopimukseen sikäli kuin ne ovat ETA:n kannalta merkityksellisiä, vaan edellyttää suuntaviivojen, määrällisten ja laadullisten indikaattoreiden, vertailuanalyysien sekä tarkkojen aikataulujen laaja-alaista käyttöä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. ETA:n jäseninä siihen kuuluvat Efta-maat ovat jo osallistuneet useisiin aloitteisiin. Suuri osa Lissabonin strategiaan liittyvistä aloitteista toteutetaan kuitenkin sellaisten uudenlaisten mekanismien puitteissa, joihin ETA/Efta-maat eivät voi osallistua.

5.3 Komissio käyttää rakenneindikaattoreita seuratakseen ja arvioidakseen asioiden etenemistä Eurooppa-neuvoston kevätkokousta silmällä pitäen. Kyseiset indikaattorit mittaavat kehitystä EU:n eri jäsenvaltioissa ja myös Yhdysvaltoihin ja Japaniin verrattuna. Komissio keskittyy selkeästi jäsenvaltioiden suorituskyvyn arviointiin. Joillakin indikaattoreilla mitattuna sekä Yhdysvaltain että ETA/Efta-maiden suorituskyky on kuitenkin huomattavasti useimpien EU:n jäsenvaltioiden suorituskykyä parempi. Näin ollen saattaisi olla hyödyllistä, että komissio tarkastelisi myös EU:n ulkopuolisilla alueilla käytössä olevia toimintapuitteita. EU:n ulkopuolisilla kauppakumppaneilla saattaa olla käytössään sellaisia vertailujärjestelmiä tai parhaita käytäntöjä, joista voidaan ottaa oppia.

5.4 Kilpailukyvyn kehitystä mittaavan World Competitiveness Scoreboardin mukaan Suomi, Luxemburg ja Alankomaat olivat Yhdysvaltojen jälkeen maailman kilpailukykyisimmät maat vuonna 2002. Tanska oli kuudes ja muut EU-maat sijoilla 10-36. Uusista jäsenvaltioista Viro ja Unkari sijoittuivat paremmin kuin vähiten kilpailukykyiset nykyiset jäsenvaltiot. Tästä huolimatta Lissabonissa asetetun tavoitteen saavuttaminen vuoteen 2010 mennessä on liittyville valtioille vanhoja jäsenmaita haasteellisempaa. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että Lissabonin agendan toteuttaminen olisi nykyisille jäsenvaltioille helppo tehtävä. Nykyisen 18-jäsenisen ETA:n tulisi tehdä kaikkensa, jotta se saavuttaisi maailmanlaajuisesti parhaiten menestyvien valtioiden korkean suorituskyvyn. Siten voidaan kohentaa koko alueen keskimääräistä suorituskykyä.

5.5 Keskimääräinen tuottavuus tehtyä työtuntia kohti on 15-jäsenisessä EU:ssa suunnilleen sama kuin Yhdysvalloissa, mutta heikkenee jonkin verran laajentumisen jälkeen. Samaan aikaan uusissa jäsenvaltioissa on kuitenkin suuri potentiaali kuroa tuottavuusero umpeen, joten tuottavuuden kasvu ei välttämättä ole ongelma, jos vain yleinen talouskasvu saadaan käynnistymään.

6. TYÖLLISYYS

6.1 Komissio toteaa, että vaikka työttömyys on lisääntynyt taantuman seurauksena, on olemassa selviä merkkejä siitä, että viiden viime vuoden aikana toteutetut uudistukset ovat saaneet aikaan tärkeitä rakenteellisia muutoksia monilla, joskaan ei kaikilla, Euroopan kansallisista työmarkkinoista. Maakohtainen menestys vaihtelee kuitenkin suuresti, eikä uudistuksia ole toteutettu riittävän kattavasti kaikissa jäsenvaltioissa.

6.2 Kuva on yhtä kirjava, jos tarkastellaan edistymistä osaamiseen perustuvassa taloudessa tarvittavien taitojen tarjoamisessa työvoimalle ja työpaikkojen laadun parantamisessa pelkän lukumäärän lisäämisen sijasta; nämä molemmat ovat tärkeitä tekijöitä tuottavuuden kannalta.

6.3 Euroopan talousalueeseen kuuluvien Efta-maiden työmarkkinaosapuolet kannattavat sitä, että elinikäiseen oppimiseen kiinnitetään euroopanlaajuista huomiota, sillä siten voidaan parantaa ihmisten mahdollisuuksia menestyä tietopohjaisessa taloudessa. Väestön ikääntyminen ja nuorempien sukupolvien entistä parempi koulutustaso merkitsevät sitä, että kaikkien ikäryhmien mahdollisuudet on turvattava, jos osaamisen ja ammattitaidon tasoa aiotaan parantaa merkittävästi. Elinikäinen oppiminen saattaa edistää osallistavan yhteiskunnan rakentamista sekä yhtäläisten mahdollisuuksien turvaamista. ETA/Efta-maat ovat menestyneet hyvin kaikilla työllisyys- ja työttömyysastetta koskevilla indikaattoreilla mitattuna, ja Islannissa elinikäisen oppimisen indikaattorit osoittavat poikkeuksellisen korkeita lukemia. Avoimen koordinointimenetelmän soveltaminen antaisi mahdollisuuden ottaa oppia myös ETA/Efta-maissa sovellettavista parhaista käytännöistä.

7. TUOTE-, PALVELU JA PÄÄOMAMARKKINOIDEN UUDISTAMINEN

7.1 Huomattava osa sisämarkkinoista on toiminut hyvin kuluneen vuosikymmenen ajan. Joillakin aloilla hyötyvaikutus on kuitenkin jäänyt vähäisemmäksi. Tämän vuoksi Lissabonin strategia kohdistuu sellaisiin aloihin kuin palvelut, julkiset hankinnat, liikenne, energia, rahoituspalvelut ja kilpailusääntöjen nykyaikaistaminen sekä tietyt verotuksen alat. Monista näitä aloja koskevista tärkeistä uudistuksista on päästy sopimukseen viimeksi kuluneen vuoden aikana.

7.2 Suurin vaara - toisin kuin Eurooppa-neuvoston viimevuotisen Barcelonassa pidetyn kokouksen yhteydessä - ei ole yhteisön tason päätösten puute vaan se, että jäsenvaltiot eivät pysty varmistamaan sovittujen sääntöjen ja uusien politiikkojen tosiasiallista täytäntöönpanoa ja soveltamista. Tämä merkitsee sitä, että monilla keskeisillä aloilla unioni ei ole vielä voinut hyödyntää täysmääräisesti sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Jokaisen ETA:n jäsenvaltion on tehtävä paljon enemmän varmistaakseen, että sovitut toimenpiteet pannaan täytäntöön asianmukaisesti ja ajallaan.

7.3 Useat rakenneindikaattorit mittaavat yhtenäismarkkinoilla toteutettavien uudistusten, kuten kaupan esteiden poistamiseen tähtäävien toimenpiteiden ja markkinauudistusten, vaikutuksia. ETA/Efta-maiden hintataso on huomattavasti 15-jäsenisen EU:n hintatasoa korkeampi, mutta Norjassa televiestintäpalveluiden ja sähkön hinta on alempi kuin EU:ssa. Yhtenä strategian keskeisenä tavoitteena on valtiontuen vähentäminen. Norjassa valtiontuet ovat kuitenkin huomattavasti suuremmat kuin EU:ssa.

8. OSAAMINEN, INNOVAATIOT JA YRITYSTEN DYNAAMISUUS

8.1 Osaaminen, innovaatio ja dynaaminen liiketoiminta ovat ratkaisevia uusien kasvumahdollisuuksien avaamiseksi, kilpailun edistämiseksi ja uusien, aiempaa tehokkaampien keinojen kehittämiseksi, jotta voidaan ratkaista esimerkiksi sairauksiin tai ilmastonmuutokseen liittyvät yhteiset ongelmat. Monet osaamiseen perustuvista unionin teollisuudenaloista ovat kärsineet pahasti viime aikojen olosuhteista, ja monimutkainen ja puutteellinen sääntely-ympäristö vaikeuttaa edelleen yritystoimintaa ja teollisuutta. Yritykset eivät investoi tarpeeksi osaamiseen ja innovaatioihin. Ehdotettu yhteisöpatentti - osoitus unionin sitoutumisesta innovaatiotoimintaan - saattaa toteutua lähiaikoina.

8.2 Tutkimus ja kehitystoiminnan merkitys on rajallinen, ellei sen tuloksena onnistuta luomaan uusia tuotteita ja prosesseja. Tutkimus ja kehitystoiminnan tulisi johtaa arvonmuodostukseen ja synnyttää uusia työllistämismahdollisuuksia. Tutkimus- ja kehitystyön tulosten kaupallista hyödyntämistä edistävät toimintapuitteet ja aloitteet ovat siten erittäin tärkeitä.

8.3 Huolimatta valtioiden talousarvioihin tällä hetkellä kohdistuvista paineista kaikkien ETA-maiden olisi luotava edellytykset aiempaa suuremmille julkisille ja yksityisille investoinneille koulutukseen, tutkimukseen ja osaamistalouteen, sillä nämä ovat ensiarvoisen tärkeitä keskipitkän ja pitkän aikavälin kasvun kannalta. Tarvitaan verotuksellisia ja sääntelyyn perustuvia kannustimia sekä sopiva kilpailuympäristö sen varmistamiseksi, että myös yksityiset investoinnit ohjautuvat näiden painopisteiden mukaan. Kilpailukyvyn uutena haasteena on nivoa osaaminen ja markkinat yhteen ja luoda oikeanlainen ympäristö innovaatiotoimintaa varten. Tarvitaan koordinoidumpaa ja johdonmukaisempaa lähestymistapaa, jotta EU:n yritykset voivat hyötyä uusista mahdollisuuksista, luoda työpaikkoja ja synnyttää kasvua.

9. PÄÄTELMÄT

9.1 ETA:n neuvoa-antava komitea (EEA-CC) kannattaa varauksetta sitä, että Lissabonin strategiassa kiinnitetään huomiota taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävään kehitykseen. EEA-CC yhtyy näkemykseen, että tarvitaan kattava uudistusohjelma. Asiassa ei ole toistaiseksi edetty tyydyttävästi, ja EEA-CC kehottaa kaikkia asiasta vastuussa olevia tahoja toteuttamaan kyseisen vision ja ryhtymään toimenpiteisiin sen onnistumisen varmistamiseksi. Lissabonin strategian tavoitteita ei voida saavuttaa ilman ETA-maiden hallitusten ja työmarkkinaosapuolten täysmääräistä yhteistyötä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tulisi edistää voimakkaasti kaikissa ETA-maissa sekä liittyvissä maissa.

9.2 Rakentava suhtautuminen yritysten sosiaalisen vastuuseen on tärkeää sellaisen talouden luomiseksi, joka edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, kasvua ja uusia mahdollisuuksia kestävällä tavalla. Elinikäinen oppiminen on saatava kaikkien ulottuville, sillä se edistää osallistavan yhteiskunnan rakentamista sekä yhtäläisten mahdollisuuksien turvaamista. Työllisyysstrategiassa on kiinnitettävä vastaisuudessakin runsaasti huomiota uusien ja parempien työpaikkojen luomiseen.

9.3 Innovaatioita ja yrittäjyyttä edistävien olosuhteiden luominen on elintärkeää nykyisten ja tulevien yritysten menestyksen turvaamiseksi Euroopassa. ETA:n neuvoa-antava komitea toivoo, että osaavat innovoijat ja yrittäjät valitsevat Euroopan, kun ne päättävät innovaatioita kaupallisesti hyödyntävien yritysten sijaintipaikasta.

9.3.1 Valmius hyväksyä riskejä ja palkita innovaatioiden toteuttajia on puutteellinen. Epäonnistuneita yrittäjiä rangaistaan ankarasti. Euroopan on muutettava suhtautumisensa yrittäjiin vähemmän vihamieliseksi.

9.3.2 Julkiset viranomaiset Euroopassa voisivat edistää yritysten ja koulujen välisiä yhteyksiä yrittäjähengen herättämiseksi Euroopan nuorisossa.

9.3.3 Yliopistojen ja korkeakoulujen mahdollisuuksia hyödyntää tutkimustyönsä tuloksia kaupallisesti voidaan parantaa. Yritysten ja tiedemaailman väliset yhteydet saattavat olla riittämättömät.

9.3.4 Euroopan talousalueen neuvoa-antava komitea suosittaa, että tutkimuksen kaupallisen hyödyntämisen ja innovaatioiden edistämiseksi pohditaan seuraavia asioita:

- Ennen kaikkea tulisi kiinnittää huomiota innovaatioita ja yrittäjähenkeä yrityksissä ja teollisuudessa haittaavien lainsäädännöllisten ja sääntelyä koskevien esteiden purkamiseen.

- Alkupääoman saatavuus on turvattava kaikkialla Euroopassa.

- Yliopistojen ja korkeakoulujen mahdollisuuksia hyödyntää osaamistaan kaupallisesti voitaisiin edistää turvaamalla niiden omistusoikeus innovaatioihin ja patentteihin, jolloin ne saisivat tuloja uusista tuotteista ja prosesseista.

- Yksityisen riskipääoman ohjautumista uusyritysten perustamiseen on ehdottomasti kannustettava. Yksityisillä pääomamarkkinoilla on oltava kannustimia, jotka edistävät kaupallista hyödyntämistä ja uusien yritysten perustamista.

- Eurooppaan on myös perustettava laajasti toimiva yksityisten pääomasijoittajien verkko, joka pohjautuu Yhdysvalloissa yleisesti käytössä olevaan malliin. Tällaiset verkot edistävät innovaatioiden kaupallista hyödyntämistä ja yrittäjyyttä.

- Kaupallista hyödyntämistä voidaan edistää myös luomalla asianmukaisesti toimivat perusrakenteet. Yhtenä esimerkkinä tästä on yrityshautomoiden tukemista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtaminen.