Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus tavaroiden rautatie- ja maantiekuljetuksista - Valtuuskuntien julistukset - Yhteinen julistus - Kirjeenvaihto



Virallinen lehti nro L 373 , 21/12/1992 s. 0028 - 0046

Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 20 s. 0074

Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 20 s. 0074



EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JA SVEITSIN VALALIITON SOPIMUS TAVAROIDEN RAUTATIE- JA MAANTIEKULJETUKSISTA SISÄLLYS Sivu Johdanto-osa ... 76 I Osasto: Tavoite, soveltamisala ja määritelmät ... 76 1 artikla Tavoite ... 76 2 artikla Soveltamisala ... 76 3 artikla Määritelmät ... 76 II Osasto: Maantiekuljetukset ja yhdistetyt kuljetukset ... 77 4 artikla Yleiset määräykset ... 77 5 artikla Infrastruktuuria koskevat työt ja toimenpiteiden suunnittelu Sveitsissä ... 77 6 artikla Infrastruktuuria koskevat työt ja toimenpiteiden suunnittelu yhteisössä ... 77 7 artikla Liitännäistoimenpiteet ... 77 8 artikla Hintojen vahvistaminen ... 78 9 artikla Kriisitilanteet ... 78 III Osasto: Maantiekuljetukset ... 78 A. Tekniset ja verotukselliset näkökohdat 10 artikla Maantiekuljetuksen helpottaminen ... 78 11 artikla Ympäristönsuojelu ... 79 12 artikla Verotus ... 79 B. Pääsy markkinoille 13 artikla Pääsy markkinoille ... 79 IV Osasto: Rajanylityksen helpottaminen ja muodollisuuksien yksinkertaistaminen ... 79 14 artikla ... 79 V Osasto: Yleiset ja loppumääräykset ... 79 15 artikla Yhdenvertainen kohtelu ... 79 16 artikla Yksipuoliset toimenpiteet ... 80 17 artikla Täydentävät toimenpiteet ... 80 18 artikla Sekakomitea ... 80 19 artikla Komitean toiminta ... 80 20 artikla Sopimuksen kesto ... 80 21 artikla Sopimuksen voimaantulo ... 80 22 artikla Liitteet ... 80 23 artikla Kielet ... 80 Liitteet Liite I Sveitsin valtuuskunnan julistus 3 artiklan d kohdan laajuudesta ... 83 Liite II Infrastruktuuria koskevat työt ja suunnitellut toimenpiteet Sveitsissä ... 84 Liite III Yhteisön valtuuskunnan julistus 6 artiklan sitoumuksen laajuudesta ... 87 Liite IV Infrastruktuurityöt ja suunnitellut toimenpiteet yhteisössä ... 88 Liite V Yhteisön valtuuskunnan sopimuksen 8 artiklaan liittyvä julistus ... 89 Liite VI Poikkeukset yö- ja sunnuntaiajokieltoon ja 28 tonnin rajoitukseen ... 90 Liite VII Sopimuspuolten yhteinen julistus painojen ja mittojen käsittelystä ... 91 Liite VIII Kirjeenvaihto markkinoille pääsystä ... 92 EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jäljempänä "yhteisö", ja SVEITSIN LIITTONEUVOSTO, SVEITSIN VALALIITON, jäljempänä "Sveitsi", puolesta, jotka HALUAVAT edistää kansainvälistä yhteistyötä ja kauppavaihtoa yhteensovitetun eurooppalaisen kuljetuspolitiikan avulla, KATSOVAT tarpeelliseksi ratkaista pysyvästi Alppien kauttakuljetuksen aiheuttamat ongelmat tavalla, joka säilyttää asianomaisten väestöjen elämisen laadun, suojelee ympäristöä ja, liikenteen sujuessa tehokkaasti, auttaa luomaan Euroopan yhteisön ja Euroopan talousalueen sisämarkkinat, KATSOVAT Alppien läpi tapahtuvan maantieliikenteen kehityksen aiheuttavan luonnollisia rajoja, jotka selittävät tiettyjä olemassa olevia eroja sopimuspuolten lainsäädännössä maantieliikenteen osalta, KATSOVAT, että on kuitenkin sopivaa määrätä tietyistä maantiekuljetuksia koskevista helpotuksista, KATSOVAT, että yhdistetyt kuljetukset, ottaen huomioon taloudelliset, ekologiset, yhteiskunnalliset ja turvallisuuteen liittyvät näkökohdat, ovat paras ratkaisu kansainvälisyen Alppien läpi tapahtuvan tavarankuljetuksen kasvun hallitsemiseksi, KATSOVAT, että erilaisten kuljetustapojen on katettava aiheuttamansa kustannukset, OVAT SOPINEET seuraavaa: I OSASTO TAVOITE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT 1 artikla Tavoite Tämän yhteisön ja Sveitsin sopimuksen tavoitteena on vahvistaa sopimuspuolten välistä yhteistyötä tietyillä kuljetusaloilla, erityisesti Alppien läpi tapahtuvaan kuljetusliikenteeseen liittyen. Tätä varten sopimuspuolet ovat sopineet yhteensovitetuista toimenpiteistä edistääkseen rautatiekuljetusta ja erityisesti yhdistettyjä kuljetuksia P erityisesti suojellakseen varsinkin väestön ja ympäristön terveyttä, parantaakseen markkinoille pääsyä ja helpottaakseen maantieliikennettä soveltuvilla tavoilla. 2 artikla Soveltamisala 1. Tätä sopimusta sovelletaan: a) Sveitsin läpi tapahtuvaan yhteisön kauttakuljetusliikenteeseen, b) tiettyihin kahdenvälisen liikenteen kysymyksiin. 2. Yhteistyöala koskee erityisesti kuljetuksen infrastruktuureja, rautatiekuljetusten ja yhdistettyjen kuljetusten kehittämiseksi tarvittavia liitännäistoimenpiteitä, pääsyä markkinoille ja kuljetuspolitiikan kehittymistä koskevaa osapuolten jatkuvaa tiedonvaihtoa. 3. Maantiekuljetusten osalta sopimusta sovelletaan kuljetuksiin, joita suorittavat jommankumman osapuolen alueelle sijoittautuneet maantieliikenteen harjoittajat. 3 artikla Määritelmät Tässä sopimuksessa tarkoitetaan: a) "yhteisön kauttakuljetusliikenteellä" tavaroiden kuljetusta, jonka lähtö- tai määräpaikka on yhteisön jäsenvaltioissa ja joka kulkee Sveitsin alueen läpi, b) "kahdenvälisellä liikenteellä" tavaroiden kuljetusta, joka lähtee yhden sopimuspuolen alueelta ja joka kulkee toisen alueen läpi c) "yhdistetyillä rautatie-maantiekuljetuksilla", jäljempänä "yhdistetyt kuljetukset", tavaroiden kuljetusta, joka tapahtuu käyttäen maantieajoneuvoja tai lastausyksikköjä, jotka osan matkasta kuljetetaan rautateitse ja jotka matkan alku- tai loppuosan kuljetetaan maanteitse, d) "tavaroiden kuljetuksella" lastatuilla tai lastaamattomilla tavaravaunuilla suoritettuja matkoja e) "maantieajoneuvoilla" kuorma-autoja ja vetoautoja sekä perävaunuja ja puoliperävaunuja, f) "lastausyksikköllä" kontteja ja irtolaatikoita. II OSASTO RAUTATIEKULJETUKSET JA YHDISTETYT KULJETUKSET 4 artikla Yleiset määräykset 1. Sopimuspuolet ovat sopineet toteuttavansa ja yhteensovittavansa keskenään mahdollisuuksiensa rajoissa tarpeellisia toimenpiteitä kehittääkseen ja edistääkseen Alppien läpi pohjois-eteläsuunnassa tapahtuvan tavarankuljetuksen aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi välttämättömiä rautatiekuljetuksia ja yhdistettyjä kuljetuksia. Infrastruktuuria koskevien töiden toteuttaminen ja ajoittaminen, palvelujen kehittäminen ja hyödyntäminen sekä liitännäistoimenpiteiden toteuttaminen tapahtuu yhteensovitetusti ja samanaikaisesti. Sopimuspuolet toteuttavat ne yrittäen parantaa tehtyjen sijoitusten kannattavuutta. 2. Nämä toimenpiteet toteutetaan yhdenmukaisesti Saksan liittotasavallan liikenneministerin, Sveitsin valaliiton liikenne-, viestintä- ja energiaministerin ja Italian tasavallan liikenneministerin välisen Alppien läpi tapahtuvan tavaroiden yhdistettyjen rautatiemaantiekuljetusten parantamista koskevan 3 päivänä joulukuuta 1991 allekirjoittaman kolmenvälisen sopimuksen määräysten mukaisesti. 5 artikla Infrastruktuuria koskevat työt ja toimenpiteiden suunnittelu Sveitsissä Suunnittelun yksityiskohdat ovat liitteessä 2. Sen pääkohdat ovat seuraavat: a) Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä Sveitsi lisää asteittain yhdistettyjen kuljetusten kapasiteettia Gotthardin ja Lötschbergin reiteillä vuoden 1991 330 000 tavaralähetyksestä 710 000 tavaralähetykseen vuoteen 1994 ()(*) mennessä. Sveitsi kunnostaa vuoteen 1994 ()(*) mennessä Lötschbergin ja Simplonin läpi kulkevaa kauttakulkureittiä siten, että on mahdollista kuljettaa rautateitse kuorma-autoja, joiden kulmakorkeus on 4 metriä. Nämä kunnostustyöt toteutetaan samanaikaisesti kuin 6 artiklassa määrätyt vastaavat kunnostustyöt yhteisön alueella. Samanaikaisesti näiden töiden kanssa Sveitsi kunnostaa näillä reiteillä käytettävää rautatieverkkoa siten, että kuljetukset sujuvat nopeammin ja kuljetuskapasiteetti kasvaa. b) Pitkällä aikavälillä Sveitsi kunnostaa Alppien läpi kulkevia kauttakuljetusreittejä, kuten P Arth-Goldaun ja Luganon välinen rautatielinja, Gotthardin perustunneli mukaan lukien (pituus noin 50 kilometriä, töiden arvioitu kesto 12 P15 vuotta), P Frutigenin alueen ja Rhônen laakson välinen rautatielinja, Lötschbergin perustunneli mukaan lukien (pituus noin 30 kilometriä, töiden arvioitu kesto 7 P10 vuotta). 6 artikla Infrastruktuuria koskevat työt ja toimenpiteiden suunnittelu yhteisössä Seuraavat toimenpiteet toteutetaan yhteisön sisällä liitteessä 3 olevan julistuksen ja jäsenvaltioiden aikomusten mukaisesti: P uusien päätepisteiden rakentaminen ja olemassa olevien kunnostaminen, erityisesti Saksassa, Pohjois-Italiassa ja Rotterdamin alueella, P Pohjois-Italian rautatielinjojen kuormaulottuman korkeuden lisääminen siten, että vetoauton kanssa tai ilman vetoautoa tapahtuvan yhdistettyjen kuljetusten esteetön kulku on mahdollista. Erityisesti Iselle PDomodossola-linjan tunneleita kunnostetaan vuoteen 1994 ()(*) mennessä siten, että on mahdollista kuljettaa rautateitse kuormaautoja, joiden kulmakorkeus on 4 metriä, P tiettyjen rautatielinjojen osien kapasiteetin lisääminen Saksassa, erityisesti Mannheimin ja Baselin alueella, ja Pohjois-Italiassa. Tämän suunnitelman yksityiskohdat ovat liitteessä 4. 7 artikla Liitännäistoimenpiteet 1. Rautatiekuljetusten ja yhdistettyjen kuljetusten edistämiseksi sopimuspuolet antavat etusijan seuraaville tavoitteille ja panevat keskitetysti täytäntöön niihin liittyviä toimenpiteitä: 1.1 käyttäjien ja lähettäjien kannustaminen käyttämään yhdistettyjä kuljetuksia, erityisesti tekemällä ne kilpailukykyisiksi maantiekuljetuksiin verrattuna, 1.2 yhdistettyjen kuljetusten käytön kannustaminen alusta loppuun ja pitkillä matkoilla, ja irtolaatikoiden ja konttien sekä nykyaikaisen ilman vetoautoa tapahtuvan kuljetustekniikan käytön edistäminen, 1.3 yhdistetyissä kuljetuksissa käytettävän laitteiden painon, mittojen ja teknisten ominaisuuksien yhdenmukaistaminen, erityisesti kuormaulottumien välttämättömän vastaavuuden varmistamiseksi, 1.4 lähimpiin sopivasti varusteltuihin päätepisteisiin pääsyn helpottaminen, erityisesti vapauttamalla vastavuoroisesti yhdistettyjen kuljetusten päätepisteistä lähtevän ja niihin saapuvan liikenteen lupamenettelystä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 10 artiklan ja liitteen 6 soveltamista, 1.5 yhdistettyjen kuljetuspalvelujen vastuusääntöjen kehittäminen muita kuljetusmuotoja koskevia sääntöjä vastaaviksi, 1.6 kuljettajien kansallisuudesta johtuvien kohteluerojen välttäminen erityisesti yhdistettyjen kuljetusten järjestämisessä ja markkinoinnissa. 2. Sopimuspuolet toimivat yhdenmukaistetusti kykyjensä mukaan, jotta rautatieyhtiöt: 2.1 rakentavat kokonaisia junia, 2.2 parantavat yhdistettyjen kuljetusten luotettavuutta ja vähentävät kuljetusaikoja, erityisesti: 2.2.1 vähentämällä odotusaikoja erityisesti rajoilla 2.2.2 lisäämällä junien kulkutiheyttä 2.2.3 lisäämällä tuottavuutta 2.2.4 vähentämällä hallinnollista valvontaa, 2.3 toteuttavat tarpeellisia yhteensovitettuja toimenpiteitä tilatakseen ja saadakseen käyttöön uusia laitteita, joita tarvitaan liikenteen määrän mukaisesti, 2.4 ponnistelevat tarjotakseen ylimääräisiä palveluja päätepisteissä (esimerkiksi pakkaaminen, korjaukset, kylmävarastointi), 2.5 tarjoavat taatut kuljetusajat, 2.6 ottavat käyttöön uusia yhteyksiä sen ollessa taloudellisesti kannattavaa. 8 artikla Hintojen vahvistaminen 1. Rautatiekuljetuksen hinnoittelu on kunkin sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten tai elinten vastuulla. Nämä valvovat, että yhdistettyjen kuljetusten hintaehdot ovat kilpailukykyisiä maantiekuljetuksiin verrattuna. 2. Sopimuspuolet valvovat, että toisen sopimuspuolen alueelle sijoittautuneen sopimuspuolen tai toimivaltaisen elimen toteuttamat toimenpiteet eivät vähennä omalla alueellaan toimivan sopimuspuolen toteuttamien tukitoimenpiteiden vaikutuksia markkinoihin. 3. Alppien läpi kulkevia yhdistettyjä kuljetuksia edistääkseen sopimuspuolet voivat sallia infrastruktuuriin tai siirtokuormaukseen tarvittaviin kiinteisiin ja siirrettäviin rakenteisiin ja laitteisiin liittyvät tuet ja erityisesti yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviin materiaaleihin sekä kattamattomiin käyttökustannuksiin liittyvät tuet. 9 artikla Kriisitilanteet Jos rautateitse tapahtuva kauttakulkuliikenne on vakavasti häiriintynyt esimerkiksi luonnonmullistuksen takia, kummankin sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat yhteistoimin kumpikin alueellaan kaikkia mahdollisia toimenpiteitä kuljetusliikenteen ylläpitämiseksi. Ensisijainen kohtelu myönnetään tiettyjen arkojen tavaroiden, kuten pilaantuvien elintarvikkeiden kuljetuksille. III OSASTO MAANTIEKULJETUKSET A. TEKNISET JA VEROTUKSELLISET NÄKÖKOHDAT 10 artikla Maantiekuljetusten helpottaminen 1. Sopimuspuolet noudattavat 28 tonnin suurinta sallittua kokonaispainoa perävaunut mukaan luettuina ja Sveitsin yö- ja sunnuntaiajokieltoa ja, jollei liitteessä 6 olevista poikkeuksista muuta johdu, yrittävät helpottaa tavaroiden maantiekuljetuksia. 2. Tätä varten Sveitsin viranomaiset toteuttavat seuraavia toimenpiteitä, samalla tavalla kuin liittoneuvosto poisti 6 päivään helmikuuta 1990 raja-alueella kerättävät ylipainomaksut, P täydentävät ja kunnostavat kansallista tieverkkoa, P nostavat painoon liittyvät vaihteluvälin 2 prosentista 5 prosenttiin, P laajentavat Ticinon raja-aluetta mitä tulee pääsyyn moottoriteitse, P poistavat tietyt eläinten maantiekuljetuksia koskevat rajoitukset, P nostavat puoliperävaunuyhdistelmien sallitun pituuden 16 metristä 16,5 metriin, P nostavat perävaunuyhdistelmien sallitun pituuden 18 metristä 18,35 metriin, P nostavat kolmiakselisten, joista ainoastaan yksi on vetoakseli, maantieajoneuvojen enimmäispainon 19 tonnista 22 tonniin, P nostavat maantieajoneuvojen suurimman leveyden 2,30 metristä 2,50 metriin ja kylmäkuljetusajoneuvojen suurimman leveyden 2,6 metriin. 3. Sveitsi hyväksyy, että sen alueella kulkee maantieajoneuvoja, jotka on rekisteröity yhteisön jäsenvaltioissa ja jotka noudattavat yhteisön lainsäädännössä, sellaisena kuin se on tämän asetuksen voimaantullessa, vahvistettuja mittoja ja moottorin akselipainoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1 ja 2 kohdan ja sopimuksen Euroopan talousalueesta, jos se tulee voimaan Sveitsissä ja yhteisössä, määräysten soveltamista (). 11 artikla Ympäristönsuojelu 1. Suojellakseen paremmin ympäristöä sopimuspuolet aikovat erityisesti ottaa käyttöön tiukkoja normeja raskaiden kuorma-ajoneuvojen kaasumaisten päästöjen, hiukkaspäästöjen ja meluhaittojen määrän vähentämiseksi. 2. Näitä päästönormeja kehitettäessä sopimuspuolet toimivat yhdessä säännöllisesti ja usein. 3. Päästönormien osalta yhden sopimuspuolen alueella rekisteröidyillä kuormaajoneuvoilla voidaan ajaa kummankin sopimuspuolen alueella, jollei liitteen 6 II.3 kohdan määräyksistä muuta johdu. 12 artikla Verotus 1. Sopimuspuolet yrittävät esittää, mahdollisuuksien mukaan yhteensovitetusti, ratkaisuja maantieverotukseen liittyviin ongelmiin. Ratkaisujen tavoitteena on, että ajoneuvot osallistuvat ensimmäisessä vaiheessa infrastruktuurikustannusten ja toisessa vaiheessa ulkoisten kustannusten ja erityisesti ympäristökustannusten maksamiseen. 2. Sopimuspuolet toimivat säännöllisesti yhteistyössä etsiessään ratkaisuja ongelmiin. Ne ottavat mahdollisuuksien mukaan huomioon alueperiaatteen sekä alppialueiden erityiskustannukset. 3. Sopimuspuolet neuvottelevat tarvittaessa tieverotusta koskevan sopimuksen tekemiseksi. Tällaisen sopimuksen tavoitteena 1 kohdassa määritellyn tavoitteen yhteydessä olisi rajat ylittävän liikenteen vapaan kulun varmistaminen, sopimuspuolten erilaisten tietullijärjestelmien eroavaisuuksien vähentäminen ja yhden kuljetustavan sisällä olevien ja kuljetustapojen välillä olevien näistä eroista johtuvien kilpailun vääristymien poistaminen. B. PÄÄSY MARKKINOILLE 13 artikla Pääsy markkinoille Sopimuspuolet ilmoittavat aikomuksestaan taata toisilleen pääsyn kuljetusmarkkinoille Euroopan talousalueen yhteydessä tai tarvittaessa kahdenvälisen sopimuksen () yhteydessä määriteltyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. IV OSASTO RAJANYLITYKSEN HELPOTTAMINEN JA MUODOLLISUUKSIEN YKSINKERTAISTAMINEN 14 artikla 1. Sopimuspuolet pyrkivät yksinkertaistamaan kuljetuksiin liittyviä muodollisuuksia, erityisesti tullimuodollisuuksia. 2. Nämä toimet toteutetaan yhteisön ja Sveitsin rajanylityksen helpottamista koskevan 1 päivänä heinäkuuta 1991 voimaan tulleen sopimuksen mukaisesti. V OSASTO YLEISET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET 15 artikla Yhdenvertainen kohtelu Sopimuspuolet sitoutuvat olemaan toteuttamatta syrjiviä toimenpiteitä tämän sopimuksen soveltamisalalla tai yhteisön jäsenvaltioiden läpi kuljetettaviin kuljetuksiin liittyen. 16 artikla Yksipuoliset toimenpiteet Sopimuspuolet eivät toteuta yksipuolisia toimenpiteitä, jotka syrjivät tämän sopimuksen sallimaa kauttakuljetusliikennettä. 17 artikla Täydentävät toimenpiteet Jos toinen sopimuspuoli tätä sopimusta sovellettaessa saatujen kokemusten perusteella havaitsee, että eräät sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat toimenpiteet voivat edistää yhteensovitettua eurooppalaista kuljetuspolitiikkaa ja erityisesti ratkaista Alppien kauttakuljetuksen ongelmia, se tekee toiselle sopimuspuolelle tähän liittyviä ehdotuksia. 18 artikla Sekakomitea 1. Perustetaan sekakomitea, jäljempänä "yhteisön/Sveitsin sisämaankuljetusten komitea", joka P varmistaa tämän sopimuksen moitteettoman soveltamisen, P varmistaa yhdistettyjä kuljetuksia koskevien infrastruktuurien, palveluiden ja liitännäistoimenpiteiden kehittämisen ja toteuttamisen moitteettoman yhteensovittamisen, P vaihtaa säännöllisesti tietoja tavaroiden sisämaankuljetuspolitiikkaan liittyvistä yleisistä kysymyksistä ja laatii yhteenvedon tämän sopimuksen soveltamisen edistymistä, P tarkastelee uudelleen joka kolmas vuosi tätä sopimusta sen soveltamisesta ja kehittymisestä tehdyn yhteenvedon pohjalta, erityisesti seuraavilla aloilla: P maantiekuljetusten vaikutus ympäristöön ja elämisen laatuun, P infrastruktuurikustannusten ja ulkoisten kustannusten kirjaaminen, P yhdistettyjen kuljetusten ja tieverkon kapasiteetti, ja tekee tarvittaessa aiheellisia ehdotuksia sopimuspuolille. 2. Kaikki sopimuspuolten väliset kiistat tämän sopimuksen tulkitsemisesta tai soveltamisesta toimitetaan toisen sopimuspuolen sitä pyytäessä sekakomitealle, joka yrittää etsiä molempia osapuolia tyydyttävän ratkaisun. 3. Sekakomitea muodostuu yhteisön ja Sveitsin edustajista. 4. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä. 19 artikla Komitean toiminta 1. Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kumpikin sopimuspuoli työjärjestyksessä määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 2. Sekakomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa puheenjohtajansa aloitteesta tarkastellakseen sopimuksen yleistä toimintaa. Se kokoontuu lisäksi erityisen tarpeen vaatiessa toisen sopimuspuolista sitä pyytäessä työjärjestyksessä määrättävien edellytyksien mukaisesti. 3. Sekakomitea voi päättää perustaa työryhmiä avustamaan sitä sen tehtävien hoitamisessa. 20 artikla Sopimuksen kesto Tämä sopimus tehdään kahdeksitoista vuodeksi. 21 artikla Sopimuksen voimaantulo Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Se tulee voimaan, kun sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen suorittamisesta. 22 artikla Liitteet Liitteet 1 P8 ovat erottamaton osa tätä sopimusta. 23 artikla Kielet Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, saksan ja tanskan kielellä ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos. Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems. Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig. ¸ãéíå óôï Ðüñôï, óôéò äýï ÌáÀïõ ÷ßëéá åííéáêüóéá åíåíÞíôá äýï. Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two. Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze. Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue. Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig. Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois. Por el Consejo de las Comunidades Europeas For Rådet for De Europæiske Fællesskaber Für den Rat der Europäischen Gemeinschaften Ãéá ôï Óõìâïýëéï ôùí Åõñùðáúêþí ÊïéíïôÞôùí For the Council of the European Communities Pour le Conseil des Communautés européennes Per il Consiglio delle Comunità Europee Voor de Raad van de Europese Gemeenschappen Pelo Conselho das Comunidades Europeias >VIITTAUS FILMIIN> Für die Regierung der Schweizerischen Eidgenossenschaft Por el Gobierno de la Confederación Suiza For regeringen for Schweiz Ãéá ôçí êõâÝñíçóç ôçò ÅëâåôéêÞò Óõíïìïóðïíäßáò For the Government of the Swiss Confederation Pour le gouvernement de la Confédération suisse Per il governo della Confederazione svizzera Voor de Regering van de Zwitserse Bondsstaat Pelo Governo da Confederação Suíça >VIITTAUS FILMIIN> () Painojen ja mittojen osalta ks. myös liite 7. () Ks. liite 8. (*) Tai vuoteen 1995 mennessä, töiden edistymisestä riippuen. LIITE I SVEITSIN VALTUUSKUNNAN JULISTUS 3 ARTIKLAN D KOHDAN SOVELLETTAVUUDESTA Sveitsin valaliitto vahvistaa, jollei vastavuoroisuudesta muuta johdu, että sen alueella tapahtuviin yhteisön tyhjien ajoneuvojen matkoihin ei sovelleta muita rajoituksia kuin yleisestä yö- ja sunnuntaiajokiellosta ja 28 tonnin rajoituksesta johtuvia rajoituksia. LIITE II INFRASTRUKTUURIA KOSKEVAT TYÖT JA SUUNNITELLUT TOIMENPITEET SVEITSISSÄ A. YLEISTÄ Sveitsin tavaroiden kauttakuljetusta koskevan politiikan perustana on seuraavat kaksi pylvästä: P Tie Pohjois-eteläakselilla valmiiksi saatettu tieverkko ja liikennesäännöt, jotka on annettu kansainvälistä maantieliikennettä koskevaa 8 päivän marraskuuta 1968 yleissopimusta noudattaen P Rautatie Rautatieinfrastruktuurin kehittäminen lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, erityisesti yhdistettyjen rautatie-maantiekuljetusten kehittymisen varmistamiseksi. Ekologisista syistä ja tieverkon kapasiteetin rajoitusten takia tieverkko ei kestä odotettua huomattavaa tonniston kasvua. Ainoastaan kasvattamalla laajamittaisesti kapasiteettia ja rautateiden tarjoamia palveluita voidaan selviytyä odotetusta tavaraliikenteen määrän kaksinkertaistumisesta Pohjois- ja Etelä-Euroopan välillä vuoteen 2020 tai 2030 mennessä. B. TYÖOHJELMA Sopimuspuolet sopivat seuraavista toteutettavista toimenpiteistä. 1. Lyhyen aikavälin kehitys Kapasiteetin kasvutavoitteena on seuraava asteittainen tarjonnan lisäys: Kuljetusten määrä Gotthardin ja Lötschberg/Simplonin kautta (tuhatta kuljetusta) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (*) Tai vuoteen 1995 mennessä, töiden edistymisestä riippuen. Kuljetukset yhteensä P 1994 (*) 710 000 P 1993 430 000 P 1992 340 000 P 1991 330 000 (*) Selitykset YKIV: Yhdistetty kuljetus, ilman vetoautoa IV: Ilman vetoautoa (YKIV + kontti) VK: Vetoauton kanssa (*) Tai vuoteen 1995 mennessä, töiden edistymisestä riippuen. Tämä kapasiteetti voidaan saavuttaa vuonna 1994 (*) ainoastaan, jos päätökset töiden aloittamisesta voidaan tehdä vuoden 1991 ensimmäisen kuuden kuukauden aikana. 2. Vuonna 1994 (*) toteutettavat perustoimet Kapasiteetin kasvu vaatii "bissy back" kuljetuskäytävän rakentamista, toisen St. Gotthardin läpi ja toisen Lötschberg/Simplonin läpi. Tarkoituksena on kolminkertaistaa St. Gotthardin nykyinen yhdistetty kuljetuskapasiteetti (kontteja ei lasketa mukaan) ja kunnostaa (tarvittaessa) Lötschbergin ja Simplonin reittejä, mikä mahdollistaa kolminkertaisen tavaramäärän kuljetuksen vuoteen 1988 verrattuna. 2.1 Sveitsin hallituksen suunnittelema siirtymäkauden ratkaisu mahdollistaa vuoteen 1994 (*) mennessä 470 000 lähetyksen tai 10 miljoonan tonnin kuljetukset Sveitsin alueella P ja 710 000 lähetyksen tai 14 miljoonan tonnin kuljetukset, jos kontit lasketaan mukaan. 2.2 Toiminnan kannalta tämä ratkaisu sisältää seuraavaa: St. Gotthard P 44 junan käyttöön ottaminen, mikä vastaa 370 000 lähetystä vuodessa. P Tarjontaa kuvaavat luvut perustuvat sekaliikenteeseen, joka muodostuu ilman vetoautoa tapahtuvista ja vetoauton kanssa tapahtuvista kuljetuksista. Oletuksena on, että koko kapasiteettia käytetään 250 arkipäivänä vuodessa. P "Vetoauton kanssa"-järjestelmää käyttämällä voidaan kuljettaa kuorma-autoja, joiden kulmakorkeus on 3,80 metriä. Ilman vetoautoa tapahtuvissa kuljetuksissa puoliperävaunun korkeus voi olla jopa 4 metriä. Lötschberg/Simplon P 14 "vetoauton kanssa" junan käyttöön ottaminen, mikä vastaa 100 000 lähetyksen kokonaiskapasiteettia vuodessa. Oletuksena on, että koko kapasiteettia käytetään 250 arkipäivänä vuodessa. P Tämä rautatiekäytävä tarjoaa "vetoauton kanssa" kuorma-autoille tai perävaunuyhdistelmille, joiden kulmakorkeus on 4 metriä. P Sveitsin viranomaiset ovat huomanneet, että Italian viranomaiset ovat osaltaan sitoutuneet parantamaan "vetoauton kanssa" -infrastruktuuria Isellen ja Italian rajan välillä tarjoamalla erityisesti riittävän kuormaulottuman kuorma-autoille tai perävaunuyhdistelmille, joiden kulmakorkeus on 4 metriä. 2.3 Päätepisteiden osalta yhdistetyn kuljetuksen suunnittelu sisältää päätepisteitä, jotka sijaitsevat Sveitsin ulkopuolella kuljetukselle strategisilla alueilla (Rein/Ruhr, Rein/Main, Stuttgart, Bologna, Milano/Novara, Torino, Genova, Firenze, Rooma). Tässä yhteydessä rajanylityspisteet Sveitsistä lähteville ja sinne saapuville kuljetuksille ovat P pohjoisessa: Basel, Schaffhausen, Rielasingen, P etelässä: Domodossola, Luino ja Chiasso. 3. Ennustettu kehitys vuodesta 1994 (*) eteenpäin Kun RAIL 2000-ohjelma on saatu valmiiksi ja kun Lötschbergin kaksoisraiteen kaikki mahdollisuudet on otettu käyttöön, (noin 700 000 lähetystä vuodessa saavuttava) lisäkapasiteetti otetaan käyttöön vuoden 1994 (*) jälkeen. Tämä kapasiteetin kasvu voidaan lisätä edellä mainittuun tarjontaan ja sitä voidaan mukauttaa yhdistettyjen kuljetusten markkinoiden todellisen kasvunvauhdin perusteella. (*) Tai vuoteen 1995 mennessä, töiden edistymisestä riippuen. C. UUSI RAUTATIELINJA SVEITSIN ALPPIEN LÄPI 1. Suunnitelmat Sveitsi sitoutuu toteuttamaan seuraavat kunnostustyöt: P rakentamaan uuden rautatielinjan Arth-Goldaun ja Luganon välille, jonka perustunneli on St. Gotthardissa (pituudeltaan noin 50 km) ja jonka toinen tunneli sijaitsee Monte Cenerin alla ( 13 km), P rakentamaan perustunnelin Lötschbergiin (noin 30 km). Yhdessä nämä kaksi linjaa muodostavat Sveitsin nykyaikaisen rautatieverkon selkärangan. Töiden kesto Lötschbergissä on 7 P10 vuotta ja St. Gotthardissa 12 P15 vuotta. Uuden kauttakuljetusverkon ensimmäiset osat avataan liikenteelle vuoteen 2005 mennessä. 2. Kapasiteetti Nykyiset pohjois-eteläsuuntaiset rautatielinjat voivat kuljettaa 25 P30 miljoona tonnia (vaunukuormat ja yhdistetty kuljetus), ja kauttakulku kestää vähän yli viisi tuntia. Uuden infrastruktuurin ansiosta tämä kapasiteetti kasvaa 67 miljoonaan tonniin ja kauttakulun kesto vähenee vähän yli kolmeen tuntiin. Sen ansiosta voidaan myös kuljettaa entistä raskaampia ja painavampia kuormia. Yhdistettyjen kuljetusten osalta suunnitellut parannukset mahdollistavat (markkinaehdoista riippuen) 260 junan käyttöönoton, mikä vastaa 43 miljoonan tonnin kuljetuksia. LIITE III YHTEISÖN VALTUUSKUNNAN JULISTUS 6 ARTIKLAN SITOUMUKSEN SOVELLETTAVUUDESTA 1. Infrastruktuuritöiden toteuttamisen edellytyksenä yhteisössä on, että jäsenvaltiot, joita asiaa koskee, sitoutuvat tukemaan alueellaan tehtäviä töitä. 2. 6 artiklaa sovelletaan seuraavasti: P komissio ehdottaa ja tutkii infrastruktuurikomitean yhteydessä jäsenvaltioiden, joita asia koskee, kanssa toteutettavat toimenpiteet (ks. neuvoston päätös 78/174/ETY, tehty 20 päivänä helmikuuta 1978, EYVL N:o L 54, 25.2.1978, s. 16), P yhteisö sellaisenaan, ottaen huomioon sen kiinnostuksen ratkaista Sveitsin kauttakuljetuksen ongelmat, käyttää näiden toimenpiteiden toteuttamiseksi keinoja, joita sillä on yhteisen liikenneinfrastruktuurin tukemispolitiikkaan liittyen (ks. neuvoston asetus (ETY) N:o 3359/90, annettu 20 päivänä marraskuuta 1990, EYVL N:o L 326, 24.11.1990, s. 1). LIITE IV INFRASTRUKTUURITYÖT JA SUUNNITELLUT TOIMENPITEET YHTEISÖSSÄ A. YLEISTÄ 1. Sopimuspuolet ovat sopineet sekä perinteisen rautatieliikenteen että yhdistetyn kuljetuksen osalta infrastruktuurin parantamisesta, mikä on tarpeen yhteisön ja Sveitsin välisten rautatielinjojen pullonkaulojen poistamiseksi. Nämä parannukset on toteutettava kuljetusinfrastruktuuria ja kuljetustoimintaa koskevan yhteensovitetun politiikan yhteydessä, joka takaa yhdistettyjen kuljetusten linjojen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, yhdenmukaisuuden ja pitkän matkan jatkuvuuden. 2. Tästä näkökulmasta katsottuna ja rautateiden selviytymisen odotetusta voimakkaasta kysynnän kasvusta mahdollistamiseksi yhteisön on toteutettava koordinoituja toimenpiteitä Sveitsin kanssa, ottaen huomioon sen eri jäsenvaltioiden, joita asia suoraan koskee, alueilla jo suoritetut työt: P vahvistettava, mikä on ensisijaisen tärkeää ja laadittava aikataulut infrastruktuuri-investoinneille (infrastruktuurit, päätepisteet, liikkuvan kaluston hankinta, palvelujen tarjoaminen), P laadittava yhteisiä ja valvottuja infrastruktuurisuunnitelmia vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti, P toteutettava tarpeelliset rahoitustoimenpiteet. B. TYÖOHJELMA 3. Eräät maat, joita asia koskee, ovat jo havainneet tietyt infrastruktuuriohjelmat tarpeelliseksi, ja ohjelmat on toteutettava sopimuspuolten sopiman aikataulun mukaisesti. Tällaisia voisivat olla esimerkiksi 4 ja 5 kohdassa mainitut työt. 4. Olemassa olevien tai uusien rakennettavien päätepisteiden osalta yhteisö pitää välttämättömänä toimia a) Saksassa: seuraavilla alueilla: P Hampuri PLyypekki, P Ruhr, P Mannheim/Frankfurt, joilla olemassa olevat päätepisteet vaikuttavat riittämättömiltä. Lisäksi on tarpeen kunnostaa Rielasingen/Singenin ja Freiburg-im-Breisgaun yhdistetyn liikenteen työmaita. b) Italiassa: toimintoja olisi parannettava teollisuusalueilla, erityisesti Milanon, Bolognan ja Torinon alueella. Seuraavat päätepisteet on rakennettava tai niitä on kunnostettava: P Milano Rogoredo ja Milano Segrate (kuljetus ilman vetoautoa), P Milano Greco Pirelli (kapasiteetin ja toiminnan laadun parantaminen), P Torinon alue ja etelämpänä Bologna, Firenzen ja Rooman alueet: päätepisteen rakentaminen P Bursto Arzisio, Sveitsistä tulevan vetoauton kanssa ja ilman vetoautoa tapahtuvan kuljetuksen tärkein päätepiste Milanon alueella: toiminnan laajentaminen, P Milano Segraten avaaminen vuonna 1992, ja lähitulevaisuudessa Bologna Interporton asemaa palvelevan monimuotokeskuksen ja Torino Orbassanon monimuotokeskuksen avaaminen (työt käynnissä), P Novaran ja Vercellin siirtokuormauskeskukset (kuljetukset vetoauton kanssa): kapasiteetin lisääminen, P lyhyellä aikavälillä olisi suosittava suurten siirtokuormauskeskusten työmäärää vähentävien pienten paikallispäätepisteiden rakentamista raja-alueille (esimerkiksi Novaran alueelle). c) Alankomaissa: "Rail Service Center" in rakentaminen Rotterdamiin. 5. Seuraavat kuormaulottuvuuksiin ja rautatielinjojen kapasiteettiin liittyvät työt on toteutettava a) Saksassa: P tiettyjen Mannheimin ja Baselin (Karlsruhe PBasel) välisten linjojen osien kapasiteettia on lisättävä, b) Italiassa: P Chiasso PMilano-linjalle on luotava kuormaulottuma B (3,80 m) ja Domodossola PTorino-linjalle kuormaulottuma B+ (4 m). LIITE V YHTEISÖN VALTUUSKUNNAN SOPIMUKSEN 8 ARTIKLAAN LIITTYVÄ JULISTUS Yhteisön valtuuskunta julistaa, että yhteisön jäsenvaltioiden tuet ovat Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, erityisesti sen 77, 92 ja 93 artiklan määräysten alaisia. LIITE VI POIKKEUKSET YÖ- JA SUNNUNTAIAJOKIELTOON JA 28 TONNIN RAJOITUKSEEN Jäljempänä esitetyt poikkeukset ovat yhteensopivia tieliikennettä koskevan 19 päivänä joulukuuta 1958 annetun liittovaltion lain säännösten kanssa. i. Poikkeukset yö- ja sunnuntaiajokieltoon Määrätään seuraavista sunnuntai- ja yöajokieltoa koskevista poikkeuksista: a) ilman erityislupaa: P ajot ensiavun varmistamiseksi suuronnettomuuksissa, P ajot ensiavun varmistamiseksi onnettomuuksissa, erityisesti julkisen liikenteen ja lentoliikenteen onnettomuuksissa, b) erityisluvalla: Tavaroiden, jotka niiden luonteesta johtuen oikeuttavat yöajon ja erittäin hyvin perustelluissa tapauksissa sunnuntaiajon, kuljetuksissa: P helposti pilaantuvat maataloustuotteet (esimerkiksi marjat, tietyt hedelmät ja vihannekset, kukat tai vastapuristetut hedelmämehut), 1 päivään huhtikuuta 31 päivään lokakuuta, P teurassiat ja teurassiipikarja, P tuore maito ja helposti pilaantuvat maitotuotteet, P sirkuslaitteet, orkesterin musiikkilaitteet, teatterilavastukset jne., P päivälehdet, joissa on toimituksellinen osa, ja postilähetykset, jotka perustuvat viralliseen valtakirjaan Lupamenettelyn helpottamiseksi voidaan enintään 12 kuukautta voimassa olevan luvan nojalla tehdä useita ajoja edellyttäen, että kaikki matkat ovat luonteeltaan saman tyyppisiä. ii. Poikkeukset 28 tonnin rajoitukseen 1. Ajoille, jotka alkavat ulkomailta ja päättyvät Sveitsin raja-alueelle (*) (ja päinvastoin), voidaan kuljetettavasta tavarasta riippumatta sallia poikkeuksia lisämaksutta 40 tonniin asti ja 40-jalkaisten ISO-konttien yhdistetyille kuljetuksille voidaan sallia poikkeuksia 44 tonniin asti. Teiden rakentamisen takia tietyt tullitoimipaikat soveltavat matalampia painorajoituksia. 2. Ajoille, jotka alkavat ulkomailta ja jotka eivät pääty Sveitsin raja-alueelle (*) (ja päinvastoin) sekä ajoille, jotka kulkevat Sveitsin kautta, voidaan sallia 28 tonnin ylittävistä poikkeuksista seuraavissa tapauksissa: a) tavarat, joita ei voida jakaa, silloin kuin määräyksiä ei voida noudattaa vaikka käytetään soveltuvaa ajoneuvoa, b) erityisajoneuvojen siirrot tai ajot, erityisesti työajoneuvojen, joihin niillä suoritettavan työn luonteen takia ei voida soveltaa painorajoituksia, c) vahingoittuneiden tai rikkoutuneiden ajoneuvojen kiireelliset kuljetukset, d) lentokoneissa tarjottavien ruokien kuljetukset (catering), e) yhdistetyn kuljetuksen alku- ja loppuosuudet, yleensä 10 km säteellä päätepisteestä. 3. Kauttakuljetuksissa Sveitsin läpi Basel PChiasso-linjalla voidaan sallia sellaisten yhteisössä rekisteröityjen maantieajoneuvojen 28 tonnia suuremmat painot, jotka kuljettavat pilaantuvia elintarvikkeita tai muita kiireellisiä lähetyksiä (esim. just-in-time-kuljetukset) ja joiden mitat (*) Sveitsin raja-alue määritellään Oikeus- ja poliisiministeriön ohjeissa. Yleensä kyseessä on alue, joka on 10 kilometrin säteellä rajasta. vastaavat tämän sopimuksen 10 artiklassa säädettyjä mittoja edellyttäen, että yhdistettyjen kuljetusten koko kapasiteetti on käytetty loppuun. Yli 28 tonnin painoisille ajoneuvoille lupia saa periaatteessa myöntää 50 kappaletta päivässä kumpaankin suuntaan. Vuosittainen enimmäismäärä on 15 000 lupaa kumpaankin suuntaan. Luvat voidaan myöntää ainoastaan maantieajoneuvoille, jotka noudattavat viimeisimpiä yhteisön saastestandardeja (kaasumaiset päästöt ja hiukkaspäästöt). Tällaisina pidetään myös maantieajoneuvoja, jotka on rekisteröity enintään kaksi vuotta ennen poikkeuslupahakemuksesta. 4. Nämä poikkeukset myönnetään tapauskohtaisesti, mahdollisimman yksinkertaisen menettelyn mukaisesti. Sveitsi myöntämien ja 3 kohdassa lueteltujen poikkeusten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan yhdessä vahvistetun hallinnollisen sopimuksen perusteella, joka koskee erityisesti: P hallinnollisen keskuksen perustamista Berniin järjestelmän ylläpitämiseksi. Tämä keskus on yhteydessä yhteisön yhteyselimeen, P menetelmän luomista määrittämään, milloin yhdistetyn kuljetuksen koko kapasiteetti on käytetty loppuun, P yhteydenpitomenetelmien luomista käyttäjien, päätepisteiden ja hallinnollisen keskuksen välille. LIITE VII SOPIMUSPUOLTEN YHTEINEN JULISTUS PAINOJEN JA MITTOJEN KÄSITTELYSTÄ Sopimuspuolet sitoutuvat painojen ja mittojen osalta säilyttämään käytännön, joka perustuu kansallisen käsittelyn periaatteeseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liitteessä 6 olevien poikkeusten ja 10 artiklan 3 kohdan soveltamista. LIITE VIII KIRJEENVAIHTO MARKKINOILLE PÄÄSYSTÄ Sveitsin valtuuskunnan kirje Bern, .................................... Arvoisa Herra Pääjohtaja, Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton tänä päivänä allekirjoitettuun sopimukseen liittyen minulla on kunnia vahvistaa, että Sveitsi pitää markkinoille pääsyn kysymystä olennaisena osana sen ja yhteisön suhdetta kuljetuksen alalla. Olen kiinnittänyt huomiota ehdotukseenne käsitellä aihetta sopimuksessa Euroopan talousalueesta. Valtuuskuntani on samaa miltä tämän ehdotuksen kanssa sillä edellytyksellä, että mikäli edellä mainittu sopimus ei toteutuisi, yhteisö ja Sveitsi aloittavat välittömästi neuvottelut taatakseen vastavuoroisen pääsyn kuljetusmarkkinoille määriteltävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa olevanne yhtä mieltä edellä esitetystä. Vastaanottakaa, Arvoisa Herra Pääjohtaja, korkeimman kunnioitukseni vakuutus. Yhteisön valtuuskunnan kirje Bryssel, ................................... Arvoisa Herra Suurlähettiläs, Minulla on kunnia ilmoittaa saaneeni seuraavan kirjeenne, joka koskee markkinoille pääsyä yhteisön ja Sveitsin tavaroiden rautatie- ja maantiekuljetusta koskevaan tänään allekirjoitettuun sopimukseen liittyen: "Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton tänä päivänä allekirjoitettuun sopimukseen liittyen minulla on kunnia vahvistaa, että Sveitsi pitää markkinoille pääsyn kysymystä olennaisena osana sen ja yhteisön suhdetta kuljetuksen alalla. Olen kiinnittänyt huomiota ehdotukseenne käsitellä aihetta sopimuksessa Euroopan talousalueesta. Valtuuskuntani on samaa miltä tämän ehdotuksen kanssa sillä edellytyksellä, että mikäli edellä mainittu sopimus ei toteutuisi, yhteisö ja Sveitsi aloittavat välittömästi neuvottelut taatakseen vastavuoroisen pääsyn kuljetusmarkkinoille määriteltävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa olevanne yhtä mieltä edellä esitetystä." Minulla on kunnia vahvistaa olevani yhtä mieltä edellä esitetystä. Vastaanottakaa, Arvoisa Herra Suurlähettiläs, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.