FI Euroopan unionin virallinen lehti C 405/5

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

TIISTAINA 20. KESÄKUUTA 2017 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2017/C 405/02)

Sisältö

1. Kiireellinen asia 1: Sahelin – Saharan alueen turvallisuusongelmat: 5

2. AKT- ja EU-maiden poliittisten puolueiden rahoitus 6

Poliittisten asioiden valiokunta 6

Yhteisesittelijät: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) ja Cécile Kashetu Kyenge 6

3. Urheilun merkitys koulutuksen ja köyhyyden poistamisen mahdollistajana 6

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta 6

Yhteisesittelijät: Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio 6

4. Maailmanhistorian vakavimman nälänhädän ja humanitaarisen kriisin uhka 7

Keskustelu humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Christos Stylianidesin kanssa 7

5. Esityslistan hyväksyminen 7

6. Ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten rankaisemattomuus 7

7. Pöytäkirjojen hyväksyminen maanantaina 19. kesäkuuta 2017 pidetystä kokouksesta 8

8. EU–AKT-yhteistyön tuen ja kehitystoimien tuloksellisuuden parantaminen 8

9. Kiireellinen asia 2: Burundin tilanne 8

10. Raportti nuorisokonferenssista 8

11. Raportti naisten foorumista 9

TIISTAINA 20. KESÄKUUTA 2017 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.10)

PUHETTA JOHTI: Mémounatou IBRAHIMA

Väliaikainen yhteispuheenjohtaja

1. Kiireellinen asia 1: Sahelin – Saharan alueen turvallisuusongelmat:

Puheenvuorot: Joaquin Tasso-Vilallonga (EUH), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigeria), Halifa Sallah (Gambia), Adjedoue Weidou (Tšad), Tadeusz Zwiefka ja Cécile Kashetu Kyenge.

Useimmat jäsenet korostivat, että Sahelin ja Tšadjärven alueiden turvallisuuskriisin käsitteleminen edellyttää sekä lyhyen että pidemmän aikavälin toimenpiteitä ja että sen käsittelemisen olisi perustuttava kattavaan ja koordinoituun lähestymistapaan, jossa yhdistyvät tehostetut terrorisminvastaiset toimenpiteet ja kestävä diplomaattinen ja poliittinen huomio, samalla kun käsitellään akuutteja humanitaarisia tarpeita. Perimmäisiin syihin puuttuminen edellyttää kehityspolitiikan tuloksellisuuden periaatteisiin perustuvaa tehostettua pitkän aikavälin yhteistyötä, jossa painotetaan paikallista itsehallintaa. Useat jäsenet kehottivat EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä tukemaan Burkina Fason, Tšadin, Malin, Mauritanian ja Nigerin joulukuussa 2014 perustamaa G5 Sahel -ryhmän yhteistyökehystä ja panivat samalla merkille tuen, jota Eurooppa ja kansanvälinen yhteisö ovat jo sille antaneet. Alikehittyneisyys ja ilmastonmuutos yhdistettyinä heikkoon hallintoon ja ihmisoikeusloukkauksiin ovat kiihdyttäneet konflikteja, jotka uhkaavat nyt alueen talouksia, kehitystä ja vakautta. Useat jäsenet myös korostivat sellaisia ongelmia kuin aseiden, huumausaineiden ja ihmisten salakuljetus ja pitivät valitettavina terrorismin ja konfliktien aiheuttamia ihmishenkien menetyksiä.

2.

AKT- ja EU-maiden poliittisten puolueiden rahoitus

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) ja Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge ja Worlea Saywah Dunnah (Liberia) esittelivät mietinnön korostaen poliittisten puolueiden tärkeää roolia välittäjinä kansan ja vallanpitäjien välillä sekä vakaan ja kestävän rahoituksen toteutumisen edistämisessä.

Puheenvuorot: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malawi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seychellit), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Suriname), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Tšad) ja Jacob Oulanyah (Uganda).

Useimmat jäsenet olivat samaa mieltä siitä, että poliittiset puolueet ovat olennaisen tärkeä osa demokraattista prosessia ja että jäsenmaksut eivät yksin riitä kattamaan niiden toimintakustannuksia. AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa sovelletaan monia eri lähestymistapoja tasapuolisten toimintaedellytysten aikaansaamiseksi ja reilun kilpailun varmistamiseksi valtaan pääsyssä. Kysymys siitä, sallitaanko julkiset tai yksityiset lahjoitukset, tuntui olevan vähemmän tärkeä kuin selkeiden ja läpinäkyvien sääntöjen ja vahvistaminen, selkeät perusteet, täysi avoimuus ja tilinpäätöstietojen julkistaminen, lahjoittajaluettelot ja tiedot lahjoittajien yhteyksistä tuettaviin poliittisiin puolueisiin. Tämän olisi toteuduttava käsi kädessä tehokkaan ja riippumattoman valvonta- ja seuraamusjärjestelmän kanssa.

Worlea Saywah Dunnah (Liberia) ja Cécile Kashetu Kyenge päättivät keskustelun.

3.

Urheilun merkitys koulutuksen ja köyhyyden poistamisen mahdollistajana

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio esittelivät mietinnön korostaen, että urheiluun sisältyy valtavasti potentiaalia kehityksen, rauhan ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun kannalta. He myös painottivat liikunnan merkitystä sellaisten arvojen opettamisessa kuin ryhmähenki, tasa-arvo, kurinalaisuus, kestävyys, osallisuus, vastuunotto, peräänantamattomuus ja kunnioitus.

Puheenvuorot: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Norsunluurannikko), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiopia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (komissio) ja Julie Ward.

Jäsenet kehottivat ottamaan kouluissa käyttöön liikuntaohjelmia ja totesivat, että suuret urheilutapahtumat voivat, jos ne järjestetään ja niitä seurataan asianmukaisesti, osaltaan edistää isäntämaan imagoa maailmanlaajuisesti sekä auttaa luomaan vakaita ja hyvin palkattuja työpaikkoja. AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden välisen urheilija- ja valmentajavaihdon merkitystä korostettiin. Todettiin, että naisten ja tyttöjen osallistumista on edistettävä.

Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio päättivät keskustelun.

4.

Maailmanhistorian vakavimman nälänhädän ja humanitaarisen kriisin uhka

Keskustelu humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Christos Stylianidesin kanssa

Humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaava Euroopan komission jäsen Christos Stylianides esitteli yleiskatsauksen Jemenin, Somalian, Pohjois-Nigerian ja Etelä-Sudanin tilanteesta ja mainitsi, että kriisi on vaarassa levitä muillekin alueille. Hän korosti AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen, kansainvälisen yhteistyön, maiden välisen vuoropuhelun ja alueellisten laitosten välisten kumppanuuksien merkitystä tämäntyyppisten ongelmien ratkaisemisessa. Vaikka kukin humanitaarinen kriisi on omanlaisensa, niillä kaikilla on kuitenkin yksi yhteinen tekijä, joka on valitettavasti ihmisen ratkaiseva rooli kriisien laukaisemisessa. Hän korosti myös Euroopan unionin taloudellisen tuen, joka kattaa noin 27 prosenttia maailmanlaajuisesta humanitaarisesta avusta, merkitystä.

Puheenvuorot: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller ja Halifa Sallah (Gambia).

Jotkut jäsenet kertoivat maassaan vallitsevasta kriittisestä tilanteesta tai uhista, joita heidän maansa saattaisi kohdata. Jäsenet painottivat syitä, joita ovat ilmastonmuutos, huono hallinto sekä humanitaaristen kriisien ja konfliktien välinen yhteys. He vaativat kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti Euroopan unionia toteuttamaan yhteisesti kiireellisiä ja painokkaita toimia läheisessä yhteistyössä kaikkien asianomaisten toimijoiden ja avunantajien kanssa. Monet jäsenet korostivat tarvetta vahvistaa traagisesta nälänhädästä kärsivien maiden ja kansojen selviytymiskykyä.

Christos Stylianides vastasi kysymyksiin ja päätti keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 13.18 ja sitä jatkettiin klo 15.12.)

PUHETTA JOHTI: Louis Michel

Yhteispuheenjohtaja

5. Esityslistan hyväksyminen

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

6.

Ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten rankaisemattomuus

Pääkeskustelu Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön sopimusvaltioiden yleiskokouksen puheenjohtajan Sidiki Kaban kanssa

Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön sopimusvaltioiden yleiskokouksen puheenjohtaja Sidiki Kaba korosti rankaisematta jäämisen estämisen merkitystä pyrittäessä lujittamaan oikeusvaltioita kaikkien kansalaisten hyväksi ja selitti, miksi monet maat kaikkialla maailmassa monet Afrikan maat mukaan lukien olivat kannattaneet Kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamista. Kansainvälisellä rikostuomioistuimella oli ennaltaehkäisevä ja peloterooli samoin kuin rikoslainsäädännöllä yleensäkin.

Puheenvuorot: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komorit), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Norsunluurannikko), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambia), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namibia), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seychellit), Jo Leinen, Phel Parkies (Etelä-Afrikka), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabwe) ja Joaquin Tasso Vilallonga (EUH).

Monet jäsenet olivat sitä mieltä, että rankaisemattomuus ilmentää ensinnäkin halveksuntaa ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten uhreja kohtaan ja edistää samalla vailla vastuuvelvollisuutta olevan ja epädemokraattisen hallinnon vallassa pysymistä ja saattaa kannustaa vastuuntunnottomia johtajia ylläpitämään konflikteja maiden sisällä ja niiden välillä. Esitys herätti myös voimakkaita reaktioita ja syytöksiä Kansainvälisen rikostuomioistuimen puolueellisuudesta ja kyvyttömyydestä puuttua niihin ihmisoikeusloukkauksiin, joihin länsimaiset/länsimaiden ylivaltaa edustavat vallat syyllistyvät. Monet jäsenistä kuitenkin katsoivat, että vaikka kansainvälinen oikeus ei ollut lähimainkaan täydellinen, se edusti kuitenkin suurinta toivoa rankaisemattomuuden lopettamisesta ja sellaisiin rikoksiin, kuten joukkotuhontaan, puuttumisesta silloin, kun kansalliset oikeuslaitokset eivät niin tee. Jäsenet myös korostivat, että Rooman perussäännön ratifioiminen kuului edelleen valtioiden suvereeniin päätösvaltaan.

Sidiki Kaba vastasi kuulijoiden esittämiin kysymyksiin ja päätti keskustelun.

7. Pöytäkirjojen hyväksyminen maanantaina 19. kesäkuuta 2017 pidetystä kokouksesta

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

8.

EU–AKT-yhteistyön tuen ja kehitystoimien tuloksellisuuden parantaminen

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis esittelivät mietinnön korostaen, että kehitysapua olisi suotavinta antaa avustusten eikä lainojen muodossa, sen olisi oltava kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista ja sen olisi vastattava vastaanottajamaiden tarpeita.

Puheenvuorot: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambia), Michel Kamano (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Kenia), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seychellit), Andre Misiekaba (Suriname), Adjedoue Weidou (Tšad) ja Domenico Rosa (Euroopan komissio).

Jäsenet totesivat, että maiden olisi ponnisteltava tullakseen mahdollisimman pian riippumattomiksi avusta ja että vaikka apu voi edistää kehitystä, muut tekijät ovat yhtä tärkeitä tai vielä tärkeämpiä, mikä pätee esimerkiksi vakaaseen politiikkaan, vastuulliseen hallintoon ja resurssien hallintaan sekä kansainvälisiin, ulkoisiin tekijöihin ja kauppasuhteisiin tai laittomien rahoitusvirtojen torjuntaan.

Jäsenet kritisoivat sitä, että monet EU:n jäsenvaltiot eivät ole pitäneet kiinni sitoumuksestaan käyttää kehitysapuun 0,7 prosenttia BKTL:staan. Jotkut jäsenet korostivat, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat kaikesta huolimatta maailman suurin avunantaja. Apu olisi kohdennettava ensisijaisesti sellaisille aloille, jotka tuottavat kasvua ja parantavat kilpailukykyä. Jäsenet esittivät eriäviä näkemyksiä siitä, voitaisiinko kehitysavun ehdoksi asettaa yhteistyön tekeminen muuttoliikkeen hallinnassa ja voitaisiinko kehitysrahoitusta käyttää turvallisuuden parantamiseen.

Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis päättivät keskustelun.

9. Kiireellinen asia 2: Burundin tilanne

Puheenvuorot: Joaquin Tasso Vilallonga (EUH), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Halifa Sallah (Gambia), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenia), Phel Parkies (Etelä-Afrikka), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaika), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (EUH) ja Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Monet jäsenet pitivät Burundin tilannetta huolestuttavana, kun taas Burundin edustaja antoi pitkän selvityksen siitä, miten Burundin tilanne oli paranemassa. Useat jäsenet pitivät valitettavana sitä, ettei kompromissipäätöslauselmasta oltu päästy sopimukseen. Myös kehitysavun jäädyttämisestä ilmaistuista kiistanalaisista mielipiteistä käytiin keskustelua.

AKT-valtioiden ja Euroopan parlamentin jäsenet antoivat suuresti kiitosta naapurimaiden ponnisteluille avun ja suojan tarjoamiseksi burundilaisille pakolaisille. Useat jäsenet tuomitsivat etniset jaot, perusoikeuksien kunnioituksen puutteen sekä oppositioryhmien ja tiedotusvälineiden pelottelun. Jotkut jäsenet vaativat tiedonhankintavaltuuskunnan lähettämistä Burundiin, kun taas toiset olivat sitä mieltä, ettei se ollut tarpeen, koska Burundissa toimivat kansainväliset järjestöt raportoivat tilanteesta laajasti.

10. Raportti nuorisokonferenssista

Bora Kamwanya, AKT-valtioiden nuorten ammattilaisten verkoston edustaja, joka sai puheenvuoron poikkeuksellisesti edustajakokouksen suostumuksella, ja Youssouf Goumaneh (Djibouti) raportoivat aiheesta ja antoivat suuresti kiitosta aloitteelle keinona lisätä nuorten kiinnostusta AKT:n ja EU:n yhteistyötä kohtaan ja heidän osallistumistaan siihen. Käsiteltyihin aiheisiin kuuluivat AKT-valtioiden nuorten liikkuvuuden lisääminen harjoittelupaikkojen muodossa, ilmastonmuutosta koskeva koulutus ja AKT-valtioiden nuorten viljelijöiden näkymät.

Puheenvuorot: Arne Lietz ja Halifa Sallah (Gambia).

11. Raportti naisten foorumista

Maria Arena ilmoitti edustajakokoukselle, että foorumin aiheena oli ollut ”Sukupuoli ja muuttoliike” ja että siinä oli korostettu maahanmuuttajanaisten tarpeita, sillä he kohtaavat usein väkivaltaa ja syrjintää ja kärsivät taloudellisten mahdollisuuksien puutteesta.

Puheenvuorot: Halifa Sallah (Gambia).

(Istunto päättyi klo 19.21.)