Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma Ilmastonmuutos ja pienet saarivaltiot AKT:n ja EU:n yhteistyön puitteissa (AKT-EU 2478/A/99/lop.)



Virallinen lehti nro 271 , 24/09/1999 s. 0030 - 0035



PÄÄTÖSLAUSELMA(1) Ilmastonmuutokset ja pienet saarivaltiot AKT-valtioiden ja EU:n yhteistyön puitteissa Yhteinen edustajakokous, joka - kokoontui Strasbourgissa (Ranska) 29. maaliskuuta - 1. huhtikuuta 1999, - ottaa huomioon ilmastonmuutoksia ja AKT:n pieniä saarivaltioita käsittelevän työryhmän mietinnön (AKT-EU 2478/A/99/lop. ja AKT-EU 2478/B/99/lop.), - ottaa huomioon aiemmat ilmastonmuutoksista, pienistä saarivaltioista ja ympäristöstä antamansa päätöslauselmat, - ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) asiaa koskevat määräykset, joissa otetaan huomioon kehitysmaiden ja erityisesti pienten saarivaltioiden sekä muiden valtioiden, joilla on suuria rannikkoalueita tai kuivuudelle ja aavikoitumiselle herkkiä alueita, haavoittuvuus ja erityisolosuhteet, - ottaa erityisesti huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen 4 artiklan 1 kohdan e alakohdan sekä 4 artiklan 3, 4, 5, 7 ja 8 kohdan, joissa esitetään kehittyneiden maiden (Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot mukaan lukien) sitoutuminen kehitysmaiden tukemiseen tarjoamalla rahoitusta ja teknologian siirtoa, - ottaa huomioon UNFCCC:n Kioton pöytäkirjan, erityisesti sen 12 artiklan (puhtaan kehityksen mekanismi), - ottaa huomioon Buenos Airesin toimintasuunnitelman, joka sisältyy UNFCCC:n sopimuspuolten neljännen konferenssin päätöksiin ja jossa kehotetaan kaikkia teollisuusmaita tarjoamaan Maailman ympäristörahaston (GEF) kautta rahoitusta ympäristönmuutosten aiheuttamien haitallisten vaikutusten lieventämiseen ja ei-toivottujen vaikutusten minimoimiseen, - ottaa huomioon YK:n maailmanlaajuisen pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden kestävän kehityksen konferenssin (Barbados 1994) hyväksymän pienten saarten toimintaohjelman ja erityisesti sen ensimmäisen kappaleen, - ottaa huomioon kestävän kehityksen toimikunnan pieniä saarivaltioita koskevan toimintaohjelman toteutusta koskevan kertomuksen, jossa todetaan, että ilmastonmuutoksia ja energiavaroja koskevien kappaleiden toteutuksessa ei ole tapahtunut paljon edistystä, - ottaa huomioon YK:ssa 24.-26. helmikuuta 1999 kokoontuneen tulevia rahoittajia ja pieniä kehittymässä olevia saarivaltioita käsittelevän konferenssin kertomuksen Barbadoksen toimintaohjelman yhteydessä, - ottaa huomioon lokakuussa 1998 kokoontuneen EU:n ympäristöneuvoston päätelmät, joissa komissiota kehotetaan osoittamaan, kuinka yhteisön merentakaisten alueiden kehitysapuvarat palvelisivat paremmin UNFCCC:n tavoitteita, ja todetaan, että varoja ei tulisi käyttää sertifioitujen päästöjen vähentämisyksiköiden hankkimiseen, - ottaa huomioon kansainvälisen aavikoitumisen torjumista koskevan yleissopimuksen, - ottaa huomioon neljännen Lomén sopimuksen 41 artiklan, jossa osapuolet tunnustavat, että on tärkeätä keskustella merkittävistä ekologisista vaaroista kuten kasvihuoneilmiöstä, jotta voidaan sopimuksen puitteissa arvioida toteutettavien yhteistoimien laajuus, A. panee merkille, että helmikuussa 1999 pidetyssä pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden lahjoittajien konferenssissa korostettiin, että pienille kehittymässä oleville saarivaltioille annettava kehitysapu on vähentynyt huomattavasti ja että resurssien käyttöönotto on keskeisiä haasteita; panee merkille, että lahjoittajavaltiot ja niiden joukossa EU:n jäsenvaltiot ja Euroopan komissio vahvistivat, että pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön koordinointia on parannettava ja tehostettava kustannusten vähentämiseksi ja tehokkuuden ja vaikutusten parantamiseksi, B. ottaa huomioon, että ilmastonmuutokset ovat uudenlainen uhka ihmisten hyvinvoinnille ja eloonjäämiselle ja se aiheutuu maailmanlaajuisesti lisääntyvistä ja epätasa-arvoisista kestämättömistä kulutustottumuksista, C. sitoutuu liitteen I valtioiden tavoitteeseen vähentää kasvihuonekaasuja 20 prosentilla vuoteen 2005 mennessä, mikä perustuu vuoden 1990 päästötasoon, mitä pienten saarivaltioiden liitto (AOSIS) esitti ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen sopimuspuolten ensimmäisessä konferenssissa, D. katsoo, että Kioton pöytäkirja on askel oikeaan suuntaan mutta vielä riittämätön, E. on syvästi huolissaan siitä, että EU on asettanut Kioton pöytäkirjan allekirjoittamisen ehdoksi muiden valtioiden toimet sekä siitä, että monissa EU:n jäsenvaltioissa kasvihuonekaasupäästöt ovat lisääntyneet nopeasti, F. ottaa huomioon, että Afrikan manner on erityisen altis ilmastonmuutosten vaikutuksille, laajalle levinneen köyhyyden, toistuvien kuivien kausien, maan epätasaisen jakautumisen vuoksi sekä siksi, että riippuvaisuus sadetta tarvitsevasta maataloudesta on liian suuri; ottaa huomioon, että lisääntyvä kuivuus saattaa vaikuttaa ruoan saatavuuteen, G. ottaa huomioon, että jotkut Saharan etelänpuoleisen Afrikan valtiot ovat erittäin herkkiä ja alttiita ilmastonmuutoksille, koska niillä ei ole yhteyttä merelle ja ne sijaitsevat lähellä Saharan autiomaata, ja ottaa huomioon, että ne kuuluvat maailman köyhimpiin maihin, H. ottaa huomioon, että rannikkoalueille ovat tyypillisiä useat erilaiset ekosysteemit sekä monet yhteiskunnalliset ja taloudelliset toimet, sekä ottaa huomioon, että arviolta puolet maailman väestöstä asuu rannikkoalueilla, I. palauttaa mieliin, että kolmannes Lomén sopimuksen allekirjoittajista on pieniä saarivaltioita ja että nämä valtiot ovat erityisen alttiita ilmastonmuutosten haitallisille vaikutuksille, kuten merenpinnan kohoamiselle, korallien haalistumiselle ja trooppisten myrskyjen lisääntymiselle ja voimistumiselle, J. ottaa huomioon, että pienet kehittymässä olevat saarivaltiot ja Saharan etelänpuoleisen Afrikan valtiot vaikuttavat vähiten maailman ilmastonmuutoksiin ja merenpinnan nousuun, mutta ne kärsivät eniten näiden ilmiöiden haitallisista vaikutuksista ja saattavat joissakin tapauksissa tulla asuinkelvottomiksi, K. ottaa huomioon Brittiläisen kansainyhteisön ja Maailmanpankin pieniä valtioita käsittelevän työryhmän yhteisen haavoittuvuutta koskevan tutkimuksen alustavat tulokset, jotka osoittavat, että kehitysmaiden ohella pienet kehittymässä olevat saarivaltiot ovat kaikkein altteimpia ulkoisille taloudellisille ja ympäristöllisille häiriöille ja niiden mahdollisuudet suojautua näiltä häiriöiltä ovat erittäin vähäiset, L. ottaa huomioon parhaillaan käynnissä olevat uutta AKT:n ja EU:n välistä sopimusta koskevat neuvottelut ja tarpeen sisällyttää kestävän kehityksen periaatteet kaikkiin yhteistyön alueisiin, M. ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja komissio eivät ole tähän mennessä laatineet yhtenäistä toimintalinjaa ja ohjelmaa ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa sekä 4 artiklan 3, 4, 5, 7 ja 8 kohdassa mainittujen sitoumusten toteuttamiseksi, erityisesti teknologian siirtämiseksi ja valmiuksien luomiseksi kehitysmaissa, Barbadoksen pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelman toteutus 1. kehottaa kaikkia osapuolia vahvistamaan Barbadoksen pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden kestävää kehitystä koskevan toimintaohjelman tavoitteiden tärkeyden ja sisällyttämään tämän ohjelman ja erityisen Saharan etelänpuoleisen Afrikan valtioita koskevan ohjelman Lomén sopimuksen ja sitä seuraavan AKT:n pieniä kehittymässä olevia saarivaltioita (SIDS) ja Saharan etelänpuoleisen Afrikan valtioita koskevan sopimuksen suunnitteluun ja toteutukseen; 2. vahvistaa, että pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden väliset vuorovaikutus- ja yhteistyömekanismit ovat Barbadoksen toimintaohjelman alaisten toimien olennainen perusta; 3. panee merkille, että EU:n jäsenvaltiot eivät ole sovittaneet yhteen Barbadoksen toimintaohjelman puitteissa tekemiään sitoumuksia, ja toistaa, että lahjoittajien ja osapuolten välinen koordinointi on kansallisen strategian puitteissa välttämätöntä kestävää kehitystä edistävien toimien vaikutusten, tehokkuuden ja kustannustehokkuuden maksimoimiseksi; 4. katsoo, että kansallisella ja alueellisella tasolla toteutettavia toimia Barbadoksen toimintaohjelman toteuttamiseksi on täydennettävä kansainvälisen yhteisön tehokkaalla rahoitustuella; 5. kehottaa EU:ta ottamaan aktiivisen osan New Yorkissa syyskuussa 1999 järjestettävässä Yhdistyneiden Kansakuntien erityisistunnossa, jossa pyritään tarkistamaan ja arvioimaan täydellisesti ja kattavasti pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden kestävää kehitystä koskeva toimintaohjelma, jotta sen tavoitteet saavutetaan täysimääräisesti; 6. kehottaa Euroopan komissiota tekemään aloitteen lahjoittajien koordinointia EU:n jäsenvaltioiden, komission ja pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden välillä koskevassa tärkeässä kysymyksessä; kehottaa komissiota myös laatimaan EU:n jäsenvaltioiden kanssa paremmasta lahjoittajien koordinoinnista toimintaohjelman, joka esitetään Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen erityisistunnossa (UNGASS) syyskuussa 1999; Ilmastonmuutos AKT:n ja EU:n välisen yhteistyön puitteissa 7. katsoo, että neljättä Lomén sopimusta seuraavaan sopimukseen tulisi lisätä AKT:n ja EU:n välistä yhteistyötä ympäristönmuutosten ehkäisemisessä ja niihin mukautumisessa; 8. on yhtä mieltä siitä, että kansallisten ja alueellisten aloiteohjelmien tukemia toimia (NIP/RIP) on tarvetta täydentää yhtenäisellä lähestymistavalla kestävään kehitykseen, että erityisesti ilmastonmuutoksiin ja merenpinnan kohoamiseen liittyvät mukautumisstrategiat tulisi sisällyttää pitkän aikavälin kehityksen suunnitteluprosesseihin, ja että kahdenväliset lahjoittajat ja Yhdistyneiden Kansakuntien toimistojen ja järjestöjen sekä Maailmanpankin tulisi liittyä yhteensovitettujen valmiuksien luomiseen tähtäävien ohjelmien tukemiseen kansallisten, osa-alueellisten ja alueellisten strategioiden kehittämiseksi ja toteuttamiseksi; 9. suosittaa, että AKT:n ja EU:n yhteistyön puitteissa tapahtuva ilmastonmuutoksia koskevien toimintalinjojen ja ohjelmien laatimisen tulisi keskittyä kolmeen alaan: uudistuvat energianlähteet, mukautuminen ja valmistautuminen tuhoihin; 10. panee merkille Kioton pöytäkirjan mukaisen puhtaan kehityksen mekanismin perustamisen ja korostaa, että olisi pyrittävä yhtenäistämään mekanismiin kuuluvia kehityshankkeita ja Lomén sopimuksen mukaisia uusiutuvaan energiaan, ilmastonmuutoksiin mukautumiseen ja tuhoihin valmistautumiseen liittyviä ohjelmia; 11. panee merkille, että tähän mennessä ei ole laadittu yhteisesti sovittuja menetelmiä puhtaan kehityksen mekanismin alaisten hankkeiden tulosten arviointiin; uskoo vastaavasti, että tiukka ja avoin seuranta- ja valvontajärjestelmä sekä selvät osallistumisperusteet ovat välttämättömiä, jotta mekanismi on tehokas; 12. panee merkille, että puhtaan kehityksen mekanismilla on mahdollisuuksia luoda merkittäviä resursseja lieventämistä ja mukautumista koskevien hankkeiden rahoitukseen AKT-valtioissa; jotta mekanismi olisi kilpailukykyinen pöytäkirjan muiden toteutusmekanismien kanssa ja jotta lieventämishankkeita toteutetaan markkinoiden kauan laiminlyömillä alueilla suosittelee: - sovelletaan 6 artiklan (yhteinen toteutus) ja 17 artiklan (päästökauppa) mukaisiin toimiin mukauttamismaksua, - puhtaan kehityksen mekanismin mukaisesti kehitetyt hankkeiden soveltuvuusperusteet voivat edistää AKT-valtioissa ja heikoimmin kehittyneissä maissa toteutettavia hankkeita; 13. panee merkille, että Buenos Airesin toimintaohjelmassa kehotetaan sopimuksen osapuolina olevia kehittyneitä maita järjestämään rahoitusta Maailman ympäristörahaston kautta mukauttamistoimien toteuttamiseksi erityisen herkissä maissa ja herkillä alueilla sekä erityisesti ilmastosta johtuville luonnonkatastrofeille alttiissa maissa; kehottaa EU:n ja AKT:n edustajia Maailman ympäristörahaston neuvostossa varmistamaan, että tämä päätös pannaan täysimääräisesti täytäntöön kaikissa Maailman ympäristörahaston päätöksenteon vaiheissa; 14. suosittelee kehittämään ja toteuttamaan ohjelmia, joilla tuetaan AKT-valtioiden valmiuksien luomista, tiedon levitystä, koulutusta ja kohdistettujen toimintalinjojen kehittämistä, jotta puhtaan kehityksen mekanismi olisi ymmärrettävämpi ja hyväksytympi, ja auttaisi siten AKT-valtioiden puhtaan kehityksen mekanismiin liittyvien hankkeiden esittelyä; 15. korostaa, että vaikka Barbadoksen toimintaohjelman keskeiset osat sisältyvät myös nykyiseen Lomén sopimukseen, siitä puuttuu joitakin pienille saarivaltioille, rannikkoalueille ja ilmastonmuutoksille alttiille sisämaa-alueille erittäin tärkeitä osia, kuten rannikkojen yhtenäistetty hallinnointi ja yhtenäinen lähestymistapa maankäyttöön; 16. katsoo, että yhdennetty rannikkoalueiden hoitosuunnitelma ICZM (integrated coastal zone management) on kehittyvä prosessi, joka yksilöi ja toteuttaa kestävän kehityksen saavuttamisen vaihtoehtoja ja ilmastonmuutokseen mukautumista rannikkoalueilla ja pienillä saarilla sekä katsoo, että Lomén sopimuksen tulisi muodostaa puitteet hoitosuunnitelman kannustamiselle AKT:n saarivaltioissa ja rannikkoalueilla; 17. huomauttaa, että on syytä vahvistaa säännöllisiä seurantaverkostoja mahdollisen ilmastonmuutosten käynnistymisen ja leviämisen yksilöimiseksi ja mahdollisten alueellisella tasolla ilmenevien vaikutusten arvioimiseksi; olisi syytä harkita alttiiden AKT-valtioiden avustamista niiden pyrkimyksissä kehittää seurantavalmiuksia ja niihin liittyviä ilmaston ja sään ennustamisvalmiuksia; 18. uskoo, että tuhojen ehkäisemisen ja niihin valmistautumisen tulisi muodostaa kehitysyhteistyön olennainen osa ja pitää välttämättömänä, että tämä näkökohta otetaan huomioon uutta AKT-EU -yleissopimusta koskevien neuvottelujen yhteydessä, ja pitää välttämättömänä sen sisällyttämistä alustaviin kansallisiin ohjelmiin ja yksittäisiin hankkeisiin; 19. vahvistaa tässä yhteydessä, että on erityistä tarvetta rakentaa valmiuksia tuhoja koskevaa suunnittelua ja hallinnointia varten sekä aikaista varoittamista varten tarvittavan tekniikan siirron edistämiseksi ja helpottamiseksi tuhoille alttiissa valtioissa; Yhteistyö kaupan ja talouden alalla 20. korostaa, että on tärkeätä tunnustaa erityistarpeet, joita on AKT:n pienillä saarikehitysmailla, koska ne ovat fyysisesti ja taloudellisesti erityisen alttiita ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ennen kaikkea luonnonkatastrofeille, kuten pyörremyrskyille ja kuivuudelle, jotka vaikuttavat maiden taloudelliseen toimintaan maatalouden, kalastuksen ja matkailun alalla, joista kaikista maat ovat riippuvaisia kapean luonnonvarojensa kapea-alaisuuden vuoksi; 21. kehottaa Euroopan unionia antamaan kaikessa näille vaaroille alttiille maille annettavassa kehitysavussa suuremman painoarvon herkkyystekijälle ja ottamaan huomioon kansainyhteisön ja Maailmanpankin pienten valtioiden työryhmän käynnissä olevan työn; 22. kehottaa myös Euroopan unionia tarjoamaan alttiiden pienten maiden ja kehitysmaiden hyväksi markkinoille pääsyn suosituimmuuskohtelun; Kansainväliset sopimukset 23. uskoo, että koska kestävän kehityksen eri näkökohtia käsittelevät yhä useammat kansainväliset päätöksentekoelimet, kansainväliset yleissopimukset mukaan lukien, on yhä enemmän tarpeen sovittaa politiikkaa yhteen hallitusten välisellä tasolla sekä jatkaa ja lisätä ponnisteluja yhteistyön tehostamiseksi päätöksentekoelinten sihteeristöjen välillä; 24. kiirehtii hallituksia saattamaan päätökseen ja panemaan täytäntöön Yhdistyneiden Kansakuntien aavikoitumisen vastaista toimintaa koskevan yleissopimuksen maissa, jotka kärsivät vakavasta kuivuudesta tai aavikoitumisesta erityisesti Afrikassa; 25. kehottaa komissiota tutkimaan sääntöjä, joiden avulla Lomén sopimusta olisi mahdollista käyttää ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen UNFCCC:n osien toteuttamiseen; suosittelee tässä yhteydessä perustamaan työryhmän, johon kuuluu edustajia pääosastoista, joita asia koskee; työryhmän tulisi: - kartoittaa EU:n ja AKT:n yhteistyön rakenteet, välineet ja ohjelmat, joita voidaan käyttää Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden UNFCCC:n mukaisesti tekemien sitoumusten täytäntöönpanon kannustamiseen, erityisesti tekniikan siirtämiseen ja valmiuksien luomiseen, tämän tutkimuksen pääalueiksi ehdotetaan uusiutuvia energianlähteitä, ilmastonmuutoksen vaikutuksiin mukautumista ja tuhoihin valmistautumista; - laatia yllä mainitun tutkimuksen analysointiin perustuva toimintasuunnitelma, joka lisää tietoa ilmastonmuutosta koskevasta puitesopimuksesta, Kioton pöytäkirjasta ja siihen liittyvistä välineistä niiden keskuudessa, jotka toimivat Lomén sopimuksen välineiden suunnittelussa ja toteutuksessa ja päinvastoin sekä lisää yhtenäisyyttä ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen, Kioton pöytäkirjan ja Lomén sopimuksen toteutuksessa, erityisesti uusiutuvien energianlähteiden, ilmastonmuutoksen vaikutuksiin mukautumisen ja tuhoihin valmistautumisen alalla; työryhmän tulisi raportoida säännöllisesti AKT:n ja EU:n yhteiselle edustajakokoukselle; kuusi kuukautta tämän päätöslauselman hyväksymisen jälkeen tulisi esittää alustava raportti ja sen jälkeen vuosittainen raportti työryhmän edistymisestä ja toiminnasta; 26. kehottaa AKT:ta ja EU:ta Lomén sopimuksen (41 artikla) mukaisia olemassa olevia mekanismeja käyttäen kutsumaan koolle yhteisen ministerikokouksen käsittelemään ilmastonmuutosta; 27. kehottaa EU:ta ja USA:ta ratifioimaan pian ehdoitta Kioton pöytäkirjan ja aloittamaan välittömästi toimet sen pikaiseksi toteuttamiseksi hyväksymällä päättäväisiä toimintalinjoja ja toimenpiteitä; Tiedon jako ja tekniikan käyttömahdollisuudet 28. uskoo vakaasti, että tieteellisen ja teknisen tiedon saatavuus ja mahdollisuus käyttää niitä sekä ympäristön huomioon ottavan tekniikan siirtäminen ovat kestävän kehityksen olennaisia edellytyksiä; 29. korostaa kansallisten valmiuksien luomisen tukemiseksi tarvetta nopeuttaa pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden tiedotusverkon (SIDSnet) sekä pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden teknisen tuen ohjelman (SIDS/TAP) käynnistämiseksi samoin kuin tukea alueellisille ja osa-alueellisille elimille; 30. katsoo, että mahdollisuus käyttää sähköisiä verkkoja antaa ainutlaatuisen mahdollisuuden helpottaa useita pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden erityisiä ongelmia, kuten välimatkaa, eristyneisyyttä sekä infrastruktuurin puutetta; tässä mielessä SIDSnet voi olla erittäin tehokas väline tiedon ja kokemusten keräämisessä, yhdistämisessä ja jakamisessa alueellisten rajojen yli sekä maailmanlaajuisen pieniä saaria ja ilmastonmuutoksille alttiita valtioita koskevan asialistan edistämisessä; 31. kehottaa komissiota (PO VIII/C) tarjoamaan pienten kehittymässä olevien saarivaltioiden tiedotusverkossa tietoa EU:n pieniä kehittymässä olevia saarivaltioita koskevista toimista, ohjelmista ja hankkeista; 32. suosittelee, että jokainen pieni kehittymässä oleva saarivaltio tai ryhmä alueen valtioita kehittää suunnitelman kestävää kehitystä koskevan sähköisen verkon toteutuksesta ja hallinnoinnista ja kehottaa komissiota yhteistyössä Yhdistyneitten Kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) kanssa tarjoamaan tähän tarkoitukseen teknistä ja rahoitustukea; Kansalaisille tiedottaminen 33. on rohkaistunut siitä, että yleisesti kansalaisten tiedot ilmastonmuutoksiin liittyvistä ongelmista ovat parantuneet vuoden 1992 ympäristöä käsittelevän huippukokouksen jälkeen, mutta pahoittelee, että tämä ei vielä ole johtanut merkittäviin tai tehokkaisiin toimiin; 34. kehottaa Lomén sopimuksen allekirjoittaneita hallituksia sekä komissiota sitoutumaan kansalaisille tiedottamiseen ja heidän kuulemiseensa, mikä lyhyellä aikavälillä lisää tarvittavien aloitteiden hyväksyttävyyttä ja varmistaa pitkällä aikavälillä muutoksen elämäntavassa ja tukee siten hallinnollisia ja taloudellisia aloitteita; erityistä huomiota tulee kiinnittää koulutukseen ihmisten tietojen ja vastuuntunnon lisäämiseksi energiantuotannon ja -käytön seurauksista; 35. uskoo, että koska ilmastonmuutos vaikuttaa nykyisiin järjestelmiin ja toimintoihin, ja mukautuminen todennäköisesti jätetään päätöksentekijöille, joiden edut ovat muilla aloilla kuin ilmastonmuutoksessa, AKT:ssa ja EU:ssa tulisi toteuttaa ohjelmia, joissa jaetaan tietoa tarpeesta ottaa ilmastonmuutokset huomioon tehtäessä päätöksiä ilmastoon liittyvillä aloilla kuten vesivarojen käyttö, maatalous, liikenne, energiantuotanto, kaupunkisuunnittelu jne.; 36. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, komissiolle, ympäristönmuutosta koskevan YK:n puiteohjelman sihteeristölle ja pyytää sitä välittämään päätöslauselman kaikille sopimuksen osapuolille, jotka eivät ole EU:n jäsenvaltioita, sekä Yhdistyneiden Kansakuntien kestävän kehityksen komissiolle (CSD). (1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 1. huhtikuuta 1999 Strasbourgissa (Ranska).