Kansainvälisen sopimuksen tekemisestä kivutonta ansastusta koskevista standardeista hyväksyttynä pöytäkirjamerkintänä Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välillä - Tiettyjen tai osittain vedessä elävien nisäkkäiden kivutonta ansastusta koskevat standardit



Virallinen lehti nro L 219 , 07/08/1998 s. 0026 - 0037



YHTEISESTI HYVÄKSYTTY PÖYTÄKIRJAMERKINTÄ 1. Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen edustajat vahvistavat saavuttaneensa seuraavan neuvottelutuloksen jäljempänä 8 kohdassa tarkoitettua sopimusta koskevissa neuvotteluissa, joiden tarkoituksena oli kehittää yhteinen rakenne kivuttomien ansojen ja pyyntimenetelmien käytössä saavutetun edistyksen kuvaamiseksi ja arvioimiseksi. 2. Euroopan yhteisö ja Amerikan yhdysvallat katsovat, että tämän neuvottelutuloksen liitteenä olevat standardit muodostavat tällaisen yhteisen rakenteen ja että ne ovat yhteistyön perusta sopimuspuolten toimivaltaisten viranomaisten kehittäessä edelleen kyseisiä standardeja ja pannessa niitä täytäntöön. 3. Hyväksyessään liitteenä olevat standardit tiettyjen maalla tai osittain vedessä elävien nisäkkäiden kivutonta ansastusta koskevaksi yhteiseksi rakenteeksi toimivaltaisten viranomaisten täytäntöönpanoa varten Amerikan yhdysvallat korostaa, että sen tarkoituksena ei ole muuttaa pyyntivälineiden ja -menetelmien käytön sääntelyyn liittyvää toimivallan jakoa Yhdysvaltojen alueella. 4. Euroopan yhteisö ja Amerikan yhdysvallat aikovat edistää ja tukea sellaisia toimivaltaisten viranomaistensa tutkimus-, kehitys-, valvonta- ja koulutusohjelmia, joiden tarkoituksena on edistää kivuttomien pyyntivälineiden ja -menetelmien käyttöä kyseisten nisäkkäiden osalta. Ne tunnustavat tarpeen arvioida uudelleen tämän neuvottelutuloksen liitteenä olevia standardeja ja saattaa ne ajan tasalle, kun mainittujen ohjelmien perusteella saadaan asiaa koskevaa uutta teknistä ja tieteellistä tietoa. 5. Euroopan yhteisö ja Amerikan yhdysvallat aikovat lisäksi kannustaa toimivaltaisia viranomaisiaan valvomaan tämän neuvottelutuloksen liitteenä olevien standardien täytäntöönpanossa saavutettua edistystä ja antamaan sitä koskevia kertomuksia. 6. Euroopan yhteisö ja Amerikan yhdysvallat vahvistavat, että tämä neuvottelutulos ei millään tavalla vaikuta niihin oikeuksiin ja velvollisuuksiin, joihin ne ovat sitoutuneet Maailman kauppajärjestön perustavassa Marrakeshin sopimuksessa. 7. Euroopan yhteisö ja Amerikan yhdysvallat ilmoittavat, että ne aikovat neuvotella toistensa kanssa kumman tahansa pyynnöstä kaikista tätä neuvottelutulosta tai sen liitteenä olevia standardeja koskevista kysymyksistä tarkoituksenaan löytää molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu. 8. Liitteenä olevissa standardeissa "sopimuksella" tarkoitetaan Euroopan yhteisön, Kanadan ja Venäjän federaation sopimusta kivutonta ansastusta koskevista standardeista. Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1997 kahtena kappaleena englannin kielellä. Euroopan yhteisön puolesta Jean-Jacques KASEL Johannes Friedrich BESELER Amerikan yhdysvaltojen puolesta Donald B. KURSCH (1) Vain englanninkielinen toisinto on todistusvoimainen. (1) LIITE TIETTYJEN MAALLA TAI OSITTAIN VEDESSÄ ELÄVIEN NISÄKKÄIDEN KIVUTONTA ANSASTUSTA KOSKEVAT STANDARDIT OSA I: STANDARDIT 1. STANDARDIEN TAVOITE, PERIAATTEET JA YLEISIÄ HUOMIOITA 1.1 Tavoite Standardien tavoitteena on varmistaa pyydettyjen eläinten hyvinvoinnin riittävä taso ja parantaa sitä edelleen. 1.2 Periaatteet 1.2.1 Arvioitaessa pyyntimenetelmän kivuttomuutta on arvioitava pyydetyn eläimen hyvinvointi. 1.2.2 Päätettäessä siitä, onko pyyntimenetelmä kivuton, periaatteena on se, täyttääkö tämä menetelmä standardien 2 ja 3 jaksossa määrätyt kynnysvaatimukset. 1.2.3 Standardeja määriteltäessä pyyntivälineiden tulisi olla valikoivia, tehokkaita ja niiden asianomaisten vaatimusten mukaisia, joita kukin osapuoli noudattaa ihmisten turvallisuuden osalta. 1.3 Yleisiä huomioita 1.3.1 Eläinten hyvinvointi osoitetaan mittaamalla, kuinka hyvin tai huonosti eläin selviytyy luonnossa ja missä määrin se tässä epäonnistuu. Koska eläinten käyttämät menetelmät luonnossa selviytymiseksi vaihtelevat, eläinten hyvinvointia arvioitaessa on käytettävä useita mittausmenetelmiä. Pyydettyjen eläinten hyvinvointia osoittaviin indikaattoreihin kuuluvat fysiologisia tekijöitä, vammoja ja käyttäytymistä osoittavat indikaattorit. Koska joitakin näistä indikaattoreista ei ole tutkittu useiden lajien osalta, asianmukaiset lisätutkimukset ovat tarpeen kynnysarvojen määrittelemiseksi standardeissa tarvittaessa. Vaikka eläinten hyvinvoinnin taso saattaa vaihdella suuresti, termiä `kivuton` käytetään ainoastaan niistä pyyntimenetelmistä, joissa asianomaisen eläimen hyvinvointi pidetään riittävällä tasolla, vaikka tunnustetaan, että tappavilla pyyntilaitteilla pyydettäessä eläimen hyvinvoinnin taso voi tietyn lyhyen ajan olla huono. 1.3.2 Pyyntivälineiden varmentamista varten vahvistettuihin kynnysarvoihin kuuluvat standardeissa: a) elävänä pyytävät pyyntivälineet: indikaattoreiden taso, jonka ylittyessä pyydettyjen eläinten hyvinvoinnin tasoa pidetään huonona, ja b) tappavat pyyntivälineet: tajuttomuuden ja tunnottomuuden saavuttamiseen tarvittava aika ja tämän tilan säilyttäminen eläimen kuolemaan saakka. 1.3.3 Sen estämättä, että pyyntimenetelmien on täytettävä 2.4 ja 3.4 jakson kynnysvaatimukset, on otettava huomioon tavoite parantaa jatkuvasti pyyntivälineiden suunnittelua ja asettamista erityisesti seuraavilta osin: a) elävänä pyytävillä pyyntivälineillä pyydettyjen eläinten hyvinvoinnin tason parantaminen kiinnipitoaikana, b) tappavilla pyyntivälineillä pyydettyjen eläinten saattaminen nopeasti tajuttomaan ja tunnottomaan tilaan, ja c) muiden kuin pyyntikohteena olevien eläinten pyynnin vähentäminen mahdollisimman pieneksi. 2. ELÄVÄNÄ PYYTÄVIÄ PYYNTIMENETELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET 2.1 Määritelmä `Elävänä pyytävillä pyyntimenetelmillä` tarkoitetaan pyyntivälineitä, jotka on suunniteltu ja asetettu siten, että tarkoitus ei ole tappaa pyydettyä eläintä, vaan rajoittaa sen liikkumista siinä määrin, että ihminen pääsee eläimen kanssa kosketukseen. 2.2 Muuttujat 2.2.1 Arvioitaessa, onko elävänä pyytävä pyyntimenetelmä standardien mukainen, on arvioitava pyyntivälineellä pyydetyn eläimen hyvinvoinnin taso. 2.2.2 Muuttujiin on sisällyttävä 2.3.1 ja 2.3.2 kohdan käyttäytymistä ja vammoja osoittavat indikaattorit. 2.2.3 Vaikutuksen taso on arvioitava kunkin muuttujan osalta. 2.3 Indikaattorit 2.3.1 Käyttäytymistä osoittavat indikaattorit, joiden katsotaan osoittavan pyyntivälineellä pyydettyjen luonnonvaraisten eläinten hyvinvoinnin huonoa tasoa, ovat: a) eläin puree itseään, mikä johtaa vakavaan vammaan (itsensä vahingoittaminen) ja b) eläin ei liiku eikä reagoi. 2.3.2 Vammat, joiden katsotaan osoittavan pyyntivälineellä pyydettyjen luonnonvaraisten eläinten hyvinvoinnin huonoa tasoa: a) luunmurtuma, b) polvea tai nilkkaa lähinnä olevien nivelten sijoiltaanmeno, c) jänteen tai nivelsiteen vaurioituminen, d) vakava luukalvovaurio, e) vakava ulkoinen tai sisäinen verenvuoto, f) luurankolihasten vakava vaurioituminen, g) raajojen ischemia, h) hampaan ydinontelon paljastava pysyvän hampaan katkeaminen, i) silmävaurio mukaan lukien sarveiskalvon haavautuma, j) selkäydinvaurio, k) vakava sisäelinvaurio, l) sydänlihaksen vaurioituminen, m) amputaatio, n) kuolema. 2.4 Kynnysarvot Elävänä pyytävä pyyntimenetelmä on standardin mukainen, jos: a) tietojen keräyksen kohteena olevasta kohdelajista pyydettyjen yksilöiden määrä on vähintään 20, ja b) vähintään 80 prosentissa näistä eläimistä ei ilmene 2.3.1 ja 2.3.2 kohdassa lueteltuja indikaattoreita. 3. TAPPAVIA PYYNTIMENETELMIÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET 3.1 Määritelmä "Tappavilla pyyntimenetelmillä" tarkoitetaan pyyntivälineitä, jotka on suunniteltu ja asetettu tarkoituksena tappaa pyydetty kohdelajin eläin. 3.2 Muuttujat 3.2.1 On määriteltävä aika, joka kuluu tajuttomuuden ja tunnottomuuden saavuttamiseen tätä tappavaa pyyntimenetelmää käytettäessä, ja tarkastettava, että tämä tila säilyy kuolemaan saakka (eli niin kauan kunnes sydämen toiminta lakkaa peruuttamattomasti). 3.2.2 Tajuttomuutta ja tunnottomuutta on valvottava tarkastamalla sarveiskalvo- ja silmäluomirefleksit tai muilla tieteellisesti testatuilla sopivilla vaihtoehtoisilla muuttujilla (1). 3.3 Indikaattorit ja aikarajat >TAULUKON PAIKKA> 3.4 Kynnysarvot Tappava pyyntimenetelmä on standardien mukainen, jos: a) tietojen keräyksen kohteena olevasta kohdelajista pyydettyjen yksilöiden määrä on vähintään 12, ja b) vähintään 80 prosenttia eläimistä joutuu tajuttomuuden ja tunnottomuuden tilaan aikarajan kuluessa ja on tässä tilassa kuolemaansa saakka. OSA II: LAJILUETTELO JA TÄYTÄNTÖÖNPANON AIKATAULU 4. SOPIMUKSEN 3 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN LAJIEN LUETTELO JA TÄYTÄNTÖÖNPANON AIKATAULU 4.1 Lajiluettelo Standardeja sovelletaan seuraaviin lajeihin: >TAULUKON PAIKKA> Uusia lajeja lisätään tarvittaessa myöhemmin. 4.2 Täytäntöönpanon aikataulu (2) 4.2.1 Toimivaltaiset viranomaiset testaavat pyyntimenetelmät sen osoittamiseksi, että ne ovat standardien mukaiset: a) elävänä pyytävien pyyntimenetelmien osalta 3-5 vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta, riippuen testien ensisijaisuudesta ja testauslaitosten käyttökelpoisuudesta, ja b) tappavien pyyntimenetelmien osalta viiden vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta. 4.2.2 Toimivaltaiset viranomaiset lopettavat asteittain kolmen vuoden kuluessa 4.2.1 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen päättymisestä sellaisten pyyntivälineiden käytön, jotka eivät ole näiden standardien mukaisia. 4.2.3 Sen estämättä, mitä 4.2.2 kohdassa määrätään, jos toimivaltainen viranomainen pyyntivälineiden testaustulosteen perusteella katsoo, että pyyntivälineet eivät ole standardien mukaisia tiettyjen lajien osalta tai tietyissä ympäristöolosuhteissa, toimivaltainen viranomainen voi sallia pyyntivälineiden käytön väliaikaisesti samalla kun tehdään tutkimusta korvaavien pyyntivälineiden yksilöimiseksi. Tällöin Euroopan yhteisö ja Yhdysvallat ilmoittavat toisilleen etukäteen väliaikaista käyttöä varten hyväksyttävistä pyyntivälineistä ja asianomaisen tutkimusohjelman tilanteesta. Kun tätä kohtaa sovelletaan Yhdysvalloissa tapahtuvaan ansastukseen, Yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten on välitettävä nämä tiedot Yhdysvaltojen hallitukselle, joka puolestaan toimittaa ne edelleen Euroopan yhteisölle. 4.2.4 Edellä 4.2.3 kohdassa määrätyn lisäksi ja sen estämättä, mitä 4.2.2 kohdassa määrätään, toimivaltainen viranomainen voi tapauskohtaisesti ja standardien tavoitteita noudattaen myöntää poikkeuksia seuraavien syiden perusteella: a) kansanterveyden tai yleisen turvallisuuden edistäminen; b) julkisen tai yksityisen omaisuuden suojeleminen; c) tutkimus, opetus ja ympäristönsuojelu, mukaan lukien eläin- tai kasvikantojen uudelleen sijoittaminen, uudelleen istuttaminen tai lisääminen taikka eläimistön ja kasviston suojelu; ja d) alkuperäisyhteisöjen kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta välttämättömien perinteisten puisten pyyntivälineiden käyttö. Tätä kohtaa sovellettaessa Euroopan yhteisö tai Yhdysvallat ilmoittavat kirjallisesti ennalta kyseisistä poikkeuksista sekä niiden syistä ja edellytyksistä. Yhdysvaltojen tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava kyseinen kirjallinen ilmoitus sekä viranomaisten esittämät syyt ja edellytykset Yhdysvaltojen hallitukselle, joka toimittaa ne edelleen Euroopan yhteisölle. 4.2.5 Edellä 4.2.3 ja 4.2.4 kohdassa tarkoitetuista kysymyksistä käytävät neuvottelut järjestetään hyväksytyn neuvottelupöytäkirjan 7 kohdan mukaisesti Euroopan yhteisön tai Amerikan yhdysvaltojen pyynnöstä. OSA III: SUUNTAVIIVAT 5. PYYNTIVÄLINEIDEN TESTAUKSEN JA PYYNTIMENETELMIEN KEHITYSTÄ KOSKEVAN TUTKIMUKSEN SUUNTAVIIVAT Tarkkuuden ja luotettavuuden varmistamiseksi pyyntimenetelmien testauksen, jonka tarkoituksena on osoittaa, että menetelmät täyttävät standardien vaatimukset, olisi oltava hyviä kokeilullisia käytäntöjä koskevien yleisten periaatteiden mukaista. Jos testausmenetelmät on laadittu Kansainvälisessä standardointiliitossa (ISO) ja ne ovat asianmukaisia arvioitaessa, noudattavatko pyyntimenetelmät joitakin tai kaikkia standardien vaatimuksia, ISO:n menetelmiä tulee käyttää silloin, kun se on tarkoituksenmukaista. 5.1 Yleiset suuntaviivat 5.1.1 Testit on suoritettava laajojen tutkimuspöytäkirjojen mukaisesti. 5.1.2 Pyyntivälineiden testaamiseksi on tutkittava pyyntimekanismin toiminta. 5.1.3 Pyyntivälineet on kenttätestattava erityisesti valikoivuuden arvioimiseksi. Tätä testiä voidaan käyttää myös tietojen keräämiseksi pyyntitehokkuudesta ja käyttäjäturvallisuudesta. 5.1.4 Elävänä pyytävät pyyntivälineet on testattava tarhaolosuhteissa erityisesti käyttäytymiseen ja fysiologisiin tekijöihin liittyvien muuttujien arvioimiseksi. Tappavat pyyntivälineet on testattava tarhaolosuhteissa erityisesti tajuttomuuden tilan tunnistamiseksi. 5.1.5 Kenttätesteissä pyyntivälineet on tarkastettava päivittäin. 5.1.6 Tappavan pyyntivälineen tehokkuus saada kohde-eläin tajuttomaan tilaan ja tappaa se on testattava tajuissaan olevilla, liikkuvilla eläimillä laboratoriossa, tarhaolosuhteissa tai kenttätutkimuksessa tapahtuvilla mittauksilla. Pyyntivälineen kyky iskeä kohde-eläimeen kuolettavasti olisi arvioitava. 5.1.7 Testausmenetelmien järjestystä voidaan vaihdella testattavien pyyntivälineiden tehokkaimman arvioinnin varmistamiseksi. 5.1.8 Pyyntivälineiden ei pitäisi vaarantaa käyttäjää tavanomaisessa käytössä. 5.1.9 Tarvittaessa olisi mitattava useampia tekijöitä pyyntivälineitä testattaessa. Kenttätesteihin olisi kuuluttava tutkimuksia, jotka koskevat pyynnin vaikutuksia sekä kohdelajeihin että muihin kuin kohdelajeihin. 5.2 Tutkimustilanne 5.2.1 Pyyntiväline olisi asetettava ja sitä olisi käytettävä valmistajan tai muiden tahojen antamien parhaiden neuvojen mukaan. 5.2.2 Tarhaolosuhteissa olisi käytettävä tarhaa, joka luo sopivan ympäristön kohdelajin eläinten vapaalle liikkumiselle, piiloutumiselle ja tavanomaiselle käyttäytymiselle. Pyyntivälineiden virittämisen ja pyydettyjen eläinten seurannan olisi oltava mahdollista. Pyyntiväline olisi asetettava siten, että koko pyyntitapahtumasta voidaan tehdä video- ja ääninauhoitus. 5.2.3 Kenttätestauksessa olisi valittavat paikat, jotka muistuttavat todellisuudessa käytettyjä paikkoja. Koska pyyntivälineen valikoivuus ja mahdolliset muihin kuin kohdelajeihin kohdistuvat haitalliset vaikutukset ovat tärkeitä syitä kenttätestauksen suorittamiselle, kenttätestauspaikat on ehkä valittava erilaisista eläinympäristöistä, joissa todennäköisesti on erilaisia muihin kuin kohdelajeihin kuuluvia lajeja. Jokainen pyyntiväline, viritetty pyyntiväline ja pyyntiympäristö on kuvattava. Pyyntivälineen tunnistusnumero on sisällytettävä valokuvasarjaan ennen pyyntivälineen laukeamista ja sen jälkeen. 5.3 Testihenkilöstö 5.3.1 Testihenkilöstöllä on oltava asiaankuuluva pätevyys ja koulutus. 5.3.2 Testihenkilöstön joukossa on oltava vähintään yksi henkilö, jolla on kokemusta pyyntivälineiden käytöstä ja joka kykenee pyytämään testissä käytetyt eläimet, ja vähintään yksi henkilö, jolla on kokemusta kaikista menetelmistä, joita käytetään eläinten hyvinvoinnin määrittelemiseksi elävänä pyytävien pyyntivälineiden osalta ja tajuttomuuden tilan arvioimiseksi tappavien pyyntivälineiden osalta. Esimerkiksi henkilön, jolla on kokemusta kyseisten tietojen tulkinnasta, olisi arvioitava pyydettyjen eläinten käyttäytymisreaktiot sekä pyyntivälinettä kohtaan tuntema pelko. 5.4 Pyyntivälineiden testauksessa käytettävät eläimet 5.4.1 Tarhaolosuhteissa käytettyjen eläinten olisi oltava hyväkuntoisia ja senkaltaisia, joita todennäköisesti pyydettäisiin luonnossa. Käytetyillä eläimillä ei tulisi olla aikaisempaa kokemusta testattavasta pyyntivälineestä. 5.4.2 Ennen testausta eläimet on pidettävä asianmukaisissa olosuhteissa ja niille on annettava ruokaa ja juomaa. Eläimiä ei saa pitää tavalla, joka voi sinällään johtaa hyvinvoinnin huonoon tasoon. 5.4.3 Eläimet on totutettava tarhaan ennen kokeen aloittamista. 5.5 Havainnot 5.5.1 Käyttäytyminen 5.5.1.1 Koulutetun henkilön on tehtävä käyttäytymistä koskevat havainnot ja hänellä on oltava erityisesti tietämystä lajien etologiasta. 5.5.1.2 Pyyntivälinettä kohtaan tunnettua pelkoa voidaan arvioida pyytämällä eläin helposti tunnistettavassa tilanteessa ja altistamalla eläin uudelleen pyyntivälineelle tarkoituksenmukaisessa tilanteessa ja arvioimalla sen käyttäytymistä. 5.5.1.3 Lisä-ärsykkeiden aiheuttamat reaktiot olisi eroteltava huolella pyyntivälineen tai tilanteen aiheuttamista reaktioista. 5.5.2 Fysiologia 5.5.2.1 Jotkin eläimet olisi varustettava kaukomittarilla (sydämenlyönnit, hengitystiheys jne.) ennen koetta. Tällaisen laitteen asennus olisi tehtävä hyvissä ajoin ennen pyyntiä, jotta eläin toipuu laitteen asennuksen aiheuttamasta häiriöstä. 5.5.2.2 On ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin varotoimiin riittämättömien tai puolueellisten havaintojen ja muuttujien rajoittamiseksi erityisesti ihmisen näytteitä kerätessään aiheuttamien häiriöiden osalta. 5.5.2.3 Biologisten näytteiden keräys (muun muassa veri, virtsa, sylki) olisi suoritettava pyyntitilanteen ja arvioitavaan muuttujaan liittyvän aikariippuvuuden kannalta tarkoituksenmukaisina aikoina. Olisi kerättävä vertailutietoja eläimistä, joita on pidetty muualla hyvissä olosuhteissa ja muita toimintoja varten, pyyntiä edeltäviä perustietoja sekä viitetietoja eläimistä, joille on annettu voimakkaita ärsykkeitä (esimerkiksi adrenokortikotrooppisen hormonin avulla suoritettu koe). 5.5.2.4 Kaikki biologiset näytteet on kerättävä ja ne on varastoitava parhaan tietämyksen mukaisesti säilyvyyden varmistamiseksi ennen analysointia. 5.5.2.5 Käytetyt analyyttiset menetelmät on varmennettava. 5.5.2.6 Jos tappavien pyyntivälineiden osalta on tehtävä reflekseihin liittyviä neurologisia tutkimuksia (muun muassa kipu, silmät) yhdessä EEG- ja/tai VER- tai SER-mittausten kanssa, asiantuntijan on suoritettava nämä mittaukset ja tutkimukset, jotta saadaan asianmukaista tietoa eläimen tajunnan asteesta ja tappamismenetelmän tehokkuudesta. 5.5.2.7 Jos eläimet eivät ole tajuttomia ja tunnottomia testipöytäkirjassa kuvatussa ajassa, ne on tapettava kipua tuottamatta. 5.5.3 Vammat ja patologia 5.5.3.1 Jokainen testieläin on tutkittava tarkkaan sen mahdollisesti saamien vammojen arvioimiseksi. Röntgentutkimus on suoritettava mahdollisten murtumien varmistamiseksi. 5.5.3.2 Kuolleille eläimille on suoritettava yksityiskohtainen patologinen tutkimus. Kokeneen eläinlääkärin on suoritettava post-mortem-tutkimus hyväksyttyjen lääketieteellisten tutkimuskäytäntöjen mukaisesti. 5.5.3.3 Vahingoittuneet eläimet ja/tai ruumiinosat on tutkittava paljain silmin ja tarvittaessa histologisesti. 5.6 Kertomus 5.6.1 Tutkimuskertomukseen on sisällyttävä kaikki asianomaiset tiedot kokeen suunnittelusta, aineistosta ja menetelmistä sekä tuloksista erityisesti seuraavilta osin: a) pyyntivälineen tekninen kuvaus, mukaan lukien valmistusmateriaali, b) valmistajan käyttöohjeet, c) testitilanteen kuvaus, d) sääolot, erityisesti lämpötila ja lumen syvyys, e) testihenkilöstö, f) testattujen eläinten ja pyyntivälineiden lukumäärä, g) kuhunkin lajiin kuuluvien, saaliiksi saatujen kohde-eläinten ja muiden kuin kohde-eläinten kokonaismäärä ja eläinten suhteellinen esiintyminen alueella ilmaistuna seuraavasti: harvinainen, tavallinen tai runsas, h) valikoivuus, i) yksityiskohtaiset todisteet, joiden mukaan pyyntiväline laukesi ja vahingoitti eläintä, jota ei saatu saaliiksi, j) käyttäytymistä koskevat havainnot, k) jokaisen mitatun fysiologisen muuttujan arvo ja käytetyt menetelmät, l) vammojen ja post-mortem-tutkimusten kuvaus, m) tajunnan menettämiseen ja tunnottomuuteen kulunut aika, ja n) tilastollinen analyysi. (1) Jos tarvitaan lisätestejä pyyntimenetelmän standardienmukaisuuden määrittelemiseksi, voidaan mitata aivosähkökäyrä (EEG) sekä tutkia näkö- ja kuuloherätevasteet (VER ja SER). (2) Osavaltioiden ja heimojen viranomaiset vastaavat pääasiassa tiettyjen maalla tai osittain vedessä elävien nisäkkäiden ansojen pyyntimenetelmien sääntelystä Yhdysvalloissa. Oheiskirje Bryssel 18. joulukuuta 1997 Arvoisa . . ., Kuten tiedätte, Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen edustajat allekirjoittivat tänään hyväksytyn neuvottelupöytäkirjan kivutonta ansastusta koskevista standardeista. Minulla on ilo ilmoittaa seuraavat kyseiseen hyväksyttyyn neuvottelupöytäkirjaan liittyvät seikat. Kuten hyväksytystä neuvottelupöytäkirjasta käy ilmi, Yhdysvalloissa harjoitettavan maalla tai osittain vedessä elävien nisäkkäiden pyynnissä käytettyjen välineiden tai pyyntimenetelmien sääntelystä vastaavat pääasiassa osavaltioiden ja heimojen viranomaiset. Näitä kysymyksiä koskeneiden keskustelujen tuloksena Yhdysvaltojen toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet, että ne ovat voimistaneet ponnistelujaan kivuttomampien pyyntivälineiden yksilöimiseksi ja että jo 50 osavaltiota on yhteistyössä useiden liittovaltion virastojen kanssa alkanut kehittää pyyntivälineitä ja -menetelmiä koskevia parhaita hallintokäytäntöjä. Parhaat hallintokäytännöt tarkoittavat käytäntöä tai käytäntöjä, joiden katsotaan olevan kaikkein tehokkaimpia ja käytännöllisimpiä keinoja (teknisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti) tiettyyn toimintaan liittyvien ongelmien vähentämiseksi tai niiden ehkäisemiseksi. Yhdysvaltojen toimivaltaiset viranomaiset ovat ilmoittaneet, että pyyntivälineitä ja -menetelmiä koskevat parhaat hallintokäytännöt perustuvat uusimpaan tieteelliseen ja tekniseen tietoon. Yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten edustajat ovat ilmoittaneet, että Yhdysvaltojen pyyntivälineitä ja -menetelmiä koskevia parhaita hallintokäytäntöjä kehitetään hyväksyttyyn neuvottelupöytäkirjaan liitettyjen standardien perusteella. Olen erityisen tyytyväinen voidessani kertoa, että Yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten toteuttama ohjelma ei rajoitu ainoastaan hyväksyttyyn neuvottelupöytäkirjaan liitetyissä standardeissa lueteltuihin 19 lajiin, vaan sitä sovelletaan lisäksi 10 muuhun Yhdysvalloissa kaupallisesti pyydettyyn turkiseläinlajiin. Kyseiset lajit ovat minkki, punakettu, harmaakettu, napakettu, kissakettu, nutria, opossumi, haisunäätä, kissafretti ja ahma. Tämä on merkittävä edistysaskel Yhdysvaltojen toimivaltaisten viranomaisten toiminnassa eläinten hyvinvoinnin parantamiseksi, ja käsittääksemme minkään muun maan toiminnassa tai missään kansainvälisessä sopimuksessa ei ole saavutettu vastaavaa. Lisäksi Yhdysvaltojen toimivaltaiset viranomaiset ovat todenneet, että hyväksyttyyn neuvottelupöytäkirjaan liitettyjen standardien mukaisesti Mustela ermina- ja Ondatra zibethicus- lajien osalta kaikentyyppisten elävänä pyytävien jalkarautojen käyttö lopetetaan asteittain neljän vuoden kuluessa Euroopan yhteisön, Kanadan ja Venäjän federaation kivuttoman ansastuksen kansainvälisistä standardeista tehdyn sopimuksen voimaantulosta. Yhdysvalloissa pyydetään vuosittain yli 2,2 miljoonaa kyseiseen kahteen lajiin kuuluvaa eläintä, ja vuosittain pyydetyistä kaikista standardeissa luetelluista eläimistä yleensä 50 prosenttia kuuluu näihin lajeihin. Muiden standardeissa lueteltujen lajien osalta edellä mainitut viranomaiset ovat ilmoittaneet, että hyväksyttyyn neuvottelupöytäkirjaan liitettyjen standardien mukaisesti perinteisten teräksestä valmistettujen elävänä pyytävien jalkarautojen käyttö lopetetaan asteittain kuuden vuoden kuluessa Euroopan yhteisön, Kanadan ja Venäjän federaation kivuttoman ansastuksen kansainvälisistä standardeista tehdyn sopimuksen voimaantulosta. Uskon, että edellä sanottu selventää riittävästi tilannetta Yhdysvalloissa. Yhdysvaltojen toimivaltaiset viranomaiset suhtautuvat myönteisesti yhteistyön jatkamiseen tällä alalla Euroopan yhteisön ja muiden asiasta kiinnostuneiden osapuolten kanssa. Kunnioittavasti Donald B. KURSCH Väliaikainen asiainhoitaja Oheiskirje Bryssel 18. joulukuuta 1997 Arvoisa . . ., Kuten tiedätte, valtuuskuntamme saivat hiljattain päätökseen neuvottelut, jotka koskivat kivuttoman ansastuksen standardeista tehtyä hyväksyttyä neuvottelupöytäkirjaa. Kirjoitan tämän kirjeen hyväksytyn neuvottelupöytäkirjan ja sen liitteenä olevien standardien merkityksestä ja soveltamisesta saavuttamamme neuvottelutuloksen muistamiseksi. Hyväksytyn neuvottelupöytäkirjan 6. kohdassa määrätään, että "Amerikan yhdysvallat ja Euroopan yhteisö vahvistavat, että tämä neuvottelutulos ei millään tavalla vaikuta niihin oikeuksiin ja velvollisuuksiin, joihin ne ovat sitoutuneet Maailman kauppajärjestön perustavassa Marrakeshin sopimuksessa". Tätä sanamuotoa kehittäessämme päätimme, että kyseisen kohdan loppuun ei ollut tarpeen lisätä lauseen osaa "ja se ei merkitse kyseisistä oikeuksista luopumista" ja että kumpikaan hallitus ei käyttäisi tätä poisjättämistä kyseiseen kohtaan liittyvissä mahdollisissa riitaisuuksissa tai menettelyissä. Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa vastauskirjeessä hyväksyvänne edellä esitetyn. Kiitos jatkuvasta kiinnostuksesta kyseiseen asiaan. Kunnioittavasti Donald B. KURSCH Väliaikainen asiainhoitaja Oheiskirje Bryssel 18. joulukuuta 1997 Arvoisa . . ., Kiitos kirjeestänne, jossa muistutetaan neuvottelupöytäkirjan ja sen liitteenä olevien standardien merkityksestä ja soveltamisesta saavuttamastamme neuvottelutuloksesta. Vastauksena siihen haluaisimme vahvistaa, että hyväksytyn neuvottelupöytäkirjan 6. kohdan sanamuotoa laatiessamme päätimme, että kyseisen kohdan loppuun ei ollut tarpeen lisätä lauseen osaa "ja se ei merkitse kyseisistä oikeuksista luopumista" ja että kumpikaan hallitus ei käyttäisi tätä poisjättämistä kyseiseen kohtaan liittyvissä mahdollisissa riitaisuuksissa tai menettelyissä. Kunnioittavasti Jean-Jacques KASEL Suurlähettiläs, Luxemburgin pysyvä edustaja, pysyvien edustajien komitean puheenjohtaja Johannes Friedrich BESELER Euroopan yhteisöjen komission taloudellisten ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja