2001/153/EY: EU–Meksiko-yhteisneuvoston päätös N:o 2/2001, tehty 27 päivänä helmikuuta 2001, taloudellista kumppanuutta, poliittista yhteensovittamista ja yhteistyötä koskevan sopimuksen 6 ja 9 artiklan, 12 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 50 artiklan täytäntöönpanosta



Virallinen lehti nro L 070 , 12/03/2001 s. 0007 - 0050



EU-Meksiko-yhteisneuvoston päätös N:o 2/2001, tehty 27 päivänä helmikuuta 2001, taloudellista kumppanuutta, poliittista yhteensovittamista ja yhteistyötä koskevan sopimuksen 6 ja 9 artiklan, 12 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 50 artiklan täytäntöönpanosta (2001/153/EY) YHTEISNEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Meksikon yhdysvaltojen sopimuksen taloudellisesta kumppanuudesta, poliittisesta yhteensovittamisesta ja yhteistyöstä, jäljempänä "sopimus", ja erityisesti sen 6, 9, 12 ja 50 artiklan yhdessä sen 47 artiklan kanssa, ottaa huomioon Maailman kauppajärjestön, jäljempänä "WTO", perustamisesta tehdystä Marrakeshin sopimuksesta johtuvat oikeudet ja velvoitteet, sekä katsoo seuraavaa: (1) Sopimuksen 4 ja 6 artiklassa määrätään, että yhteisneuvosto päättää järjestelyistä palvelujen kaupan asteittaiseksi ja vastavuoroiseksi vapauttamiseksi palvelukaupan yleissopimuksen, jäljempänä "GATS-sopimus", V artiklan mukaisesti. (2) Sopimuksen 9 artiklassa määrätään, että yhteisneuvosto päättää toimenpiteistä sopimuspuolten välisten sijoitusten ja niihin liittyvien maksujen asteittaiseksi vapauttamiseksi. (3) Sopimuksen 12 artiklassa määrätään, että yhteisneuvosto päättää toimenpiteistä henkisen omaisuuden riittävän ja tehokkaan suojan varmistamiseksi. (4) Sopimuksen 50 artiklassa määrätään, että yhteisneuvosto ottaa käyttöön erityisen kauppaa tai kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan riitojen ratkaisumenettelyn. (5) Sopimuksen 60 artiklan mukaan sopimuksen tultua voimaan Euroopan yhteisön ja Meksikon yhdysvaltojen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevalla väliaikaisella sopimuksella perustetun yhteisneuvoston päätöstä N:o 2/2000 pidetään sopimuksella perustetun yhteisneuvoston tekemänä. Kyseisellä päätöksellä pannaan täytäntöön sopimuksen 5, 10 ja 11 artiklassa sekä 12 artiklan 2 kohdan a alakohdassa vahvistetut tavoitteet, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: I OSASTO YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Päätöksen soveltamisala Yhteisneuvosto vahvistaa tarvittavat järjestelyt seuraavien sopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi: a) palvelujen kaupan asteittainen ja vastavuoroinen vapauttaminen GATS-sopimuksen V artiklan mukaisesti; b) sijoitusten ja niihin liittyvien maksujen asteittainen vapauttaminen; c) henkisen omaisuuden riittävän ja tehokkaan suojan varmistaminen korkeimpien kansainvälisten normien mukaisesti; ja d) riitojen ratkaisumenettelyn käyttöönotto. II OSASTO PALVELUJEN KAUPPA 2 artikla Soveltamisala 1. Tässä osastossa "palvelujen kaupalla" tarkoitetaan palvelun tarjoamista: a) sopimuspuolen alueelta toisen sopimuspuolen alueelle; b) sopimuspuolen alueella toisen sopimuspuolen palvelunkäyttäjälle; c) sopimuspuolen palvelujen tarjoajan toimesta toisen sopimuspuolen alueella tapahtuvan kaupallisen läsnäolon kautta; d) sopimuspuolen palvelujen tarjoajan toimesta toisen sopimuspuolen alueella olevien luonnollisten henkilöiden kautta. 2. Tämän osaston säännöksiä sovelletaan kauppaan kaikilla palvelualoilla lukuun ottamatta seuraavia aloja: a) audiovisuaaliset palvelut; b) lentoliikenne, mukaan lukien sekä säännöllinen että muunlainen kotimaan lentoliikenne ja kansainvälinen lentoliikenne, ja lentoliikenteen tukipalvelut; eivät kuitenkaan seuraavat: i) lentokoneiden korjaus- ja huoltotoimet, joiden ajaksi lentokone poistetaan liikenteestä, ii) lentoliikennepalvelujen myynti ja markkinointi; iii) tietokonepohjaiseen paikanvarausjärjestelmään (TPJ) liittyvät palvelut; ja c) meriliikenteen kabotaasi. 3. Meriliikennettä ja rahoituspalveluja koskevat II ja III luvun säännökset, jollei toisin ilmoiteta. 4. Tämän osaston säännösten ei voida tulkita johtavan minkäänlaisiin julkisia hankintoja koskeviin velvoitteisiin. 5. Tämän osaston säännöksiä ei sovelleta sopimuspuolten myöntämiin tukiin. I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 3 artikla Määritelmät Tässä luvussa: a) liittovaltion, keskushallinnon tai keskushallinnon alapuolisen tason viranomaisiin kuuluvat myös valtionhallinnon ulkopuoliset elimet käyttäessään liittovaltion, keskushallinnon tai keskushallinnon alapuolisen tason viranomaisen niille siirtämiä, sääntelyyn, hallintoon tai muuhun valtion toimintaan liittyviä valtuuksia; b) "palvelujen tarjoajalla" tarkoitetaan sopimuspuolten henkilöitä, jotka pyrkivät tarjoamaan tai tarjoavat palveluja; c) "kaupallisella läsnäololla" tarkoitetaan i) kansalaisten osalta oikeutta perustaa ja johtaa yrityksiä, jotka ovat heidän tosiasiallisessa määräysvallassaan. Tämä ei kuitenkaan koske oikeutta etsiä tai ottaa vastaan työtä toisen sopimuspuolen työmarkkinoilta tai oikeutta päästä toisen sopimuspuolen työmarkkinoille, ii) oikeushenkilöiden osalta oikeutta ryhtyä harjoittamaan tämän luvun soveltamisalaan kuuluvaa taloudellista toimintaa perustamalla ja johtamalla tytäryhtiöitä, sivuliikkeitä tai mitä tahansa muita toissijaisia toimipaikkoja; d) "tytäryhtiöllä" tarkoitetaan oikeushenkilöä, joka on toisen oikeushenkilön tosiasiallisessa määräysvallassa; e) "yhteisön oikeushenkilöllä" tai "Meksikon oikeushenkilöllä" tarkoitetaan yhteisön jäsenvaltion lainsäädännön tai vastaavasti Meksikon lainsäädännön mukaisesti perustettua oikeushenkilöä, jonka kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka on yhteisön tai vastaavasti Meksikon alueella. Jos oikeushenkilöllä kuitenkin on ainoastaan kotipaikka tai keskushallinto yhteisön tai vastaavasti Meksikon alueella, sitä pidetään yhteisön tai Meksikon oikeushenkilönä vain, jos sen toiminnalla on tosiasiallinen ja jatkuva yhteys yhteisön tai vastaavasti Meksikon talouteen; f) "kansalaisella" tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on yhteisön jonkin jäsenvaltion tai Meksikon kansalainen niiden lainsäädännön mukaan. 4 artikla Markkinoillepääsy Niiden alojen ja toimitusmuotojen osalta, jotka vapautetaan 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun päätöksen mukaisesti ja siinä mahdollisesti säädetyin varaumin, sopimuspuolet eivät saa ylläpitää tai ottaa käyttöön seuraavia toimenpiteitä: a) palvelujen tarjoajien määrää koskevat rajoitukset, joko lukumääräisten kiintiöiden, monopolien, yksinomaisten palvelujen tarjoajien tai tarveharkintaa koskevien vaatimusten muodossa; b) palvelujen kaupan tai varojen kokonaisarvoa koskevat rajoitukset lukumääräisten kiintiöiden tai tarveharkintaa koskevien vaatimusten muodossa; c) palveluliiketoimien kokonaismäärää tai palvelutuotannon kokonaismäärää koskevat rajoitukset määrättyinä lukumääräisinä yksikköinä kiintiöiden tai tarveharkintaa koskevien vaatimusten muodossa; d) lukumääräisten kiintiöiden tai tarveharkintaa koskevien vaatimusten muodossa olevat rajoitukset, jotka koskevat niiden luonnollisten henkilöiden kokonaismäärää, jotka voidaan palkata tietylle palvelualalle tai jotka palvelujen tarjoaja saa palkata ja jotka ovat tarpeen ja liittyvät suoranaisesti tietyn palvelun tarjontaan; e) ulkomaisen pääoman määrää koskevat rajoitukset ulkomaista omistusosuutta tai yksittäisten tai yhteenlaskettujen ulkomaisten investointien kokonaisarvoa koskevan prosentuaalisen enimmäismäärän muodossa; ja f) toimenpiteet, jotka edellyttävät, että toisen sopimuspuolen palvelujen tarjoaja voi tarjota palveluja vain tietynmuotoisen oikeushenkilön tai yhteisyrityksen kautta. 5 artikla Suosituimmuuskohtelu 1. Toisen sopimuspuolen palvelujen tarjoajille on myönnettävä vähintään yhtä hyvä kohtelu kuin minkä tahansa kolmannen maan vastaaville palvelujen tarjoajille, jollei sopimuspuolen kolmannen maan kanssa tekemiin, GATS-sopimuksen VII artiklan mukaista vastavuoroista tunnustamista koskeviin sopimuksiin perustuvasta säännösten yhdenmukaistamisesta mahdollisesti aiheutuvista poikkeuksista muuta johdu. 2. Tämä säännös ei koske kohtelua, jonka sopimuspuoli myöntää muiden kolmannen maan kanssa tekemiensä ja GATS-sopimuksen V artiklan mukaisesti ilmoittamiensa sopimusten nojalla. 3. Jos sopimuspuoli tekee 2 kohdassa tarkoitetun kaltaisen sopimuksen, sen on tarjottava toiselle sopimuspuolelle mahdollisuus neuvotella vastaavista eduista. 6 artikla Kansallinen kohtelu 1. Kumpikin sopimuspuoli myöntää 7 artiklan mukaisesti toisen sopimuspuolen palveluille ja palvelujen tarjoajille yhtä edullisen kohtelun kaikkien palvelujen tarjontaan vaikuttavien toimenpiteiden suhteen kuin omille vastaaville palveluille ja palvelujen tarjoajille. 2. Sopimuspuoli voi täyttää 1 kohdan vaatimuksen myöntämällä toisen sopimuspuolen palveluille ja palvelujen tarjoajille joko muodollisesti samanlaisen tai muodollisesti erilaisen kohtelun kuin se myöntää omille vastaaville palveluille ja palvelujen tarjoajille. 3. Muodollisesti samanlaisen tai muodollisesti erilaisen kohtelun katsotaan olevan vähemmän edullista, jos se muuttaa kilpailuedellytyksiä sopimuspuolen palvelujen tai palvelujen tarjoajien eduksi verrattuna vastaaviin toisen sopimuspuolen palveluihin tai palvelujen tarjoajiin. 7 artikla Kaupan vapauttaminen 1. Sopimuspuolet vapauttavat keskinäisen palvelujen kauppansa GATS-sopimuksen V artiklan mukaisesti 2-4 kohdassa säädetyllä tavalla. 2. Tämän päätöksen tultua voimaan kumpikaan sopimuspuoli ei ota käyttöön uusia syrjiviä toimenpiteitä tai nykyistä syrjivämpiä toimenpiteitä toisen sopimuspuolen palvelujen tai palvelujen tarjoajien osalta verrattuna sopimuspuolen omille vastaaville palveluille tai palvelujen tarjoajille myönnettyyn kohteluun. 3. Viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta yhteisneuvosto tekee päätöksen käytännöllisesti katsoen kaiken jäljellä olevan syrjinnän poistamisesta sopimuspuolten väliltä tämän luvun soveltamisalaan kuuluvien alojen ja toimitusmuotojen osalta(1). Kyseinen päätös sisältää seuraavat osat: a) sitoumusluettelo, jossa vahvistetaan se kaupan vapauttamistaso, jonka sopimuspuolet sopivat myöntävänsä toisilleen tämän päätöksen voimaantulosta alkavan, kymmenen vuoden pituisen siirtymäkauden päättyessä; b) kummankin sopimuspuolen kaupan vapauttamisen aikataulu, jolla varmistetaan, että a kohdassa tarkoitettu vapauttamistaso on saavutettu kymmenen vuoden siirtymäkauden lopussa. 4. Edellä 2 kohdassa säädettyä lukuun ottamatta, 4, 5 ja 6 artiklan säännökset tulevat voimaan 3 kohdassa mainitun aikataulun mukaisesti ja siinä tarkoitetuissa sopimuspuolten sitoumusluetteloissa mahdollisesti esitetyin varaumin. 5. Yhteisneuvosto voi muuttaa 3 kohdan mukaisesti vahvistettua kaupan vapauttamisen aikataulua ja sitoumusluetteloa poikkeusten poistamiseksi tai lisäämiseksi. 8 artikla Sääntelyä koskevat poikkeukset Kumpikin sopimuspuoli voi säännellä palvelujen tarjontaa alueellaan sikäli kuin säännöksillä ei syrjitä toisen sopimuspuolen palveluja ja palvelujen tarjoajia verrattuna sen omiin vastaaviin palveluihin ja palvelujen tarjoajiin. 9 artikla Vastavuoroinen tunnustaminen 1. Periaatteessa viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta yhteisneuvosto vahvistaa toimenpiteet, jotka ovat tarpeen vaatimusten, kelpoisuuksien, toimilupien ja muiden määräysten vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten neuvottelemiseksi sen varmistamiseksi, että palvelujen tarjoajat täyttävät kokonaan tai osittain ne sopimuspuolten arviointiperusteet, joita nämä soveltavat palveluja ja erityisesti ammatinharjoittajien palveluja tarjoavien toimi- ja muihin lupiin, toimintaan ja todistuksiin. 2. Tällaisten sopimusten on oltava WTO-sopimuksen asiaa koskevien määräysten ja erityisesti GATS-sopimuksen VII artiklan mukaisia. II LUKU MERILIIKENNE 10 artikla Kansainvälinen meriliikenne 1. Tämän luvun säännöksiä sovelletaan kansainväliseen meriliikenteeseen, mukaan lukien ovelta ovelle -kuljetukset ja intermodaalikuljetukset, joihin sisältyy meriosuus. 2. Tässä luvussa sovelletaan 3 artiklassa esitettyjä määritelmiä(2). 3. Ottaen huomioon kansainvälisten meriliikennepalvelujen tämänhetkinen vapauttamistaso sopimuspuolten välillä: a) sopimuspuolet soveltavat edelleen periaatetta, jonka mukaan kansainvälisille meriliikennemarkkinoille ja meriliikenteeseen on rajoittamaton pääsy kaupallisin ehdoin ja syrjimättömyyden pohjalta; b) kumpikin sopimuspuoli myöntää edelleen toisen sopimuspuolen palvelujen tarjoajien liikennöimille aluksille yhtä edullisen kohtelun kuin omille aluksilleen muun muassa satamiin pääsyn, satamien infrastruktuurin ja merenkulun tukipalvelujen käytön ja niistä johtuvien maksujen, tullipalvelujen ja laituripaikkojen sekä lastausta ja purkamista varten osoitettavien tilojen ja välineiden osalta. 4. Kumpikin sopimuspuoli sallii toisen sopimuspuolen palvelujen tarjoajien kaupallisen läsnäolon alueellaan lainsäädäntönsä mukaisesti sellaisin sijoittautumis- ja toimintaedellytyksin, jotka eivät ole epäedullisempia kuin edellytykset, jotka se tarjoaa joko omille tai minkä tahansa kolmannen maan palvelujen tarjoajille riippuen siitä, kummat edellytykset ovat paremmat. 5. Tämän artiklan 4 kohta tulee voimaan 7 artiklan 3 kohdassa mainitun aikataulun mukaisesti ja siinä tarkoitetussa sopimuspuolten sitoumusluettelossa mahdollisesti esitetyin varaumin. III LUKU RAHOITUSPALVELUT 11 artikla Määritelmät GATS-sopimuksen rahoituspalveluja koskevan liitteen ja rahoituspalvelusitoumuksia koskevan sopimuksen mukaisesti tässä luvussa: a) "rahoituspalvelulla" tarkoitetaan kaikkia rahoitustoimintaan liittyviä palveluja, joita sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoaja tarjoaa. Rahoituspalveluihin kuuluvat seuraavat toimintamuodot: A. Vakuutuspalvelut ja niiden oheispalvelut: 1. ensivakuutus (mukaan lukien rinnakkaisvakuutus): a) henkivakuutus; b) vahinkovakuutus; 2. jälleenvakuutus ja edelleenvakuutus; 3. vakuutusten välittäminen, kuten vakuutusmeklarien ja -asiamiesten toiminta; ja 4. vakuutusalan liitännäispalvelut, kuten neuvonta-, aktuaari-, riskinarviointi- ja vahingonselvittelypalvelut. B. Pankki- ja muut rahoituspalvelut (paitsi vakuutuspalvelut): 1. talletusten ja muiden takaisin maksettavien varojen hankinta yleisöltä; 2. kaikentyyppinen luotonanto, mukaan lukien kulutusluotot, kiinnitysluotot, factoring-rahoitus ja liiketoimien rahoitus; 3. rahoitusleasing; 4. kaikki maksu- ja rahansiirtopalvelut, mukaan lukien luotto- ja maksukortit, matkasekit ja pankkivekselit; 5. takaukset ja sitoumukset; 6. kaupanteko omaan tai asiakkaitten lukuun pörssissä, OTC-markkinoilla tai muutoin seuraavilla välineillä: a) rahamarkkinavälineet (mukaan lukien sekit, vekselit, talletustodistukset); b) valuutta; c) johdannaistuotteet, mukaan lukien mutta ei yksinomaan futuurit ja optiot; d) valuuttakurssi- ja korkovälineet, mukaan lukien swap-sopimukset ja korkotermiinit; e) siirtokelpoiset arvopaperit; f) muut siirtokelpoiset välineet ja rahoitusvarat, mukaan lukien jalometalliharkot; 7. osallistuminen asiamiehenä (julkisesti tai yksityisesti) kaikentyyppisten arvopapereiden liikkeeseenlaskuun, myös merkintävastuuseen ja sijoitukseen, ja liikkeeseenlaskuun liittyvien palvelujen tarjoaminen; 8. välitystoiminta rahamarkkinoilla; 9. varainhoito, kuten käteisvarojen tai arvopaperisalkun hoito, kaikentyyppinen yhteissijoitusten hoito, eläkerahastojen hoito, säilytys- ja notariaattipalvelut; 10. rahoitusvaroihin kuten arvopapereihin, johdannaistuotteisiin ja muihin siirtokelpoisiin välineisiin liittyvät maksu- ja selvityspalvelut; 11. muiden rahoituspalvelujen tarjoajien rahoitustietojen, rahoitukseen liittyvien atk-palvelujen ja niihin liittyvien ohjelmistojen hankinta ja siirto; 12. neuvonta, välitys ja muut liitännäisrahoituspalvelut 1-11 alakohdassa lueteltujen toimintamuotojen osalta, mukaan lukien luottotiedot ja luottotietoanalyysit, sijoituksiin ja arvopaperisalkkuihin liittyvä tutkimus ja neuvonta, yritysostoihin sekä yritysten uudelleenjärjestelyyn ja strategiaan liittyvä neuvonta; b) "rahoituspalvelujen tarjoajalla" tarkoitetaan mitä tahansa sopimuspuolen oikeushenkilöä, jolla on lupa tarjota rahoituspalveluja. Käsitteeseen "rahoituspalvelujen tarjoaja" eivät kuulu julkiset elimet; c) "uusilla rahoituspalveluilla" tarkoitetaan rahoitustoimintaan liittyvää palvelua, jota mikään rahoituspalvelujen tarjoaja ei tarjoa sopimuspuolen alueella mutta jota tarjotaan toisen sopimuspuolen alueella, mukaan lukien palvelut, jotka liittyvät olemassa oleviin ja uusiin tuotteisiin tai tuotteen toimitustapaan; d) "julkisella elimellä" tarkoitetaan: 1. sopimuspuolen julkisia viranomaisia, keskuspankkia tai rahaviranomaista taikka sopimuspuolen omistuksessa tai valvonnassa olevaa laitosta, jos sen pääasiallisena tehtävänä on hoitaa julkisia tehtäviä tai suorittaa julkishallintoon kuuluvia toimintoja, ei kuitenkaan laitosta, joka pääasiallisesti tarjoaa rahoituspalveluja kaupallisin ehdoin; tai 2. yksityistä laitosta, kun se hoitaa tehtäviä, joita yleensä hoitaa keskuspankki tai rahaviranomainen; e) "kaupallisella läsnäololla" tarkoitetaan sopimuspuolen alueella olevaa rahoituspalveluja tarjoavaa oikeushenkilöä, mukaan lukien kokonaan tai osittain omistetut tytäryhtiöt, yhteisyritykset, avoimet yhtiöt, franchising-järjestelyt, sivukonttorit, agentuurit, edustustot tai muut toimipaikat. 12 artikla Rahoituspalvelujen tarjoajien sijoittautuminen 1. Kumpikin sopimuspuoli sallii toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajien kaupallisen läsnäolon alueellaan. 2. Sopimuspuoli voi vaatia, että toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoaja rekisteröidään sen lainsäädännön mukaisesti, tai asettaa sijoittautumiselle ehtoja, jotka ovat yhdenmukaisia tämän luvun muiden säännösten kanssa. 3. Kumpikaan sopimuspuoli ei saa ottaa käyttöön sellaisia uusia toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajan sijoittautumista tai toimintaa koskevia toimenpiteitä, jotka ovat syrjivämpiä kuin tämän päätöksen voimaantulopäivänä sovellettavat toimenpiteet. 4. Kumpikaan sopimuspuoli ei pidä voimassa tai ota käyttöön seuraavia toimenpiteitä: a) rahoituspalvelujen tarjoajien määrää koskevat rajoitukset, joko lukumääräisten kiintiöiden, monopolien, yksinomaisten rahoituspalvelujen tarjoajien tai tarveharkintaa koskevien vaatimusten muodossa; b) rahoituspalvelujen kaupan tai varojen kokonaisarvoa koskevat rajoitukset lukumääräisten kiintiöiden tai tarveharkintaa koskevien vaatimusten muodossa; c) palveluliiketoimien kokonaismäärää tai palvelutuotannon kokonaismäärää koskevat rajoitukset määrättyinä lukumääräisinä yksikköinä kiintiöiden tai tarveharkintaa koskevien vaatimusten muodossa; d) lukumääräisten kiintiöiden tai tarveharkintaa koskevien vaatimusten muodossa olevat rajoitukset, jotka koskevat niiden luonnollisten henkilöiden kokonaismäärää, jotka voidaan palkata tietylle rahoituspalvelualalle tai jotka rahoituspalvelujen tarjoaja saa palkata ja jotka ovat tarpeen ja liittyvät suoranaisesti tietyn rahoituspalvelun tarjontaan; ja e) ulkomaisen pääoman määrää koskevat rajoitukset ulkomaista omistusosuutta tai yksittäisten tai yhteenlaskettujen ulkomaisten investointien kokonaisarvoa koskevan prosentuaalisen enimmäismäärän muodossa. 13 artikla Rajojen yli tapahtuva rahoituspalvelujen tarjonta 1. Kumpikin sopimuspuoli sallii rahoituspalvelujen tarjoamisen yli rajojen. 2. Kumpikaan sopimuspuoli ei saa ottaa käyttöön sellaisia uusia toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajien rajojen yli tarjoamia rahoituspalveluja koskevia toimenpiteitä, jotka ovat syrjivämpiä kuin tämän päätöksen voimaantulopäivänä sovellettavat toimenpiteet. 3. Sopimuspuoli voi vaatia toisen sopimuspuolen rajatylittävien rahoituspalvelujen tarjoajien rekisteröintiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden rajojen yli tapahtuvaan rahoituspalvelujen tarjontaan liittyvien, toiminnan vakauden ja luotettavuuden turvaamiseen tarkoitettujen sääntelykeinojen käyttöä. 4. Kumpikin sopimuspuoli sallii alueellaan olevien henkilöiden hankkia rahoituspalveluja toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajilta, jotka toimivat kyseisen toisen sopimuspuolen alueella. Tämä ei edellytä, että sopimuspuolen olisi annettava näille palvelujen tarjoajille lupa harjoittaa liiketoimintaa tai toteuttaa kaupallisia toimia taikka kaupata, markkinoida tai mainostaa palvelujaan sen alueella. Kumpikin sopimuspuoli voi tämän velvoitteen soveltamiseksi määritellä, mitä tarkoitetaan "liiketoiminnan harjoittamisella", "kaupallisten toimien toteuttamisella", "kauppaamisella", "markkinoinnilla" ja "mainostamisella". 14 artikla Kansallinen kohtelu 1. Kumpikin sopimuspuoli myöntää toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajille, myös niille, jotka jo toimivat sen alueella tämän päätöksen voimaantulopäivänä, yhtä edullisen kohtelun kuin omille vastaaville rahoituspalvelujen tarjoajille kaupallisen toiminnan aloittamisen, hankinnan, laajentamisen, hallinnon, johdon, harjoittamisen ja myynnin tai muiden siihen liittyvien näkökohtien osalta. 2. Jos sopimuspuoli sallii rajojen yli tapahtuvan rahoituspalvelujen tarjoamisen, sen on myönnettävä toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajille yhtä edullinen kohtelu kuin omille vastaaville rahoituspalvelujen tarjoajille kyseisten palvelujen tarjonnan osalta. 15 artikla Suosituimmuuskohtelu 1. Kumpikin sopimuspuoli myöntää toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajille yhtä edullisen kohtelun kuin minkä tahansa kolmannen maan vastaaville rahoituspalvelujen tarjoajille. 2. Tämä säännös ei koske kohtelua, jonka sopimuspuoli myöntää muiden kolmannen maan kanssa tekemiensä ja GATS-sopimuksen V artiklan mukaisesti ilmoittamiensa sopimusten nojalla. 3. Jos sopimuspuoli tekee 2 kohdassa tarkoitetun kaltaisen sopimuksen, sen on tarjottava toiselle sopimuspuolelle mahdollisuus neuvotella vastaavista eduista. 16 artikla Avainhenkilöstö 1. Kumpikaan sopimuspuoli ei voi vaatia toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajaa palkkaamaan tiettyä kansallisuutta olevia henkilöitä ylempiin johtotehtäviin tai muihin keskeisiin tehtäviin. 2. Kumpikaan sopimuspuoli ei voi vaatia, että toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajan johtokuntaan kuuluisi enemmän kuin yksinkertainen enemmistö sopimuspuolen kansalaisia, sen alueella asuvia henkilöitä tai molempia yhdessä. 17 artikla Sitoumukset 1. Tämän luvun säännösten ei voida tulkita estävän sopimuspuolta soveltamasta: a) 12-16 artiklan säännösten kanssa ristiriidassa olevia voimassa olevia toimenpiteitä, jotka mainitaan liitteen I luettelossa; tai b) a alakohdassa tarkoitettuihin syrjiviin toimenpiteisiin tehtyjä muutoksia, sikäli kuin muutos ei lisää toimenpiteen ristiriitaisuutta 12-16 artiklan säännösten kanssa verrattuna muutosta välittömästi edeltäneeseen tilanteeseen. 2. Jäljempänä 23 artiklalla perustettu rahoituspalvelujen erityiskomitea tarkastelee liitteessä I lueteltuja toimenpiteitä ja tekee yhteisneuvostolle ehdotuksia niiden muuttamisesta, soveltamatta jättämisestä tai poistamisesta. 3. Viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta yhteisneuvosto tekee päätöksen käytännöllisesti katsoen kaiken jäljellä olevan syrjinnän poistamisesta. Kyseinen päätös sisältää sitoumusluettelon, jossa vahvistetaan se kaupan vapauttamistaso, jonka sopimuspuolet sopivat myöntävänsä toisilleen. 18 artikla Sääntelyä varten tehtävät poikkeukset Kumpikin sopimuspuoli voi säännellä rahoituspalvelujen tarjoamista sikäli kuin säännöksillä ei syrjitä toisen sopimuspuolen rahoituspalveluja ja rahoituspalvelujen tarjoajia verrattuna sen omiin vastaaviin rahoituspalveluihin ja rahoituspalvelujen tarjoajiin. 19 artikla Toiminnan vakauden ja luotettavuuden turvaamiseksi tehtävät poikkeukset 1. Tämän luvun säännösten ei voida tulkita estävän sopimuspuolta ottamasta käyttöön tai pitämästä voimassa toiminnan vakautta ja luotettavuutta turvaavia, kohtuullisia toimenpiteitä, joilla muun muassa: a) suojellaan sijoittajia, tallettajia, rahoitusmarkkinoiden toimijoita, vakuutuksenottajia ja korvauksenhakijoita tai henkilöitä, joiden omaisuudenhoidosta vastaa rahoituspalvelujen tarjoaja; b) varmistetaan rahoituspalvelujen tarjoajien toiminnan turvallisuus, vakaus, rehellisyys tai siihen liittyvä taloudellinen vastuu; tai c) varmistetaan sopimuspuolen rahoitusjärjestelmän yhtenäisyys ja vakaus. 2. Nämä toimenpiteet eivät saa olla vaativampia kuin on tarpeen niille asetetun tavoitteen saavuttamiseksi, eivätkä ne saa johtaa toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajien syrjintään sopimuspuolen omiin rahoituspalvelujen tarjoajiin verrattuna. 3. Tämän luvun säännöksiä ei voida tulkita siten, että sopimuspuoli olisi velvoitettu ilmaisemaan yksittäisten kuluttajien liiketoimiin ja tileihin liittyviä tietoja taikka julkisten elinten hallussa olevia luottamuksellisia tai yksityisiä tietoja. 20 artikla Tehokas ja avoin sääntely 1. Kumpikin sopimuspuoli pyrkii parhaansa mukaan ilmoittamaan etukäteen kaikille asianomaisille henkilöille sellaisista yleisesti sovellettaviksi tarkoitetuista toimenpiteistä, joiden käyttöönottoa sopimuspuoli ehdottaa, antaakseen näille henkilöille mahdollisuuden esittää huomautuksia kyseisistä toimenpiteistä. Näistä toimenpiteistä ilmoitetaan: a) virallisessa julkaisussa; tai b) muussa kirjallisessa tai sähköisessä muodossa. 2. Kummankin sopimuspuolen toimivaltainen rahoitusalan viranomainen antaa asianomaisten henkilöiden tiedoksi rahoituspalvelujen tarjoamiseen liittyvien hakemusten tekemistä koskevat vaatimuksensa. 3. Toimivaltaisen rahoitusalan viranomaisen on hakijan pyynnöstä kerrottava hakijalle, missä käsittelyvaiheessa tämän hakemus on. Jos viranomainen tarvitsee lisätietoja hakijalta, sen on ilmoitettava tästä hakijalle ilman tarpeetonta viivytystä. 4. Kumpikin sopimuspuoli pyrkii parhaansa mukaan varmistamaan, että Baselin komitean vaikuttavaa pankkivalvontaa koskevat ydinperiaatteet, Kansainvälisen vakuutusvalvontalaitosten liiton (IAIS) vakuutusvalvonnan perusnormit ja Arvopaperipörssiä valvovien viranomaisten kansainvälisen järjestön (IOSCO) arvopaperikaupan sääntelyn tavoitteet ja periaatteet pannaan täytäntöön ja niitä sovelletaan sen alueella. 5. Sopimuspuolet ottavat myös huomioon G7-maiden valtiovarainministerien vahvistamat "Tietojenvaihdon kymmenen perusperiaatetta" ja sitoutuvat harkitsemaan, missä määrin niitä voidaan soveltaa kahdenvälisissä yhteyksissä. 21 artikla Uudet rahoituspalvelut Kumpikin sopimuspuoli sallii toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajan tarjota samantyyppisiä uusia rahoituspalveluja kuin ne, joita sopimuspuolen omat rahoituspalvelujen tarjoajat saavat kansallisen lainsäädännön nojalla tarjota vastaavissa olosuhteissa. Sopimuspuoli voi määrätä sen oikeudellisen muodon, jonka kautta palvelua voidaan tarjota, ja se voi edellyttää, että palvelun tarjoamiseen hankitaan lupa. Jos lupaa vaaditaan, päätös siitä on tehtävä kohtuullisen ajan kuluessa ja lupa voidaan evätä vain toiminnan vakauden ja luotettavuuden turvaamiseen liittyvistä syistä. 22 artikla Tietojenkäsittely 1. Kumpikin sopimuspuoli sallii toisen sopimuspuolen rahoituspalvelujen tarjoajan siirtää tietojenkäsittelyssä tarvittavia tietoja sähköisesti tai muussa muodossa alueelleen ja sieltä pois, jos tällainen tietojenkäsittely on tarpeen rahoituspalvelujen tarjoajan tavanomaisessa liiketoiminnassa. 2. Henkilötietojen siirron osalta kumpikin sopimuspuoli antaa riittävät säännökset yksityisyyden ja perusoikeuksien suojaamiseksi ja yksilönvapauden turvaamiseksi sopimuksen 41 artiklan mukaisesti. 23 artikla Rahoituspalvelujen erityiskomitea 1. Yhteisneuvosto perustaa tällä päätöksellä rahoituspalvelujen erityiskomitean. Erityiskomitea muodostuu sopimuspuolten edustajista. Kummankin sopimuspuolen pääedustajana toimii liitteessä II lueteltujen, rahoituspalveluista vastaavien viranomaisten virkamies. 2. Erityiskomitean tehtävänä on muun muassa: a) valvoa tämän luvun säännösten täytäntöönpanoa; b) tarkastella jommankumman sopimuspuolen sen käsiteltäväksi saattamia rahoituspalvelukysymyksiä; c) tarkastella liitteessä I lueteltujen sopimuspuolten toimenpiteiden soveltamista ja tehdä yhteisneuvostolle tarpeen mukaan ehdotuksia niiden muuttamisesta, soveltamatta jättämisestä tai poistamisesta; d) tarkastella tämän luvun säännöksiä silloin, kun kumpi tahansa sopimuspuoli saattaa myöntää kolmannelle maalle pääsyn rahoituspalvelumarkkinoilleen edullisemmin ehdoin GATS-sopimuksen V artiklan mukaisen alueellisen taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen tekemisen seurauksena, ja tehdä ehdotuksia yhteisneuvostolle tämän luvun säännösten muuttamiseksi vastaavasti; ja e) tarkastella sopimuksen 16 artiklan täytäntöönpanoa. 3. Erityiskomitea kokoontuu kerran vuodessa käsittelemään sopimuspuolten ennalta sopimia asioita niiden ennalta sopimana ajankohtana. Puheenjohtajana toimii vuorotellen kummankin sopimuspuolen edustaja. Erityiskomitea tiedottaa sekakomitealle kunkin vuosikokouksensa tuloksista. 24 artikla Neuvottelut 1. Sopimuspuoli voi pyytää toiselta sopimuspuolelta neuvotteluja tämän luvun säännöksiin liittyvistä asioista. Toisen sopimuspuolen on harkittava pyyntöä myötämielisesti. Sopimuspuolet tiedottavat neuvottelujensa tuloksista rahoituspalvelujen erityiskomitealle sen vuosikokouksen yhteydessä. 2. Tämän artiklan mukaisiin neuvotteluihin osallistuvat liitteessä II lueteltujen viranomaisten virkamiehet. 3. Tämän artiklan säännöksiä ei voida tulkita siten, että ne velvoittaisivat neuvotteluihin osallistuvia rahoitusalan viranomaisia ilmaisemaan tietoja tai toteuttamaan toimia, jotka vaikuttaisivat haitallisesti yksittäisiin sääntely-, valvonta-, hallinto- tai täytäntöönpanoasioihin. 4. Jos sopimuspuoli tarvitsee valvontatarkoituksessa tietoja toisen sopimuspuolen alueella toimivasta rahoituspalvelujen tarjoajasta, se voi ottaa yhteyttä toisen sopimuspuolen toimivaltaiseen rahoitusalan viranomaiseen pyytääkseen tältä kyseisiä tietoja. 25 artikla Riitojen ratkaiseminen Välimiehillä, jotka on V osaston mukaisesti nimetty toiminnan vakauden ja luotettavuuden turvaamista ja muita rahoitusalan kysymyksiä koskevien riitojen ratkaisemista varten perustettuihin paneeleihin, on oltava riittävästi riidan kohteena olevaan rahoituspalveluun liittyvää asiantuntemusta sekä rahoituspalveluja koskeviin lakeihin ja käytäntöihin, mihin saattaa sisältyä myös rahoituslaitoksia koskeva sääntely, liittyvää asiantuntemusta tai kokemusta. 26 artikla Erityiset poikkeukset 1. Tämän luvun säännösten ei voida tulkita estävän sopimuspuolta tai sen julkisia elimiä harjoittamasta yksinoikeudella alueellaan yleiseen eläkejärjestelmään tai lakisääteiseen sosiaaliturvajärjestelmään kuuluvaa toimintaa tai tarjoamasta siihen liittyviä palveluja, paitsi jos kyseistä toimintaa voivat harjoittaa myös julkisten elinten tai yksityisten laitosten kanssa kilpailevat rahoituspalvelujen tarjoajat. 2. Tämän luvun säännöksiä ei sovelleta keskuspankin, rahaviranomaisen tai muun julkisen elimen raha- ja valuuttakurssipolitiikan yhteydessä toteuttamiin toimiin. 3. Tämän luvun säännösten ei voida tulkita estävän sopimuspuolta tai sen julkisia elimiä harjoittamasta yksinoikeudella alueellaan toimintaa tai tarjoamasta palveluja sopimuspuolen tai sen julkisten elinten lukuun taikka niiden takauksella tai niiden myöntämin varoin. IV LUKU YLEISET POIKKEUKSET 27 artikla Poikkeukset 1. Tämän osaston säännöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt poikkeukset. 2. Edellyttäen, että toimenpiteitä ei sovelleta tavalla, joka johtaisi mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään sellaisten maiden välillä, joissa vallitsevat samankaltaiset olosuhteet, tai palvelujen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen, tämän osaston säännösten ei voida tulkita estävän sopimuspuolta ottamasta käyttöön tai soveltamasta toimenpiteitä, jotka: a) ovat tarpeen julkisen moraalin suojelemiseksi tai yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi; b) ovat tarpeen ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi; c) ovat tarpeen, jotta varmistettaisiin sellaisten lakien tai asetusten noudattaminen, jotka eivät ole ristiriidassa tämän osaston säännösten kanssa, mukaan lukien sellaiset lait tai asetukset, jotka koskevat: i) vilpillisten ja petollisten käytäntöjen estämistä ja palveluja koskevien sopimusten laiminlyönnin seurauksia, ii) henkilöiden yksityisyyden suojaamista henkilötietojen käsittelyssä ja levittämisessä sekä henkilöä koskevien tiedostojen ja tilitietojen luottamuksellisuuden suojaa, iii) turvallisuutta; d) poikkeavat 6 ja 14 artiklassa esitetystä tavoitteesta, edellyttäen että erilaisen kohtelun tarkoituksena on varmistaa välittömien verojen tehokas tai tasapuolinen määrääminen tai kantaminen toisen sopimuspuolen palvelujen tai palvelujen tarjoajien osalta. 3. Tämän osaston säännöksiä ei sovelleta sopimuspuolten sosiaaliturvajärjestelmiin tai sellaiseen sopimuspuolen alueella harjoitettavaan toimintaan, joka liittyy vaikka vain ajoittainkin julkisen vallan käyttöön. 4. Tämän osaston säännökset eivät estä sopimuspuolta soveltamasta luonnollisten henkilöiden maahantuloa ja oleskelua, työskentelyä, työehtoja ja sijoittautumista koskevia lakeja, asetuksia ja vaatimuksia(3), jos näitä säännöksiä ei sovelleta tavalla, joka mitätöisi toiselle sopimuspuolelle tietyn tämän osaston säännöksen perusteella kuuluvat edut tai heikentäisi niitä. III OSASTO SIJOITUKSET JA NIIHIN LIITTYVÄT MAKSUT 28 artikla Määritelmät 1. Sopimuspuolten lainsäädännön mukaisesti tehdyillä sijoituksilla tarkoitetaan tässä osastossa suoria sijoituksia, kiinteistösijoituksia sekä kaikenlaisten arvopaperien ostoa ja myyntiä OECD:n vapauttamiskoodeissa määritellyssä muodossa. 2. Tämän osaston soveltamisalaan kuuluvat lisäksi sijoituksiin liittyvät maksut. 29 artikla Sijoituksiin liittyvät maksut 1. Sijoituksiin liittyviä maksuja koskevat rajoitukset poistetaan sopimuspuolten väliltä asteittain, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 30 ja 31 artiklan soveltamista. Sopimuspuolet eivät tämän päätöksen tultua voimaan ota käyttöön uusia rajoituksia suoriin sijoituksiin liittyvien maksujen osalta. 2. Rajoitukset, jotka koskevat tämän päätöksen II osaston säännösten mukaisesti vapautettujen palvelualojen sijoituksiin liittyviä maksuja, poistetaan saman aikataulun mukaisesti. 30 artikla Valuuttakurssi- ja rahapolitiikkaan liittyvät ongelmat 1. Poikkeuksellisissa olosuhteissa, joissa sopimuspuolten väliset sijoituksiin liittyvät maksut aiheuttavat tai uhkaavat aiheuttaa vakavia ongelmia sopimuspuolen valuuttakurssi- tai rahapolitiikan toiminnalle, sopimuspuoli voi enintään kuuden kuukauden ajan toteuttaa suojatoimenpiteitä, joita se pitää ehdottoman välttämättöminä. Suojatoimenpiteiden soveltamisaikaa voidaan pidentää tekemällä virallinen päätös niiden ottamisesta käyttöön uudestaan. 2. Suojatoimenpiteet käyttöön ottavan sopimuspuolen on ilmoitettava asiasta viipymättä toiselle sopimuspuolelle ja esitettävä mahdollisimman pian aikataulu toimenpiteiden poistamiselle. 31 artikla Maksutaseeseen liittyvät vaikeudet 1. Jos yhdellä tai useammalla jäsenvaltiolla tai Meksikolla on maksutaseeseen liittyviä vakavia vaikeuksia tai tällaiset vaikeudet uhkaavat niitä välittömästi, yhteisö tai Meksiko, tapauksen mukaan, voi ottaa käyttöön maksuja rajoittavia toimenpiteitä, mukaan lukien rajoituksia, jotka koskevat suoran sijoituksen täydellisestä tai osittaisesta rahaksi muuttamisesta saatujen tuottojen siirtoa. Näiden toimenpiteiden on oltava kohtuullisia, syrjimättömiä, vilpittömiä ja määräaikaisia, eivätkä ne saa olla laajempia kuin on välttämätöntä maksutasetilanteen korjaamiseksi. 2. Yhteisön tai asianomaisen jäsenvaltion taikka Meksikon on ilmoitettava toimenpiteistä viipymättä toiselle sopimuspuolelle ja esitettävä mahdollisimman pian aikataulu niiden poistamiselle. Näiden toimenpiteiden on oltava asianomaisen sopimuspuolen muiden kansainvälisten velvoitteiden mukaisia, myös niiden, jotka johtuvat WTO-sopimuksen ja Kansainvälisen valuuttarahaston perustamissopimuksen määräyksistä. 32 artikla Siirrot Mitä 30 artiklassa säädetään, ei koske yhteisössä asuvien henkilöiden Meksikoon tai Meksikossa asuvien henkilöiden yhteisöön tekemien suorien sijoitusten ja niistä saatujen voittojen muuttamista rahaksi ja siirtoa ulkomaille. 33 artikla Sijoitusten edistäminen sopimuspuolten välillä Yhteisö ja sen jäsenvaltiot, toimivaltansa rajoissa, sekä Meksiko pyrkivät luomaan suotuisat ja vakaat olosuhteet vastavuoroisille sijoituksille. Sijoitusten edistämisessä olisi keskityttävä erityisesti seuraaviin seikkoihin: a) sijoitusalan säännöksiä ja mahdollisuuksia koskevat tiedotus-, yksilöinti- ja tiedonvälitysjärjestelmät; b) molempien sopimuspuolten sijoituksia kannustavan oikeudellisen kehyksen kehittäminen, mihin kuuluu erityisesti se, että yhteisön jäsenvaltiot ja Meksiko tekevät tarvittaessa kahdenvälisiä sopimuksia sijoitusten edistämisestä ja suojelemisesta sekä kaksinkertaisen verotuksen estämisestä; c) yhdenmukaisten ja yksinkertaistettujen hallinnollisten menettelyjen kehittäminen; ja d) yhteissijoitusjärjestelmien kehittäminen erityisesti sopimuspuolten pienten ja keskisuurten yritysten kanssa. 34 artikla Sijoituksia koskevat kansainväliset sitoumukset Yhteisö ja sen jäsenvaltiot, toimivaltansa rajoissa, sekä Meksiko palauttavat mieleen sijoituksia koskevat kansainväliset sitoumuksensa ja erityisesti OECD:n vapauttamiskoodit ja OECD:n kansallisen kohtelun instrumentin. 35 artikla Tarkastelulauseke Ottaen huomioon sijoitusten asteittaista vapauttamista koskevan tavoitteen yhteisö ja sen jäsenvaltiot sekä Meksiko vahvistavat aikomuksensa tarkastella uudelleen sijoitusten oikeudellista kehystä, sijoitusilmastoa ja alueittensa välisiä sijoitusvirtoja viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän päätöksen voimaantulosta sijoituksia koskevissa kansainvälissä sopimuksissa antamiensa sitoumusten mukaisesti. IV OSASTO HENKINEN OMAISUUS 36 artikla Henkistä omaisuutta koskevat monenväliset sopimukset 1. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot sekä Meksiko vahvistavat seuraavista monenvälisistä sopimuksista johtuvat velvoitteensa: a) sopimus teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS-sopimus, 1994); b) teollisuusomistusoikeuden suojelemista koskeva Pariisin sopimus (Tukholman asiakirja, 1967); c) Bernin yleissopimus kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta (Pariisin asiakirja, 1971); d) kansainvälinen yleissopimus esittävien taiteilijoiden, äänitteiden valmistajien sekä radioyritysten suojaamisesta (Rooma 1961); ja e) patenttiyhteistyösopimus (Washington 1970, muutettu 1979 ja 1984). 2. Sopimuspuolet vahvistavat uusien kasvilajikkeiden suojelemista koskevasta vuoden 1978 kansainvälisestä yleissopimuksesta (UPOV-yleissopimus vuodelta 1978) tai uusien kasvilajikkeiden suojelemista koskevasta vuoden 1991 kansainvälisestä yleissopimuksesta (UPOV-yleissopimus vuodelta 1991) johtuvien velvoitteiden merkityksen. 3. Yhteisön jäsenvaltiot ja Meksiko ovat tämän päätöksen tullessa voimaan liittyneet tavaroiden ja palvelujen kansainvälisestä luokituksesta tavaramerkkien rekisteröintiä varten tehtyyn Nizzan sopimukseen (Geneve 1977, muutettu 1979). 4. Yhteisön jäsenvaltiot ja Meksiko liittyvät kolmen vuoden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta mikro-organismien tallettamisen kansainvälisestä tunnustamisesta patentinhakumenettelyä varten tehtyyn Budapestin sopimukseen (1977, muutettu 1980). 5. Sopimuspuolet pyrkivät parhaansa mukaan saattamaan mahdollisimman pian päätökseen menettelyt, joita tarvitaan seuraaviin monenvälisiin sopimuksiin liittymiseksi: a) WIPO:n tekijänoikeussopimus (Geneve 1996); ja b) WIPO:n esitys- ja äänitesopimus (Geneve 1996). V OSASTO RIITOJEN RATKAISEMINEN I LUKU SOVELTAMISALA JA KATTAVUUS 37 artikla Soveltamisala ja kattavuus 1. Tämän osaston säännöksiä sovelletaan kaikkiin tästä päätöksestä tai sopimuksen 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 ja 11 artiklasta, jäljempänä "soveltamisalaan kuuluvat säännökset", johtuviin kysymyksiin. 2. Poikkeuksena on III luvussa säädetty välimiesmenettely, jota ei sovelleta tämän päätöksen 9 artiklan 2 kohtaa, 31 artiklan 2 kohdan viimeistä virkettä, 34 artiklaa ja 36 artiklaa koskeviin riitoihin. II LUKU NEUVOTTELUT 38 artikla Neuvottelut 1. Sopimuspuolet pyrkivät aina sopimaan soveltamisalaan kuuluvien säännösten tulkinnasta ja soveltamisesta ja pyrkivät kaikin yhteistyö- ja neuvottelukeinoin pääsemään molempia tyydyttävään ratkaisuun kaikissa asioissa, jotka voivat vaikuttaa näiden säännösten toimintaan. 2. Kumpikin sopimuspuoli voi pyytää neuvotteluja sekakomiteassa asioista, jotka liittyvät soveltamisalaan kuuluvien säännösten soveltamiseen tai tulkintaan, tai muusta asiasta, jonka ne katsovat voivan vaikuttaa näiden säännösten toimintaan. 3. Sekakomitea kokoontuu 30 päivän kuluessa pyynnön toimittamisesta ja pyrkii ratkaisemaan riidan nopeasti päätöksellään. Päätöksessä yksilöidään asianomaisen sopimuspuolen toteutettavaksi tulevat täytäntöönpanotoimenpiteet ja niiden toteuttamisaikataulu. III LUKU VÄLIMIESMENETTELY 39 artikla Välimiespaneelin perustaminen 1. Jos sopimuspuoli katsoo, että toisen sopimuspuolen soveltama toimenpide on vastoin soveltamisalaan kuuluvia säännöksiä, eikä riitaa saada ratkaistua 15 päivän kuluessa siitä, kun sekakomitea on kokoontunut 38 artiklan 3 kohdan mukaisesti, tai 45 päivän kuluessa siitä, kun sekakomitean koollekutsumista koskeva pyyntö on toimitettu, kumpi tahansa sopimuspuoli voi vaatia kirjallisesti välimiespaneelin perustamista. 2. Vaatimuksen esittävän sopimuspuolen on yksilöitävä vaatimuksessaan kyseessä oleva toimenpide ja ilmoitettava ne soveltamisalaan kuuluvat säännökset, joiden se katsoo vaikuttavan asiaan, ja sen on toimitettava vaatimus sekä toiselle sopimuspuolelle että sekakomitealle. 40 artikla Välimiesten nimeäminen 1. Vaatimuksen esittävän sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle välimiehen nimeämisestä ja esitettävä enintään kolmea ehdokasta puheenjohtajaksi. Toisen sopimuspuolen on nimettävä toinen välimies 15 päivän kuluessa ja esitettävä enintään kolmea ehdokasta puheenjohtajaksi. 2. Sopimuspuolet pyrkivät sopimaan puheenjohtajasta 15 päivän kuluessa toisen välimiehen nimeämisestä. 3. Välimiespaneelin perustamispäivä on päivä, jona puheenjohtaja nimetään. 4. Jollei sopimuspuoli nimeä välimiestään 1 kohdan mukaisesti, välimies valitaan arpomalla esitetyistä ehdokkaista. Jos sopimuspuolet eivät pysty sopimaan puheenjohtajasta 2 kohdassa mainitussa määräajassa, puheenjohtaja valitaan viikon kuluessa arpomalla esitetyistä ehdokkaista. 5. Jos välimies kuolee, eroaa tai erotetaan tehtävästään, uusi välimies valitaan 15 päivän kuluessa aiemman välimiehen valintamenettelyä noudattaen. Tällöin välimiesmenettelyyn mahdollisesti sovellettava määräaika keskeytetään siitä päivästä, jona välimies kuolee, eroaa tai erotetaan tehtävästään, siihen päivään, jona uusi välimies valitaan. 41 artikla Välimiespaneelin kertomukset 1. Välimiespaneelin on pääsääntöisesti annettava sopimuspuolille alustava kertomus, joka sisältää sen havainnot ja päätelmät, kolmen kuukauden kuluessa paneelin perustamispäivästä. Kertomus on joka tapauksessa annettava viimeistään viiden kuukauden kuluttua kyseisestä päivämäärästä. Sopimuspuolet voivat esittää välimiespaneelille kirjallisia huomautuksia alustavan kertomuksen johdosta 15 päivän kuluessa kertomuksen esittämisestä. 2. Välimiespaneeli esittää sopimuspuolille loppukertomuksen 30 päivän kuluessa alustavan kertomuksen esittämisestä. 3. Kiireellisissä tapauksissa, mukaan lukien helposti pilaantuvia tuotteita koskevat tapaukset, välimiespaneelin on parhaansa mukaan pyrittävä antamaan loppukertomuksensa sopimuspuolille kolmen kuukauden kuluessa välimiespaneelin perustamisesta. Kertomus on joka tapauksessa annettava neljän kuukauden kuluessa. Välimiespaneeli voi tehdä alustavan päätöksen tapauksen kiireellisyydestä. 4. Kaikki välimiespaneelin päätökset, mukaan lukien loppukertomuksen hyväksyminen ja alustavan päätöksen tekeminen, tehdään ääntenenemmistöllä, ja jokaisella välimiehellä on yksi ääni. 5. Valituksen tehnyt sopimuspuoli voi peruuttaa valituksensa milloin tahansa ennen loppukertomuksen antamista. Valituksen peruuttaminen ei rajoita sen oikeutta esittää myöhemmin uusi samaa asiaa koskeva valitus. 42 artikla Välimiespaneelin kertomusten täytäntöönpano 1. Sopimuspuolet sitoutuvat toteuttamaan 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun loppukertomuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet. 2. Asianomaisen sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle loppukertomuksen täytäntöönpanoa koskevista aikeistaan 30 päivän kuluessa loppukertomuksen antamisesta. 3. Sopimuspuolet pyrkivät sopimaan yksittäisistä toimenpiteistä, joita tarvitaan loppukertomuksen panemiseksi täytäntöön. 4. Asianomaisen sopimuspuolen on noudatettava loppukertomuksen päätelmiä viivyttelemättä. Jos kertomuksen välitön täytäntöönpano on käytännössä vaikeaa, sopimuspuolet pyrkivät sopimaan kohtuullisesta ajanjaksosta, jonka kuluessa toimenpiteet on toteutettava. Jos tällaista sopimusta ei saada aikaan, kumpi tahansa sopimuspuolista voi pyytää alkuperäistä välimiespaneelia määrittämään kohtuullisen ajanjakson tapauksen erityispiirteet huomioon ottaen. Välimiespaneelin on tehtävä päätös asiasta 15 päivän kuluessa pyynnöstä. 5. Asianomaisen sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle loppukertomuksen täytäntöön panemiseksi toteutetuista toimenpiteistä ennen 4 kohdan mukaisesti määritetyn kohtuullisen ajanjakson päättymistä. Ilmoituksen antamisen jälkeen kumpi tahansa sopimuspuolista voi pyytää alkuperäistä välimiespaneelia päättämään, ovatko kyseiset toimenpiteet loppukertomuksen mukaisia. Välimiespaneelin on tehtävä päätös asiasta 60 päivän kuluessa pyynnöstä. 6. Jollei asianomainen sopimuspuoli ilmoita täytäntöönpanotoimenpiteistä 4 kohdan mukaisesti määritetyn kohtuullisen ajanjakson kuluessa tai jos välimiespaneeli päättää, etteivät asianomaisen sopimuspuolen ilmoittamat täytäntöönpanotoimenpiteet ole loppukertomuksen mukaisia, kyseisen sopimuspuolen on suostuttava neuvotteluihin molempien sopimuspuolten kannalta hyväksyttävästä korvauksesta sopimiseksi, jos valituksen esittänyt sopimuspuoli sitä pyytää. Jos tällaiseen sopimukseen ei päästä 20 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä, valituksen tehneellä sopimuspuolella on oikeus keskeyttää ainoastaan sellaisten soveltamisalaan kuuluvien säännösten nojalla myönnettyjen etuuksien soveltaminen, jotka vastaavat niitä etuuksia, joihin soveltamisalaan kuuluvia säännöksiä rikkova toimenpide vaikuttaa. 7. Harkitessaan, minkä etuuksien soveltamisen se keskeyttää, valituksen tehneen sopimuspuolen olisi ensin pyrittävä keskeyttämään etuuksien soveltaminen sillä alalla tai niillä aloilla, joihin toimenpide, jonka paneeli on todennut rikkovan soveltamisalaan kuuluvia säännöksiä, vaikuttaa. Jos valituksen tehnyt sopimuspuoli katsoo, että samaa alaa tai samoja aloja koskevien etuuksien soveltamisen keskeyttäminen on epäkäytännöllistä tai tehotonta, se voi keskeyttää myös muita aloja koskevien etuuksien soveltamisen. 8. Valituksen tehneen sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle niistä etuuksista, joiden soveltamisen se aikoo keskeyttää, viimeistään 60 päivää ennen sitä päivää, jona keskeytys tulee voimaan. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi 15 päivän kuluessa tästä ilmoituksesta pyytää alkuperäistä välimiespaneelia päättämään, vastaavatko etuudet, joiden soveltamisen valituksen tehnyt sopimuspuoli aikoo keskeyttää, niitä etuuksia, joihin soveltamisalaan kuuluvia säännöksiä rikkovaksi katsottu toimenpide vaikuttaa, ja onko ehdotettu keskeytys 6 ja 7 kohdan mukainen. Välimiespaneelin on tehtävä päätös asiasta 45 päivän kuluessa pyynnöstä. Etuuksien soveltamista ei saa keskeyttää, ennen kuin välimiespaneeli on tehnyt päätöksensä. 9. Etuuksien soveltamisen keskeytys on väliaikainen, ja valituksen tehnyt sopimuspuoli saa jatkaa keskeytystä ainoastaan siihen asti, kun soveltamisalaan kuuluvia säännöksiä rikkovaksi katsottu toimenpide on peruutettu tai sitä on muutettu niin, että siitä on tullut soveltamisalaan kuuluvien säännösten mukainen, tai kun sopimuspuolet ovat päässeet yhteisymmärrykseen riidan ratkaisemisesta. 10. Alkuperäinen välimiespaneeli päättää kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä, ovatko etuuksien soveltamisen keskeyttämisen jälkeen toteutetut täytäntöönpanotoimenpiteet loppukertomuksen mukaisia ja olisiko etuuksien soveltamisen keskeytys siten lopetettava tai olisiko sitä muutettava. Välimiespaneelin on tehtävä päätöksensä 30 päivän kuluessa kyseisen pyynnön esittämispäivästä. 11. Edellä 4, 5, 8 ja 10 kohdassa tarkoitetut päätökset ovat sitovia. 43 artikla Yleiset säännökset 1. Sopimuspuolet voivat yhteisellä sopimuksella pidentää mitä tahansa tässä osastossa mainittua määräaikaa. 2. Jolleivät sopimuspuolet toisin sovi, välimiespaneeli käsittelee asiat liitteessä III esitetyn työjärjestysmallin mukaisesti. Sekakomitea voi muuttaa työjärjestysmallia. 3. Tämän osaston säännösten mukaisesti aloitetuissa välimiesmenettelyissä ei käsitellä asioita, jotka liittyvät WTO:ssa vahvistettuihin sopimuspuolten oikeuksiin ja velvoitteisiin. 4. Turvautuminen tämän osaston riitojenratkaisusäännöksiin ei rajoita mahdollisia WTO-sopimukseen perustuvia toimia, riitojen ratkaisu mukaan lukien. Jos sopimuspuoli kuitenkin on käynnistänyt tiettyä riitaa koskevan ratkaisumenettelyn joko tämän osaston 39 artiklan 1 kohdan tai WTO-sopimuksen nojalla, se ei saa käynnistää samaa riitaa koskevaa ratkaisumenettelyä toisella foorumilla, ennen kuin ensimmäinen menettely on päättynyt. Tätä kohtaa sovellettaessa sopimuspuolen katsotaan aloittaneen WTO-sopimuksen mukaisen riitojenratkaisumenettelyn, jos se pyytää paneelin perustamista WTO:n riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskevan sopimuksen 6 artiklan mukaisesti. VI OSASTO KAUPPAA JA KAUPAN LIITÄNNÄISTOIMIA KOSKEVAT SEKAKOMITEAN ERITYISTEHTÄVÄT 44 artikla 1. Sekakomitean tehtävänä on: a) valvoa tämän päätöksen sekä muiden kauppaa ja kaupan liitännäistoimia koskevien päätösten täytäntöönpanoa ja asianmukaista toimintaa(4); b) valvoa tämän päätöksen säännösten jatkokehittämistä; c) ottaa vastatakseen 38 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisista neuvotteluista; d) suorittaa kaikki sille tämän päätöksen tai minkä tahansa muun kauppaa ja kaupan liitännäistoimia koskevan päätöksen nojalla osoitetut tehtävät; e) avustaa yhteisneuvostoa tämän kauppaa ja kaupan liitännäistoimia koskevien tehtävien hoitamisessa; f) valvoa kaikkien tällä päätöksellä perustettujen erityiskomiteoiden työtä; ja g) antaa vuosittain kertomus yhteisneuvostolle. 2. Sekakomitea voi: a) perustaa erityiskomiteoita tai -elimiä käsittelemään sen toimivaltaan kuuluvia asioita sekä määrittää näiden kokoonpanon ja tehtävät ja sen, miten niiden tulee toimia; b) kokoontua milloin tahansa sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta; c) tarkastella kaikkia kauppaa ja kaupan liitännäistoimia koskevia asioita ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tehtäviensä hoitamiseksi; ja d) tehdä päätöksiä tai antaa suosituksia kauppaa ja kaupan liitännäistoimia koskevissa kysymyksissä yleissopimuksen 48 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 3. Kun sekakomitea kokoontuu hoitamaan mitä tahansa sille tällä päätöksellä osoitettuja tehtäviä, sen jäseninä on kaupasta ja kaupan liitännäistoimista vastaavia Euroopan unionin neuvoston jäsenten ja Euroopan komission sekä Meksikon hallituksen edustajia, jotka ovat tavallisesti korkeita virkamiehiä. VII OSASTO LOPPUSÄÄNNÖKSET 45 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan sitä kuukautta seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jonka aikana yhteisneuvosto on tehnyt sen. 46 artikla Liitteet Tämän päätöksen liitteet ja niiden lisäykset ovat erottamaton osa tätä päätöstä. Tehty Brysselissä 27 päivänä helmikuuta 2001. Yhteisneuvoston puolesta J. Castañeda Puheenjohtaja (1) Yhteisneuvosto voi päättää lykätä tässä kohdassa tarkoitetun päätöksen tekemistä. Tällöin päätös on tehtävä viimeistään vuoden kuluttua GATS-sopimuksen XIX artiklassa edellytettyjen neuvottelujen saattamisesta päätökseen ja joka tapauksessa kohtuullisissa ajoin ennen kymmenen vuoden siirtymäkauden päättymistä. (2) Sen estämättä, mitä 3 artiklan e alakohdassa säädetään, myös yhteisön tai Meksikon ulkopuolelle sijoittautuneisiin, yhteisön jäsenvaltion tai Meksikon kansalaisten määräysvallassa oleviin laivanvarustamoihin voidaan soveltaa tämän luvun säännöksiä, jos niiden alukset on rekisteröity kyseisessä jäsenvaltiossa tai Meksikossa maan lainsäädännön mukaisesti ja ne purjehtivat jäsenvaltion tai Meksikon lipun alla. (3) Sopimuspuoli voi erityisesti vaatia, että luonnollisilla henkilöillä on sellainen tarvittava koulutus ja/tai ammattikokemus, jota edellytetään asianomaisen toimialan osalta sillä alueella, jolla palvelua tarjotaan. (4) Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että "kauppaan ja kaupan liitännäistoimiin" kuuluvat kaikki tästä päätöksestä ja sopimuksen III-V osaston määräyksistä johtuvat asiat. LIITE I (johon viitataan 17 artiklassa) A OSA YHTEISÖ JA SEN JÄSENVALTIOT 1. III luvun soveltamiseen yhteisöön ja sen jäsenvaltioihin vaikuttavat Euroopan yhteisöjen ja sen jäsenvaltioiden GATS-sitoumusluettelonsa jaksoon "kaikki alat" liittämät markkinoille pääsyä ja kansallista kohtelua koskevat rajoitukset ja jäljempänä mainittuja aloja koskevat rajoitukset. 2. Markkinoille pääsyä koskevia sitoumuksia 1 ja 2 muodon osalta sovelletaan ainoastaan rahoituspalvelusitoumuksista tehdyn sopimuksen markkinoille pääsyä koskevan jakson B.3 ja B.4 kohdissa viitattuihin liiketoimiin. 3. Meksikolaisen rahoituslaitoksen suoraan jäsenvaltioon perustamiin sivukonttoreihin, toisin kuin ulkomaisiin tytäryhtiöihin, ei tiettyjä rajoitettuja poikkeustapauksia lukuun ottamatta sovelleta yhteisön tasolla yhdenmukaistettuja toiminnan vakauden valvontaa koskevia sääntöjä, minkä vuoksi sellaiset tytäryhtiöt hyötyvät paremmista mahdollisuuksista perustaa uusia yrityksiä ja tarjota palveluja rajan yli koko yhteisön alueella. Sen vuoksi kyseiset sivukonttorit saavat luvan toimia jäsenvaltion alueella samoilla edellytyksillä kuin kyseisen jäsenvaltion kotimaiset rahoituslaitokset ja niiden voidaan vaatia täyttävän useita toiminnan vakauden valvontaa koskevia vaatimuksia, kuten pankkitoiminnan ja arvopapereiden osalta erillinen pääomittaminen ja muut toiminnan vakauden valvontaa koskevat vaatimukset sekä tilinpäätösten julkaisemista koskevat vaatimukset, tai vakuutusten osalta erityiset takuu- ja talletusvaatimukset, erillinen pääomittaminen ja vakuutusteknistä vastuuvelkaa ja vähintään kolmasosaa vakavaraisuusmarginaalista edustavien varojen sijoittautuminen asianomaiseen jäsenvaltioon. Jäsenvaltiot voivat soveltaa tässä sitoumusluettelossa esitettyjä rajoituksia ainoastaan, jos kyseessä on meksikolaisen liikeyrityksen suora sijoittautuminen tai Meksikosta tarjotaan palveluita rajan yli. Jäsenvaltiot eivät siis voi soveltaa kyseisiä rajoituksia, mukaan lukien sijoittautumista koskevat rajoitukset, muihin yhteisön jäsenvaltioihin sijoittautuneisiin meksikolaisiin tytäryhtiöihin, ellei kyseisiä rajoituksia voida soveltaa myös muiden jäsenvaltioiden yrityksiin tai kansalaisiin yhteisön oikeuden mukaisesti. >TAULUKON PAIKKA> B OSA MEKSIKO >TAULUKON PAIKKA> OSAKKUUSYHTIÖITÄ KOSKEVA JAKSO >TAULUKON PAIKKA> LIITE II (johon viitataan 24 artiklassa) RAHOITUSPALVELUISTA VASTUUSSA OLEVAT VIRANOMAISET OSA A Yhteisö ja sen jäsenvaltiot >TAULUKON PAIKKA> OSA B Meksiko, Secretaría de Hacienda y Crédito Público >TAULUKON PAIKKA> LIITE III (johon viitataan 43 artiklassa) TYÖJÄRJESTYSMALLI Määritelmät 1. Tässä työjärjestyksessä tarkoitetaan: "neuvonantajalla" henkilöä, jonka sopimuspuoli on palkannut neuvomaan tai avustamaan itseään välimiespaneelimenettelyn yhteydessä; "valituksen tehneellä sopimuspuolella" sopimuspuolta, joka pyytää välimiespaneelin perustamista tämän päätöksen V osaston III luvun nojalla; "välimiespaneelilla" tämän päätöksen V osaston III luvun nojalla perustettua välimiespaneelia; "sopimuspuolen edustajalla" sopimuspuolen ministeriön, viraston tai muun julkisen hallintoelimen työntekijää; 2. Sopimuspuolet voivat nimetä jonkin erityisyksikön hallinnoimaan riitojenratkaisumenettelyjä. 3. Jolleivät sopimuspuolet toisin sovi, ne kokoontuvat välimiespaneelin kanssa 15 päivän kuluessa välimiespaneelin perustamisesta määrittämään muun muassa seuraavat asiat: a) välimiehille maksettavat palkkiot ja kulukorvaukset, jotka vastaavat yleensä WTO:n standardeja; b) menettelyjen hallinnointi, jos sopimuspuolet eivät ole nimenneet erityisyksikköä 2 säännön mukaisesti; ja c) muut sopimuspuolten tarpeellisina pitämät asiat. Välimiesten valinta 4. Välimiehet olisi valittava niin, että varmistetaan heidän riippumattomuutensa ja puolueettomuutensa, riittävän vaihteleva tausta ja laaja-alainen kokemus. Välimiehet toimivat yksilöinä eivätkä hallitusten tai minkään organisaation edustajina. Heidän on noudatettava lisäyksessä I vahvistettuja käytännesääntöjä. Tehtävät 5. Jolleivät sopimuspuolet toisin sovi 20 päivän kuluessa välimiespaneelin perustamista koskevan pyynnön toimittamisesta, paneelin tehtävänä on: "Tarkastella sekakomitealle esitettyä asiaa soveltamisalaan kuuluvien säännösten perusteella (kuten sekakomitean kokousta koskevasta pyynnöstä ilmenee) ja päättää, ovatko tarkasteltavat toimenpiteet johdonmukaisia soveltamisalaan kuuluvien säännösten kanssa". 6. Sopimuspuolten on ilmoitettava sovituista tehtävistä välimiespaneelille viipymättä. Kirjalliset näkökannat ja muut asiakirjat 7. Jos sopimuspuolet ovat nimenneet erityisyksikön 2 säännön mukaisesti, sopimuspuolten tai välimiespaneelin on toimitettava kaikki pyynnöt, ilmoitukset, kirjalliset näkökannat tai muut asiakirjat kyseiselle yksikölle. Edellä 2 säännön nojalla nimetyn yksikön, joka vastaanottaa kirjallisen näkökannan, on toimitettava se edelleen muille vastaanottajille nopeimmalla käytännöllisellä tavalla. 8. Jos sopimuspuolet eivät ole nimenneet erityisyksikköä 2 säännön mukaisesti, sopimuspuolten tai välimiespaneelin on toimitettava kaikki pyynnöt, ilmoitukset, kirjalliset näkökannat tai muut asiakirjat 3 sääntöön perustuvan sopimuksen mukaisesti. 9. Sopimuspuolen on mahdollisuuksien mukaan toimitettava jäljennös asiakirjasta magneettisessa muodossa. 10. Jollei 3 säännön mukaisesti toisin sovita, sopimuspuolen on toimitettava jäljennös kaikista sen kirjallisista näkökannoista toiselle sopimuspuolelle ja kullekin välimiehelle. 11. Valituksen tehneen sopimuspuolen on toimitettava ensimmäinen kirjallinen näkökantansa viimeistään 25 päivän kuluessa välimiespaneelin perustamispäivästä. Sopimuspuolen, jota vastaan valitus on esitetty (vastaaja), on toimitettava kirjallinen vastineensa viimeistään 20 päivän kuluessa ensimmäisen kirjallisen näkökannan toimittamispäivästä. 12. Jollei 3 säännön mukaisesti toisin sovita pyynnöistä, ilmoituksista tai muista välimiespaneelimenettelyyn liittyvistä asiakirjoista, joihin ei sovelleta 10 tai 11 sääntöä, sopimuspuolen on toimitettava toiselle sopimuspuolelle ja kaikille välimiehille jäljennös asiakirjasta faksilla tai muulla sähköisellä viestintävälineellä. 13. Pyynnöissä, ilmoituksissa, kirjallisissa näkökannoissa tai muissa välimiespaneelimenettelyyn liittyvissä asiakirjoissa olevat vähäiset kirjoitusvirheet voidaan oikaista toimittamalla uusi asiakirja, johon muutokset on merkitty selvästi. 14. Jos asiakirjan toimittamisen viimeinen määräpäivä on yleinen vapaapäivä tai muu päivä, jolloin virastot on suljettu hallituksen määräyksestä tai ylivoimaisen esteen vuoksi, asiakirja voidaan toimittaa seuraavana arkipäivänä. Välimiespaneelien toiminta 15. Välimiespaneelin puheenjohtaja toimii puheenjohtajana kaikissa paneelin kokouksissa. Välimiespaneeli voi antaa puheenjohtajalle valtuuden tehdä hallinnollisia ja menettelyyn liittyviä päätöksiä. 16. Jollei näissä säännöissä toisin määrätä, välimiespaneeli voi hoitaa tehtäviään eri välinein kuten puhelimitse, telekopioin tai tietokoneyhteyksin. 17. Ainoastaan välimiehet voivat ottaa osaa välimiespaneelin käsittelyyn, mutta välimiespaneeli voi sallia avustajien, hallintohenkilöstön, tulkkien tai kääntäjien läsnäolon käsittelyn aikana. 18. Jos ilmenee menettelyä koskeva kysymys, josta ei määrätä näissä säännöissä, välimiespaneeli voi hyväksyä asianmukaisen menettelyn, joka on johdonmukainen tämän päätöksen kanssa. 19. Kun välimiespaneeli katsoo, että on tarpeen muuttaa menettelyssä sovellettavaa määräaikaa tai tehdä muita menettelyyn liittyviä tai hallinnollisia mukautuksia menettelyyn, sen on ilmoitettava sopimuspuolille kirjallisesti muutoksen tai mukautuksen syistä ja arvio tarvittavasta määräajasta tai mukautuksesta. Kuulemiset 20. Jos sopimuspuolet ovat nimenneet erityisyksikön 2 säännön mukaisesti, puheenjohtaja vahvistaa kuulemispäivän ja -ajan neuvoteltuaan sopimuspuolten, muiden välimiespaneelin jäsenten ja erityisyksikön kanssa. Kyseisen yksikön on ilmoitettava sopimuspuolille kirjallisesti kuulemispäivästä, -ajasta ja -paikasta. 21. Jos sopimuspuolet eivät ole nimenneet erityisyksikköä 2 säännön mukaisesti, puheenjohtaja vahvistaa kuulemispäivän ja -ajan neuvoteltuaan sopimuspuolten ja muiden välimiespaneelin jäsenten kanssa 3 säännön nojalla tehdyn sopimuksen mukaisesti. Sopimuspuolille on ilmoitettava kirjallisesti kuulemispäivästä, -ajasta ja -paikasta 3 säännön nojalla tehdyn sopimuksen mukaisesti. 22. Jolleivät sopimuspuolet toisin sovi, kuulemiset pidetään Brysselissä, kun valituksen tehnyt sopimuspuoli on Meksiko, tai Mexico Cityssä, kun valituksen tehnyt sopimuspuoli on Euroopan yhteisö. 23. Välimiespaneeli voi kutsua koolle ylimääräisiä kuulemistilaisuuksia, jos sopimuspuolet niin sopivat. 24. Kaikkien välimiesten on oltava läsnä kuulemisissa. 25. Kuulemiseen voivat osallistua seuraavat henkilöt: a) sopimuspuolen edustajat; b) sopimuspuolen neuvonantajat edellyttäen, että he eivät esitä lausumaa välimiespaneelille ja ettei menettely vaikuta heidän tai heidän työnantajiensa, yhteistyö- tai liikekumppaneidensa tai perheenjäseniensä taloudellisiin tai henkilökohtaisiin etuihin; c) hallintohenkilöstö, tulkit, kääntäjät, istuntopöytäkirjanpitäjät; ja d) välimiesten avustajat. 26. Kummankin sopimuspuolen on viimeistään viisi päivää ennen kuulemispäivää toimitettava luettelo henkilöistä, jotka esittävät kuulemistilaisuudessa suullisia näkökantoja tai selvityksiä kyseisen sopimuspuolen puolesta, ja muista edustajista tai neuvonantajista, jotka osallistuvat kuulemistilaisuuteen. 27. Välimiespaneeli järjestää kuulemisen seuraavasti ja varmistaa, että sekä valituksen tehneelle sopimuspuolelle että vastaajalle annetaan yhtä paljon aikaa: Väite a) Valituksen tehneen sopimuspuolen väite. b) Vastaajan väite. Vastaväite a) Valituksen tehneen sopimuspuolen vastaus. b) Vastaajan vastaväite. 28. Välimiespaneeli voi esittää kysymyksiä kummalle tahansa sopimuspuolista kaikissa kuulemisen vaiheissa. 29. Jos sopimuspuolet ovat nimenneet erityisyksikön 2 säännön mukaisesti, kyseinen yksikkö huolehtii, että kustakin kuulemistilaisuudesta laaditaan tarkka kirjallinen selostus, josta toimitetaan mahdollisimman nopeasti jäljennös sopimuspuolille ja välimiespaneelille. 30. Jos sopimuspuolet eivät ole nimenneet erityisyksikköä 2 säännön mukaisesti, kustakin kuulemistilaisuudesta laaditaan 3 säännön nojalla tehdyn sopimuksen mukaisesti tarkka kirjallinen selostus, josta toimitetaan mahdollisimman nopeasti jäljennös sopimuspuolille ja välimiespaneelille. 31. Välimiespaneeli voi esittää milloin tahansa menettelyn aikana kirjallisia kysymyksiä jommallekummalle sopimuspuolista tai kummallekin niistä. Välimiespaneelin on toimitettava kirjalliset kysymykset sille sopimuspuolelle, jolle ne on osoitettu. 32. Sopimuspuolen, jolle välimiespaneeli esittää kirjallisia kysymyksiä, on toimitettava jäljennös mahdollisista kirjallisista vastauksista. Kummallekin sopimuspuolelle on annettava tilaisuus toimittaa kirjallisia huomautuksia vastauksesta viiden päivän kuluessa vastauksen toimittamisesta. 33. Kumpikin sopimuspuoli voi toimittaa 10 päivän kuluessa kuulemispäivästä täydentävän kirjallisen näkökannan, jossa vastataan kuulemisen aikana esille tulleisiin asioihin. Tulkintasäännöt ja todistustaakka 34. Välimiespaneelit tulkitsevat soveltamisalaan kuuluvia säännöksiä tavanomaisen kansainvälisen julkisoikeuden sääntöjen mukaisesti. 35. Sopimuspuolella, joka väittää toisen sopimuspuolen toimenpidettä soveltamisalaan kuuluvien säännösten vastaiseksi, on todistustaakka tämän säännöstenvastaisuuden osalta. 36. Sopimuspuolella, joka väittää, että toimenpide kuuluu asianomaisten säädösten mukaisen poikkeuksen piiriin, on todistustaakka poikkeuksen sovellettavuuden osalta. Luottamuksellisuus 37. Sopimuspuolten on pidettävä paneelin kuulemiset, käsittelyt, alustava kertomus sekä kaikki välimiespaneelille esitetyt kirjalliset näkökannat ja tietojenvaihto sen kanssa luottamuksellisina. Yksipuoliset yhteydet 38. Välimiespaneeli ei saa tavata tai ottaa yhteyttä toiseen sopimuspuoleen, jos toinen sopimuspuoli ei ole paikalla. 39. Välimiehet eivät saa keskustella menettelyn kohteena olevaan asiaan liittyvistä seikoista toisen sopimuspuolen tai molempien sopimuspuolten kanssa muiden välimiesten poissa ollessa. Asiantuntijoiden asema 40. Välimiespaneeli voi sopimuspuolen pyynnöstä tai omasta aloitteestaan pyytää tietoja tai teknisiä neuvoja sopivana pitämältään henkilöltä tai elimeltä edellyttäen, että sopimuspuolet näin sopivat ja niiden sopimien ehtojen rajoissa. 41. Jos 40 säännön mukaisesti esitetään pyyntö kirjallisen asiantuntijaraportin saamiseksi, välimiespaneelin menettelyyn sovellettavan määräajan kuluminen keskeytetään pyynnön toimittamispäivästä siihen päivään, jolloin raportti toimitetaan välimiespaneelille. Välimiespaneelin kertomukset 42. Jolleivät sopimuspuolet toisin sovi, välimiespaneeli laatii kertomuksensa sopimuspuolten näkökantojen ja väitteiden sekä muiden sille 40 säännön mukaisesti esitettyjen tietojen perusteella. 43. Tarkasteltuaan sopimuspuolten alustavaan kertomukseen esittämiä kirjallisia huomautuksia välimiespaneeli voi omasta aloitteestaan tai jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä: a) pyytää jommankumman sopimuspuolen näkemyksiä; b) tarkastella uudelleen kertomustaan; ja c) tehdä tarpeellisina pitämiään lisäselvityksiä. 44. Välimiehet voivat antaa erillisiä lausuntoja asioista, joista ei päästä yksimielisyyteen. Välimiespaneeli ei saa alustavassa kertomuksessaan eikä loppukertomuksessaan ilmaista, ketkä välimiehet ovat kannattaneet enemmistön tai vähemmistön kantaa. Kiireelliset tapaukset 45. Kiireellisissä tapauksissa välimiespaneeli muuttaa asianmukaisesti alustavan kertomuksen toimittamista sekä sopimuspuolten siihen esittämiä huomautuksia koskevia määräaikoja. Kääntäminen ja tulkkaus 46. Jos sopimuspuolet ovat nimenneet erityisyksikön 2 säännön mukaisesti, sopimuspuolen on hyvissä ajoin ennen välimiespaneelimenettelyyn liittyvän ensimmäisen kirjallisen näkökantansa toimittamista ilmoitettava kyseiselle yksikölle kirjallisesti, millä kielellä sen kirjalliset ja suulliset näkökannat esitetään. 47. Jos sopimuspuolet eivät ole nimenneet erityisyksikköä 2 säännön mukaisesti, sopimuspuolen on ilmoitettava kirjallisesti, millä kielellä sen kirjalliset ja suulliset näkökannat esitetään, viimeistään 3 säännössä määrätyssä kokouksessa. 48. Kunkin sopimuspuolen on järjestettävä ja kustannettava kirjallisten näkökantojensa kääntäminen toisen sopimuspuolen 46 tai 47 säännön mukaisesti valitsemalle kielelle. Näkökannan esittäneen sopimuspuolen pyynnöstä välimiespaneeli voi keskeyttää menettelyn käännöksen valmistumiseen asti. 49. Sopimuspuolten on järjestettävä suullisten näkökantojen tulkkaus toistensa valitsemille kielille. 50. Välimiespaneelin kertomukset laaditaan sopimuspuolten 46 tai 47 säännön mukaisesti valitsemalla kielellä tai valitsemilla kielillä. 51. Välimiespaneelin kertomuksen kääntämisestä aiheutuvat kustannukset jaetaan tasan sopimuspuolten kesken. 52. Sopimuspuolet voivat esittää huomioita näiden sääntöjen mukaisesti tehtyyn asiakirjan käännökseen. Määräajan laskeminen 53. Jos tämän päätöksen tai näiden sääntöjen mukaan jotain on tehtävä tai välimiespaneeli edellyttää jonkin asian tekemistä tietyn ajan kuluessa tietystä päivämäärästä tai tapahtumasta tai viimeistään tiettyyn päivämäärään tai tapahtumaan mennessä, kyseistä päivämäärää tai kyseisen tapahtuman päivämäärää ei lasketa kyseiseen päivien lukumäärään. 54. Jos sopimuspuoli saa asiakirjan 14 säännön nojalla eri päivänä kuin toinen sopimuspuoli, määräaika, jonka laskeminen riippuu kyseisen asiakirjan vastaanottamisesta, lasketaan jälkimmäisen päivämäärän perusteella. Muut menettelyt 55. Näitä sääntöjä sovelletaan V osaston 42 artiklan 4, 5, 8 ja 10 kohdan nojalla käynnistettyihin menettelyihin seuraavin poikkeuksin: a) 42 artiklan 4 kohdan nojalla pyynnön esittävän sopimuspuolen on toimitettava ensimmäinen kirjallinen näkökantansa 3 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä ja vastaajana olevan sopimuspuolen on toimitettava kirjallinen vastineensa 4 päivän kuluessa ensimmäisen kirjallisen näkökannan toimittamispäivästä; b) 42 artiklan 5 kohdan nojalla pyynnön esittävän sopimuspuolen on toimitettava ensimmäinen kirjallinen näkökantansa 10 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä ja vastaajana olevan sopimuspuolen on toimitettava kirjallinen vastineensa 20 päivän kuluessa ensimmäisen kirjallisen näkökannan toimittamispäivästä; c) 42 artiklan 8 kohdan nojalla pyynnön esittävän sopimuspuolen on toimitettava ensimmäinen kirjallinen näkökantansa 10 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä ja vastaajana olevan sopimuspuolen on toimitettava kirjallinen vastineensa 15 päivän kuluessa ensimmäisen kirjallisen näkökannan toimittamispäivästä; ja d) 42 artiklan 10 kohdan nojalla pyynnön esittävän sopimuspuolen on toimitettava ensimmäinen kirjallinen näkökantansa 5 päivän kuluessa pyynnön esittämisestä ja vastaajana olevan sopimuspuolen on toimitettava kirjallinen vastineensa 10 päivän kuluessa ensimmäisen kirjallisen näkökannan toimittamispäivästä. 56. Välimiespaneeli vahvistaa tarvittaessa määräajan täydentävien kirjallisten näkökantojen, kirjalliset vastineet mukaan luettuina, toimittamiselle, jotta molemmilla sopimuspuolilla olisi tilaisuus esittää välimiespaneelimenettelyn aikana yhtä monta kirjallista näkökantaa tässä päätöksessä ja näissä säännöissä asetettujen määräaikojen rajoissa. 57. Välimiespaneeli voi päättää olla järjestämästä kuulemista, jos sopimuspuolet tähän suostuvat. LISÄYS I KÄYTÄNNESÄÄNNÖT Määritelmät A. Näissä käytännesäännöissä tarkoitetaan "avustajalla" henkilöä, joka jäseniä koskevien kelpoisuusedellytysten mukaisesti suorittaa tutkimusta tai avustaa jäsentä, "ehdokkaalla" henkilöä, jonka nimittämistä välimiespaneelin jäseneksi harkitaan V osaston 40 artiklan 1 kohdan mukaisesti, "jäsenellä" V osaston 39 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun välimiespaneelin jäsentä, "sopimuspuolella" sopimuksen sopimuspuolta, "menettelyllä", jollei muuta määrätä, tarkoitetaan edellä mainitussa osastossa vahvistettua välimiesmenettelyä, "henkilöstöllä" tarkoitetaan jäsenen osalta muita jäsenen ohjauksessa tai valvonnassa olevia henkilöitä kuin avustajia. B. Näissä käytännesäännöissä tehdyt viittaukset kohtaan tai osastoon ovat viittauksia tämän päätöksen riitojenratkaisua koskevaan asianomaiseen kohtaan, liitteeseen tai osastoon. I. Menettelyä koskevat velvollisuudet Jokaisen ehdokkaan, jäsenen ja entisen jäsenen on vältettävä käyttäytymästä epäasianmukaisesti ja antamasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä ja noudatettava korkeita käyttäytymisnormeja riitojenratkaisumenettelyn rehellisyyden ja puolueettomuuden säilyttämiseksi. II. Ilmoittamisvelvollisuudet [Alkuhuomautus: Näiden käytännesääntöjen hallitsevana periaatteena on, että ehdokkaan tai jäsenen on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka todennäköisesti vaikuttavat ehdokkaan tai jäsenen riippumattomuuteen tai puolueettomuuteen taikka jotka voisivat kohtuudella luoda vaikutelman epäasianmukaisuudesta tai epäilyksen puolueellisuudesta. Vaikutelma epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai epäilys puolueellisuudesta syntyy silloin, kun järkevä henkilö, jolla on kaikki asianomaisia olosuhteita koskevat kohtuullisella tutkimuksella saatavat tiedot, voi päätellä, että ehdokkaan tai jäsenen kyky suorittaa tehtävänsä rehellisesti, puolueettomasti ja pätevästi on heikentynyt. Näitä ilmoittamisvelvollisuuksia ei kuitenkaan pitäisi tulkita siten, että yksityiskohtaisten tietojen ilmoittaminen tekee jäsenenä olemisen mahdottomaksi oikeuslaitoksessa ja liike-elämässä työskenteleville henkilöille ja siten estää sopimuspuolia ja osallistujia hyödyntämästä jäseniksi parhaat edellytykset omaavien henkilöiden palveluja. Sen vuoksi ehdokkaiden ja jäsenten ei tarvitse ilmoittaa sellaisia intressejä, suhteita ja seikkoja, joiden merkitys menettelyn kannalta on vähäpätöinen. Menettelyn aikana ehdokkailla ja jäsenillä on jatkuva velvollisuus ilmoittaa sellaiset intressit, suhteet ja seikat, joilla voi olla merkitystä riitojenratkaisumenettelyn rehellisyyteen tai puolueettomuuteen. Näissä käytännesäännöissä ei määrätä siitä, toteavatko sopimuspuolet tehtyjen ilmoitusten perusteella, ja missä olosuhteissa, ehdokkaan tai jäsenen olevan esteellinen tulemaan nimitetyksi välimiespaneeliin tai -komiteaan tai niissä toimimiseen.] A. Ehdokkaan on ilmoitettava kaikki intressit, suhteet tai seikat, jotka todennäköisesti vaikuttavat ehdokkaan riippumattomuuteen tai puolueettomuuteen taikka jotka voisivat kohtuudella luoda vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai epäilyksen puolueellisuudesta menettelyssä. Tämän vuoksi ehdokkaan on pyrittävä kaikin kohtuullisin ponnistuksin saamaan selville edellä mainitun kaltaiset intressit, suhteet ja seikat. Ehdokkaan on ilmoitettava edellä mainitun kaltaiset intressit, suhteet ja seikat täyttämällä sekakomitealta saatava alustava ilmoitus ja lähetettävä se sekakomitealle. Rajoittamatta edellä sanotun yleispätevyyttä ehdokkaiden on ilmoitettava seuraavat intressit, suhteet ja seikat: 1) ehdokkaan kaikki taloudelliset intressit: a) menettelyn tai sen tuloksen osalta, ja b) hallinnollisen menettelyn, kotimaisen tuomioistuinmenettelyn tai muun välimiespaneeli- tai komiteamenettelyn osalta, jossa käsitellään asioita, joista voidaan päättää siinä menettelyssä, johon ehdokasta harkitaan, 2) kaikki ehdokkaan työnantajan, yhteistyö- tai liikekumppanin tai perheenjäsenen taloudelliset intressit: a) menettelyn tai sen tuloksen osalta, ja b) hallinnollisen menettelyn, kotimaisen tuomioistuinmenettelyn tai muun välimiespaneeli- tai komiteamenettelyn osalta, jossa käsitellään asioita, joista voidaan päättää siinä menettelyssä, johon ehdokasta harkitaan, 3) kaikki aikaisemmat ja nykyiset taloudelliset suhteet, liikesuhteet, ammattisuhteet, perhesuhteet tai sosiaaliset suhteet menettelyssä mukana olevien asianomaisten osapuolten tai heidän neuvonantajiensa kanssa, taikka kaikki edellä mainitun kaltaiset suhteet, jotka liittyvät ehdokkaan työnantajaan, yhteistyö- tai liikekumppaniin tai perheenjäseneen, ja 4) puolustusasianajaja tai oikeudellinen tai muu edustus, joka koskee menettelyssä riidan aiheena olevaa asiaa taikka samoja tavaroita. B. Sen jälkeen kun jäsen on nimitetty, hänen on jatkettava kaikkia kohtuullisia ponnistuksia A jaksossa tarkoitettujen intressien, suhteiden ja seikkojen selville saamiseksi ja niistä ilmoittamiseksi. Ilmoitusvelvollisuus on jatkuva velvollisuus, joka edellyttää jäseneltä kaikkien menettelyn kaikissa vaiheissa mahdollisesti esille tulevien intressien, suhteiden ja seikkojen ilmoittamista. Jäsenen on ilmoitettava edellä mainitun kaltaiset intressit, suhteet ja seikat kirjallisesti sekakomitealle niiden saattamiseksi sopimuspuolten harkintaan. III. Ehdokkaille ja jäsenille kuuluvien tehtävien suorittaminen A. Ehdokkaan, joka hyväksyy nimityksen jäseneksi, on oltava käytettävissä suorittamaan, ja suoritettava, jäsenen tehtävät täsmällisesti ja nopeasti koko menettelyn ajan. B. Jäsenen on suoritettava kaikki tehtävät rehellisesti ja ahkerasti. C. Jäsenen on noudatettava tämän osaston säännöksiä ja liitteessä III tai muualla vahvistettua sovellettavaa työjärjestysmallia. D. Jäsen ei saa kieltää muilta jäseniltä mahdollisuutta osallistua kaikkiin menettelyn vaiheisiin. E. Jäsenen on otettava huomioon ainoastaan sellaiset seikat, jotka tulevat esille menettelyssä ja jotka ovat välttämättömiä päätöksen tekemiselle, eikä hänen tule antaa päätöksen tekoa kenenkään muun tehtäväksi paitsi liitteessä III vahvistetun työjärjestysmallin tai muiden sovellettavien sääntöjen niin määrätessä. F. Jäsenen on varmistettava kaikin kohtuullisin tavoin, että jäsenen avustaja ja henkilöstö noudattavat näiden käytännesääntöjen I, II ja VI osaa. G. Jäsenellä ei saa olla menettelyä koskevia yksipuolisia yhteyksiä. H. Ehdokas tai jäsen ei saa ilmoittaa edelleen seikkoja, jotka koskevat näiden käytännesääntöjen todellisia tai mahdollisia rikkomuksia paitsi, jos ilmoitus tapahtuu sekakomitealle tai jos se on välttämätön sen toteamiseksi, onko ehdokas tai jäsen rikkonut tai saattaako hän mahdollisesti rikkoa käytännesääntöjä. IV. Jäsenten riippumattomuus ja puolueettomuus A. Jäsenen on oltava riippumaton ja puolueeton. Jäsenen on toimittava oikeudenmukaisesti ja vältettävä luomasta vaikutelmaa epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai epäilystä puolueellisuudesta. B. Jäsenen toimintaan ei saa vaikuttaa oman edun tavoittelu, ulkopuolinen painostus, poliittiset näkökohdat, julkiset vaatimukset, uskollisuus sopimuspuolelle tai arvostelun pelko. C. Jäsen ei saa suoraan tai välillisesti ottaa vastaan mitään velvollisuuksia tai hyväksyä mitään etua, joka voisi millään tavalla estää tai näyttää estävän jäsenen tehtävien asianmukaisen suorittamisen. D. Jäsen ei saa käyttää asemaansa välimiespaneelissa tai -komiteassa omien henkilökohtaisten etujensa ajamiseen. Jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat antaa vaikutelman, että muilla ovat erityisasema vaikuttaa jäseneen. Jäsenen on pyrittävä kaikin tavoin estämään muita antamasta vaikutelmaa, että he ovat edellä mainitun kaltaisessa asemassa. E. Jäsen ei saa antaa aikaisempien tai nykyisten taloudellisten suhteiden, liikesuhteiden, ammattisuhteiden, perhesuhteiden tai sosiaalisten suhteiden taikka velvollisuuksien vaikuttaa käytökseensä tai arvostelukykyynsä. F. Jäsenen on vältettävä sellaisia suhteita tai taloudellisia intressejä, jotka todennäköisesti vaikuttavat hänen puolueettomuuteensa tai jotka voisivat kohtuudella luoda vaikutelman epäasianmukaisesta käyttäytymisestä tai epäilyksen puolueellisuudesta. V. Velvollisuudet tietyissä tilanteissa A. Entisen jäsenen on vältettävä toimia, jotka voivat luoda vaikutelman, että hän oli tehtäviään suorittaessaan puolueellinen tai hyötyi välimiespaneelin tai -komitean päätöksestä. VI. Luottamuksellisuuden säilyttäminen A. Jäsen tai entinen jäsen ei saa milloinkaan ilmaista tai käyttää menettelyä koskevia tai menettelyn aikana saatuja ei-julkisia tietoja paitsi, jos niistä on hyötyä menettelyn kannalta, eikä hän saa missään tapauksessa ilmaista tai käyttää edellä mainitun kaltaisia tietoja henkilökohtaisen hyödyn saamiseksi tai hyödyn saamiseksi muille taikka muiden etujen vahingoittamiseksi. B. Jäsen ei saa ilmaista tämän osaston mukaisesti annettua välimiespaneelin kertomusta ennen kuin sekakomitea on sen julkaissut. Jäsen tai entinen jäsen ei saa milloinkaan ilmaista, ketkä jäsenistä ovat enemmistön kannalla ja ketkä vähemmistön kannalla tämän osaston mukaisessa menettelyssä. C. Jäsen tai entinen jäsen ei saa milloinkaan ilmaista välimiespaneelin tai -komitean keskusteluja tai jäsenten mielipiteitä paitsi, jos laki niin vaatii. VII. Avustajien ja henkilöstön velvollisuudet Näiden käytännesääntöjen I osaa (Menettelyä koskevat velvollisuudet), II osaa (Ilmoittamisvelvollisuudet) ja VI osaa (Luottamuksellisuuden säilyttäminen) sovelletaan myös avustajiin ja henkilöstöön.