PÄÄTÖSLAUSELMA(1)

Euroopan kalastusalalle annettavan rakennetuen vaikutukset AKT-valtioiden kalastusalan kestävään kehitykseen

Yhteinen edustajakokous, joka

- kokoontui Strasbourgissa (Ranska) 29. maaliskuuta - 1. huhtikuuta 1999,

A. ottaa huomioon aiemmat kalatalousalasta antamansa päätöslauselmat ja erityisesti ne, joissa käsitellään kalastusta AKT-valtioissa ja kahdeksatta Euroopan kehitysrahastoa, sekä AKT:n ja EU:n yhteistyötä kalastusalalla vuoden 2000 jälkeen,

B. ottaa huomioon Maastrichtin sopimukseen perustuvat EU:n lailliset velvoitteet eri politiikan alojen, mukaanlukien kalastuspolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan, välisen johdonmukaisuuden takaamisesta,

C. ottaa huomioon Amsterdamin sopimuksen sitoumuksen kestävän kehityksen periaatteiden sisällyttämisestä kaikkeen EU:n politiikkaan (2 artikla ja 6 artikla),

D. ottaa huomioon, että Euroopan unioni on sitoutunut noudattamaan FAO:n vastuuntuntoa korostavissa kalastuksen menettelytapasäännöissä vahvistettuja periaatteita,

E. ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 18/98 yhteisön toimista kalastusalan yhteisyritysten perustamisen kannustamiseksi ja erityisesti varainhoitoa koskevan arvostelun,

F. ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi (EY) kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä (KOM (1998)0728 lopull.) ja erityisesti yhteisyritysten uudenlaisen määritelmän,

G. myöntää, että AKT-valtioiden ja EU:n kalastussuhteiden keskeinen tavoite on kalastuksen kehittäminen siten, että kalakantoja suojellaan ja AKT-valtioiden kalavaroista saatava hyöty maksimoidaan ja otetaan huomioon se, että ennen kaikkea paikallinen väestö tarvitsee oikeutta kalastaa, saada ravintoa, työtä ja tuloja,

1. on vakuuttunut siitä, että yhteisyritysten perustamisen tavoitteena pitää olla AKT-valtioiden kalastuksen taloudellisuuden ja tasa-arvon tehostaminen paikallistasolla unohtamatta sitä, että lopullisena tavoitteena on AKT-valtioiden kalatalousalan kestävä kehitys, joka saavutetaan ylläpitämällä tuotantokykyistä kalavarakantaa;

2. arvioi, että AKT-valtioiden vesien kalavaroista, yhteisyritysten kalastuksesta AKT-valtioissa ja niiden vaikutuksista näiden valtioiden paikallisen kalastusalan kehitykseen ole riittävästi tietoa AKT-valtioissa tai EU:ssa, siksi alalla on noudatettava varovaista politiikkaa;

3. arvioi vielä, että AKT-valtioiden on tehtävä pitkällä aikavälillä yhdessä EU-kumppaneidensa kanssa runsaasti työtä omien toimielintensä henkilöstön ja hallinnon kalastusalan analyysi- ja hoitokapasiteetin kehittämisessä koulutuksen ja korkeatasoisen yhteisen tutkimuksen avulla;

4. toteaa, että AKT-valtioiden taloudellisten analyysien tekemistä ja toteutettavan politiikan arvioimista koskevien mahdollisuuksien sekä niiden tarkkailu- ja valvontakapasiteetin kehittäminen ovat keskeisiä kysymyksiä, jotka olisi suhteutettava monipuolisen kalastuksenhoidon vaatimuksiin;

5. varoittaa siitä, että AKT-valtioissa toimivien yhteisyritysten kautta saatetaan rohkaista AKT-valtioiden kalavarojen liikahyödyntämiseen ja vääristää nykyisten erityisesti pienimuotoista kalastusta harjoittavien yrittäjien (pyynti ja jalostus) kanssa sekä varoista että markkinoista käytävää kilpailua;

6. pyytää Euroopan yhteisön kalastusalan rakennetukea koskevia sääntöjä ja järjestelyjä uudistettaessa, että:

- pyrkimys saavuttaa rakennetoimien tavoitteena oleva "kalakantojen ja niiden hyödyntämisen välinen kestävän tasapaino" on otettava huomioon paitsi yhteisön vesillä myös kaikilla niillä vesillä, joissa yhteisön laivastot toimivat aktiivisesti, erityisesti AKT-valtioiden vesillä; ja lisäksi katsoo, että

- rakennetoimien tavoitetta "lisätä kilpailukykyä ja edistää taloudellisesti kannattavien yritysten kehittämistä..." ja "edistää kalataloudesta elantonsa saavien alueiden elvyttämistä" ei pidä saavuttaa tukemalla sellaisia kumppanuuden muotoja, joilla rohkaistaisiin AKT-valtioiden kalastusalan kanssa kalavaroista käytävää kilpailua tai joilla kiihdytettäisiin kilpailua markkinoista AKT-valtioiden kalatalousalan (erityisesti pienimuotoista kalastusta harjoittavien) paikallisten yritysten kanssa;

- rakennetoimien tavoite perustaa yhteisyrityksiä "kalataloustuotteiden toimitusten parantamiseksi Euroopan markkinoilla...." ei saa estää nykyisten AKT-valtioiden paikallisten yritysten, erityisesti pienimuotoista kalastusta harjoittavien yritysten, pääsyä markkinoille, eikä sen pidä heikentää AKT-valtioiden oman väestön ravinnonsaannin turvallisuutta;

7. suosittelee, että AKT-maille annetaan tukea ulkomaisten (erityisesti eurooppalaisten) kalastuslaivastojen ja yhteisyritysten toiminnan valvomiseksi ja jotta ne voivat kehittää yhdessä paikallisen kalatalousalan kanssa politiikkaa, johon sisältyy yksityiskohtainen suunnitelma kalavarojen ja laivastojen hoidosta FAO:n suositusten mukaisesti;

8. ehdottaa, että suunnitelman perusteella on määriteltävä yhdessä AKT-valtioiden kalatalousalan ja erityisesti pienimuotoista kalastusta harjoittavien yrittäjien kanssa Euroopan unionin ja jokaisen AKT-valtion välinen johdonmukainen strategia, jossa otetaan huomioon EU:n ja ulkomaisten laivastojen osallistuminen (kalastussopimusten, yhteisyritysten jne. muodossa) sekä näissä maissa, että muissa alueen maissa;

9. pyytää Euroopan unionia varmistamaan, että mitkään suunnitellut alusten siirrot eivät ole kansainvälisen oikeuden vastaisia tai haittaa AKT-valtioissa toteutettavia suojelu- ja kalavarojen hoitotoimia;

10. pyytää, että Euroopan laivastoille myönnetty yhteinen kalastusoikeus perustuisi ennakolta tehtyyn tieteelliseen kalavara-arvioon, joka toteutetaan yhdessä ja/tai riippumattomien asiantuntijoiden toimesta, sekä arvioon paikallisten (varsinkin pienimuotoista kalastusta harjoittavien) kalastajien ravinnonturvaamis-, työllisyys- ja tulonsaantitarpeiden tyydyttämiseksi tarvittavasta kalastusoikeudesta sekä muille ulkomaisille laivastoille annetusta kalastusoikeudesta;

11. uskoo, että kalastuskapasiteetin rajoittamiseksi Euroopan vesillä ja AKT-valtioiden kalavarojen liikahyödyntämisen estämiseksi EU:n rakennetuella pitäisi auttaa löytämään vaihtoehtoja kalastuskapasiteetin viemiselle AKT-maihin;

12. korostaa, että huolimatta edellä olevasta 8 kohdasta, AKT:n ja EU:n neljännen Lomén sopimuksen III osaston ja erityisesti 58, 59 ja 60 artiklan asiaa koskevien määräysten mukaisesti Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin löytääkseen keinot tiiviimpään EU:n ja AKT-valtioiden yhteistyöhön tarkkaan määriteltyjen yhteisyritysten tai AKT-valtioiden hankkeiden puitteissa, jotta mm. vahvistetaan AKT-valtioiden kykyä harjoittaa taloudellisesti toimintakykyistä kalataloutta, mukaanlukien teollinen kalastus;

13. katsoo, että rakennetuella voitaisiin kannustaa AKT-valtioiden vesillä toimivia eurooppalaisia aluksia ottamaan käyttöön valikoivampia kalastusmenetelmiä ja -laitteita;

14. suosittelee, että ensisijaisesti kalastukseen AKT-valtioiden vesillä tarkoitettujen alusten rakentamista olisi rajoitettava, erityisesti jos ne lisäävät AKT-valtioiden vielä kartoittamattomiin tai jo paikallisesti hyödynnettäviin kalakantoihin kohdistuvaa painetta ja jos ne eivät vähennä millään tavalla Euroopan vesien kalakantoihin kohdistuvaa painetta (mikä on rakennetoimien tavoitteena);

15. pyytää komissiota tiedottamaan säännöllisesti tämän päätöslauselman soveltamiseksi toteutetuista toimista, erityisesti kalavarojen arviointia kussakin ekosysteemissä koskevista toimista; katsoo, että kalavarojen kestävää hoitoa on tuettava;

16. rohkaisee AKT-valtioiden hallituksia perustamaan tapauskohtaisesti kansallisella tai alueellisella tasolla suojeltuja merialueita vesiensä tuottavuuden ylläpitämiseksi ja liikakalastettujen alueiden kantojen elvyttämiseksi ja turvatakseen meren monitoiminnallisen biologisen monimuotoisuuden;

17. kannustaa kehittämään uudenlaiset suhteet hallitusten ja yksityisen sektorin pienimuotoisten ja teollisten yrittäjien välille molempia osapuolia hyödyttävien kalastuksen hoitotapojen kehittämiseksi;

18. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle ja komissiolle.

(1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 1. huhtikuuta 1999 Strasbourgissa (Ranska).