LIITE V

INDONESIAN PUUTAVARAN LAILLISUUDEN VARMISTUSJÄRJESTELMÄ

1. Johdanto

Tavoite: Varmistetaan, että pyöröhirsien ja jalostettujen puutuotteiden korjuussa, kuljetuksessa, jalostuksessa ja myynnissä noudatetaan kaikkia asiaankuuluvia Indonesian lakeja ja määräyksiä.

Indonesia, joka tunnetaan uraauurtavasta työstään laittoman puunkorjuun sekä laittomasti korjatun puun ja siitä valmistettujen tuotteiden kaupan torjumiseksi, isännöi Balilla syyskuussa 2001 pidettyä metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa ja metsähallintoa (FLEG) käsittelevää Itä-Aasian ministerikonferenssia, jonka päätteeksi annettiin metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa ja metsähallintoa koskeva julistus (Balin julistus). Siitä lähtien Indonesia on ollut jatkuvasti hyvin keskeinen toimija laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän kaupan torjumiseksi tehtävässä kansainvälisessä yhteistyössä.

Näiden kysymysten ratkaisemiseen tähtäävien kansainvälisten pyrkimysten osana yhä useammat kuluttajamaat ovat sitoutuneet toteuttamaan toimenpiteitä ehkäistäkseen laittoman puun kaupan markkinoillaan, ja tuottajamaat ovat puolestaan sitoutuneet ottamaan käyttöön mekanismin puutuotteidensa laillisuuden varmistamiseksi. On tärkeää perustaa luotettava järjestelmä, jolla voidaan varmistaa korjuun, kuljetuksen, jalostuksen ja kaupan laillisuus sekä puun että jalostettujen puutuotteiden osalta.

Indonesian järjestelmä puutavaran laillisuuden varmistamiseksi (TLAS) takaa sen, että Indonesiassa tuotettu ja jalostettu puu sekä siellä valmistetut puutuotteet ovat peräisin laillisista lähteistä ja kaikkien asiaa koskevien Indonesian lakien ja määräysten mukaisia. Tämä varmennetaan riippumattomien tarkkailijoiden ja kansalaisyhteiskunnan toteuttaman seurannan avulla.

1.1 TLAS-järjestelmän perustana olevat Indonesian lait ja määräykset

TLAS perustetaan kestävän metsänhoidon tulosten arviointia sekä puun laillisuuden varmentamista valtion omistamissa ja yksityisomistuksessa olevissa metsissä koskevista vaatimuksista ja suuntaviivoista annetulla Indonesian asetuksella (metsätalousministerin asetus P.38/Menhut-II/2009). TLAS-järjestelmään sisältyvät myös Indonesian kestävyysjärjestelmä ja tavoitteet, joihin pyritään parantamalla metsähallintoa, lopettamalla laiton puunkorjuu ja siihen liittyvä puukauppa sekä takaamalla indonesialaisten puutuotteiden luotettavuus ja maine.

TLAS käsittää seuraavat osat:

1. laillisuusvaatimukset

2. toimitusketjun valvonta

3. varmennusmenettelyt

4. lupajärjestelmä

5. seuranta.

TLAS on perusjärjestelmä, jolla varmistetaan unioniin ja muille markkinoille suuntautuvaa vientiä varten Indonesiassa tuotetun puun ja tuotettujen puutuotteiden laillisuus.

1.2 TLAS-järjestelmän kehittäminen: monen sidosryhmän välinen prosessi

Indonesian metsäalan sidosryhmät ovat vuodesta 2003 lähtien osallistuneet aktiivisesti TLAS-järjestelmän kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin, mikä on parantanut prosessin seurattavuutta, avoimuutta ja luotettavuutta. Tämän monia sidosryhmiä käsittävän prosessin tuloksena vuonna 2009 annettiin metsätalousministerin asetus P.38/Menhut-II/2009 ja sen jälkeen metsien käytön tekniset suuntaviivat nro 6/VI-SET/2009 ja nro 02/VI-BPPHH/2010, joita tarkistettiin metsätalousministerin asetuksilla P.68/Menhut-II/2011, P.45/Menhut-II/2012 ja P.42/Menhut-II/2013 sekä metsien käytön teknisillä suuntaviivoilla nro P.8/VI-SET/2011 ja nro P.8/VI-BPPHH/2012.

TLAS-järjestelmän täytäntöönpanosta saatujen kokemusten, tämän sopimuksen liitteen VIII mukaisen yhteisen arvioinnin tulosten ja eri sidosryhmiltä saatujen suositusten perusteella asetuksia tarkistettiin uudelleen monen sidosryhmän välisessä prosessissa. Tämän tuloksena annettiin metsätalousministerin asetus P.43/Menhut-II/2014 kesäkuussa 2014 ja P.95/Menhut-II/2014 joulukuussa 2014 ja sen jälkeen metsien käytön tekniset suuntaviivat nro P.14/VI-BPPHH/2014 joulukuussa 2014 ja nro P.1/VI-BPPHH/2015 tammikuussa 2015 (jäljempänä ’TLAS-suuntaviivat’).

Prosessia, jolla pyritään lisäämään kaikkien sidosryhmien osallistumista, jatketaan TLAS-järjestelmän täytäntöönpanon yhteydessä.

2. TLAS-järjestelmän soveltamisala

Indonesian talousmetsävarojen omistajuus voidaan jakaa karkeasti kahteen ryhmään: valtion metsiin ja yksityisomistuksessa oleviin metsiin/maihin. Valtion metsiin kuuluu talousmetsiä, joissa harjoitetaan pitkäkestoista kestävää puuntuotantoa erilaisien lupien nojalla, sekä metsämaita, jotka ovat muunnettavissa muuhun kuin metsätalouskäyttöön, kuten asutus- tai viljelyalueeksi. TLAS-järjestelmän soveltamista valtion metsiin ja yksityisomistuksessa oleviin metsiin/maihin kuvataan liitteessä II.

TLAS-järjestelmä kattaa puun ja puutuotteet kaikkien lupatyyppien osalta sekä kaikkien puualan kauppiaiden, loppupään jalostajien sekä viejien ja tuojien toiminnan.

TLAS-järjestelmän piiriin kuuluvat kotimarkkinoille ja kansainvälisille markkinoille tarkoitetut puutuotteet. Laillisuus varmennetaan kaikkien indonesialaisten tuottajien, jalostajien ja kauppiaiden, myös kotimarkkinoilla toimivien, osalta.

TLAS edellyttää, että tuontipuu ja tuodut puutuotteet tulliselvitetään ja että ne ovat Indonesian tuontimääräysten mukaisia. Kyseisten määräysten mukaan tuontipuun ja tuotujen puutuotteiden mukana on oltava asiakirjoja ja muita todisteita, jotka takaavat puun laillisuuden korjuumaassa. Kaikki Indonesiaan tuotu puu ja tuodut puutuotteet on sisällytettävä toimitusketjuun, jonka tarkastukset ovat kaikkien merkityksellisten Indonesian määräysten mukaiset.

Tietyt puutuotteet saattavat sisältää uusiomateriaaleja. Kierrätetyn puun laillisuutta koskevat erityiset vaatimukset on kuvattu laillisuusvaatimuksissa ja TLAS-suuntaviivoissa.

Takavarikoitua puuta saa myydä käyttöön yksinomaan kotimaan markkinoilla, lukuun ottamatta suojellusta metsästä korjattua takavarikoitua puuta, joka on hävitettävä. Takavarikoitua puuta vastaanottavan yrityksen on toteutettava toimenpiteitä kyseisen puun erottamiseksi muista puutoimituksista ja ilmoitettava tästä asianmukaisesti vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokselle, joka tekee viipymättä erityistarkastuksen sen varmistamiseksi, ettei kyseinen puu pääse vientitoimitusketjuun. Vientilupa ei saa kattaa takavarikoitua puuta.

Tapaoikeuden piiriin kuuluvasta metsästä peräisin olevan puun käyttö- ja/tai hallinnointimenettelyitä muutetaan asiaan liittyvän täytäntöönpanolainsäädännön antamisen jälkeen, jotta voidaan ottaa huomioon perustuslakituomioistuimen päätöksen (MK) nro 35/PUU-X/2012 täytäntöönpano.

Kauttakuljetettava puu ja kauttakuljetettavat puutuotteet pidetään tiukasti poissa rajatuilta päätullialueilta. Tällainen kauttakuljetettava puu ei saa päästä päätullialueelle, eikä sitä saa sisällyttää Indonesian puuntoimitusketjuihin. Kauttakuljetettavalle puulle ei saa myöntää vientilupaa.

2.1 TLAS-järjestelmän laillisuusvaatimukset

TLAS-järjestelmä perustuu erityisiin puun laillisuusvaatimuksiin, jotka kattavat kaikentyyppiset puun lähteet (luvat ja toimijat) ja kaikkien toimijoiden toiminnan. Kyseiset vaatimukset ja niiden varmentamista koskevat suuntaviivat esitetään liitteessä II.

TLAS-järjestelmään sisältyvät myös kestävän metsänhoidon (SFM) tulosten arviointia koskevat vaatimukset ja suuntaviivat. Arvioitaessa kestävää metsänhoitoa SFM-vaatimusten avulla tarkastetaan, täyttääkö tarkastettavana oleva toimija asiaankuuluvat TLAS-järjestelmän laillisuusvaatimukset. Talousmetsäalueella (pysyvän metsän alue) valtion omistamilla mailla toimivien luvanhaltijoiden on noudatettava sekä asiaankuuluvia laillisuusvaatimuksia että SFM-vaatimuksia. Ne voivat halutessaan täyttää laillisuusvaatimukset ensin, mutta niiden on täytettävä sekä laillisuusvaatimukset että kestävän metsänhoidon vaatimukset viimeistään päivänä, jona ensimmäisen laillisuustodistuksen voimassaolo päättyy.

3. Puuntoimitusketjun valvonta

Luvanhaltijan (jos kyseessä ovat käyttöoikeudet), maanomistajan (jos kyseessä on yksityinen maa) tai yrityksen (jos kyseessä ovat kauppiaat, jalostajat ja viejät) on osoitettava, että jokaista niiden toimitusketjun vaihetta valvotaan ja että ne dokumentoidaan metsätalousministerin asetusten P.30/Menhut-II/2012, P.41/Menhut-II/2014 ja P.42/Menhut-II/2014 (jäljempänä ’asetukset’) mukaisesti. Kyseisten asetusten mukaan maakunta- ja paikallistason metsävirkamiesten on tehtävä kenttätarkastuksia ja validoitava luvanhaltijoiden, maanomistajien tai jalostajien toimitusketjun eri vaiheissa esittämät asiakirjat.

Toimitusketjun eri vaiheissa tehtäviä toiminnan tarkastuksia koskevat avainasiakirjat esitetään yhteenvetona kaaviossa 1.

Toimitusketjun kaikkien lähetysten mukana on oltava vastaavat kuljetusasiakirjat, joista ilmenee, onko materiaalilla voimassa oleva SVLK-todistus, vahvistetaanko materiaalin laillisuus toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksella (SDoC) tai onko materiaali peräisin takavarikoiduista lähteistä. Puu- tai puutuotelähetyksen omistajan tai hallussapitäjän on toimitusketjun kussakin vaiheessa pidettävä kirjaa siitä, onko lähetyksellä SVLK-todistus, vahvistetaanko lähetyksen laillisuus tavarantoimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksella tai onko lähetys peräisin takavarikoidusta lähteestä. Jos lähetys sisältää takavarikoitua puuta, kyseisen lähetyksen omistajan tai hallussapitäjän on huolehdittava tehokkaan järjestelmän avulla siitä, että varmennetuista laillisista lähteistä peräisin oleva puu tai tällaiset puutuotteet erotetaan takavarikoidusta puusta tai tällaisista puutuotteista, sekä pidettävä kirjaa, jotta nämä lähteet voidaan pitää erillään toisistaan.

Toimitusketjun toimijoiden edellytetään pitävän täydellistä kirjaa vastaanotetusta, varastoidusta, jalostetusta ja toimitetusta puusta ja tällaisista puutuotteista. Näiden tietojen avulla on voitava myöhemmin täsmäyttää määrälliset tiedot toimitusketjun eri vaiheissa ja niiden välillä. Kyseiset tiedot on asetettava maakunta- ja paikallistason metsävirkamiesten saataville täsmäytystä varten. Kuhunkin toimitusketjun vaiheeseen liittyviä pääasiallisia toimintoja ja menettelyjä, mukaan lukien täsmäytys, sekä vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten roolia toimitusketjun eheyden arvioinnissa selitetään tarkemmin tämän liitteen lisäyksessä.

Kaavio 1

Toimitusketjun valvonta ja vaaditut keskeiset asiakirjat toimitusketjun kussakin sellaisessa vaiheessa, jossa tietoja täsmäytetään

4. Institutionaalinen rakenne – laillisuuden varmentaminen ja vientilupien myöntäminen

4.1 Johdanto

Indonesian TLAS-järjestelmän perustana on toimijakohtaisten lupien toimintamalli, jolla on paljon yhteistä tuotteiden tai metsänhoidon sertifiointia koskevien järjestelmien kanssa. Indonesian metsätalousministeriö nimeää joukon vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia (Lembaga Penilai/LP ja Lembaga Verifikasi/LV), jotka se valtuuttaa tarkastamaan puutavaran tuottajien, kauppiaiden, jalostajien ja viejien (jäljempänä ’toimijat’) toiminnan laillisuuden.

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset akkreditoi Indonesian kansallinen akkreditointielin (KAN). Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset saavat toimeksiantonsa toimijoilta, jotka haluavat todistuksen toimintansa laillisuudesta. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten on työskenneltävä standardin ISO/IEC 17065 mukaisesti. Ne ilmoittavat tarkastusten tulokset tarkastettavana olevalle toimijalle ja metsätalousministeriölle. Asiaa koskevat tiivistelmät julkistetaan.

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos tarkastaa, että tarkastettavana oleva toimija toimii liitteessä II mainitun, Indonesian vahvistaman laillisuusmääritelmän mukaisesti. Tämä kattaa myös tarkastusten tehokkaan täytäntöönpanon sen estämiseksi, että tuntemattomista lähteistä peräisin olevaa materiaalia pääsee toimitusketjuihin. Jos todetaan, että tarkastettavana oleva toimija, joka toimii valtion metsissä, tai suuryritys (ensimmäisen asteen teollisuus, jonka kapasiteetti on yli 6 000 m3 vuodessa, taikka toisen asteen teollisuus, jonka investointien määrä on yli 500 miljoonaa Indonesian rupiaa) täyttää vaatimukset, myönnetään SVLK-laillisuustodistus, joka on voimassa 3 (kolme) vuotta. Tänä aikana vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos tekee vuosittaisia tarkastuskäyntejä sen tarkastamiseksi, että vaatimukset täyttyvät. Kun tarkastettavana oleva toimija on pieni yritys (ensimmäisen asteen teollisuus, jonka kapasiteetti on alle 6 000 m3 vuodessa, tai toisen asteen teollisuus, jonka investointien määrä on alle 500 miljoonaa Indonesian rupiaa), laillisuustodistus on voimassa 6 (kuusi) vuotta. Kun on kyse yksityisomistuksessa olevissa metsissä/olevilla mailla toimivista toimijoista, laillisuustodistus on voimassa 10 (kymmenen) vuotta. Näissä tapauksissa vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos tekee tarkastuskäyntejä joka toinen vuosi.

Yksityisomistuksessa olevissa metsissä/olevilla mailla toimivat toimijat, kotiteollisuusyritykset, käsityöläiset ja ensimmäisen asteen teollisuusyritykset, jotka jalostavat yksinomaan yksityisomistuksessa olevista metsistä/olevilta mailta peräisin olevaa puuta eivätkä voi harjoittaa vientiä suoraan, rekisteröidyt varastot (jotka käyvät kauppaa jalostamattomalla tai jalostetulla puulla, joka on peräisin yksinomaan yksityisomistuksessa olevista metsistä/olevilta mailta tai Perum Perhutanin SVLK-sertifioiduista toimista) sekä tuojat voivat osoittaa puunsa ja puutuotteidensa laillisuuden toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksella. Tällöin vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset eivät tarkasta niiden toimintaa (ks. kohta 5.3).

LV:t toimivat myös vientilupaviranomaisina. Ne tarkistavat viejien SVLK-todistuksen ja vientirekisteröinnin voimassaolon sekä tietoja koskevien ilmoitusten (kuukausitaseet) johdonmukaisuuden ennen kuin ne myöntävät vientiluvan V-Legal-asiakirjan muodossa tai FLEGT-luvan. Näin ollen liitteen I kattamia puutuotteita, joille ei ole myönnetty vientilupaa, ei saa viedä. Nämä edellytykset täyttävälle Euroopan unioniin suuntautuvalle viennille myönnetään FLEGT-lupa ja muihin määräpaikkoihin suuntautuvalle viennille V-Legal-asiakirja.

TLAS-suuntaviivoissa täsmennetään, että Indonesian kansalaisyhteiskunnan ryhmillä, yksilöillä ja paikallisyhteisöillä on oikeus tarkkailla TLAS-järjestelmän täytäntöönpanoa paikan päällä. Tällaiset riippumattomat tarkkailijat voivat arvioida, onko toiminta laillisuusmääritelmän vaatimusten mukaista ja ovatko tarkastus- ja lupamenettelyt yhdenmukaisia TLAS-vaatimusten kanssa. Ne voivat jättää valituksia vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksille, lupaviranomaisille, KAN:lle ja metsätalousministeriölle.

Kaavio 2

TLAS-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvien eri yksiköiden välinen suhde

4.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset ja lupaviranomaiset

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksilla on Indonesian järjestelmässä keskeinen asema. Ne ovat metsätalousministeriön valtuuttamia, ja ne saavat yksittäisiltä toimijoilta toimeksiantoja tarkastaa toimitusketjuun kuuluvien yksittäisten toimijoiden tuotanto-, jalostus- tai kauppatoimien laillisuus, mukaan lukien toimitusketjun eheys.

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia on kahdenlaisia: i) arviointielimet (Lembaga Penilai/LP), jotka tarkastavat metsänhoitoyksiköiden toimintaa valtion metsissä kestävyys- ja laillisuusvaatimusten perusteella, ja ii) varmentamiselimet (Lembaga Verifikasi/LV), jotka tarkastavat metsänhoitoyksiköitä, metsäteollisuusyrityksiä, kauppiaita ja viejiä laillisuusvaatimusten perusteella.

Jotta tarkastukset, joilla varmistetaan liitteessä II esitettyjen laillisuusvaatimusten täyttyminen, olisivat mahdollisimman laadukkaita, LP:iden ja LV:iden on kehitettävä tarvittavat hallinnointijärjestelmät, jotka täyttävät pätevyyttä, johdonmukaisuutta, puolueettomuutta, avoimuutta ja itse arviointiprosessia koskevat vaatimukset asiakirjan ISO/IEC 17065 mukaisesti. Kyseiset vaatimukset mainitaan TLAS-suuntaviivoissa. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset akkreditoi Indonesian kansallinen akkreditointielin (KAN).

LV:t voivat toimia myös lupaviranomaisina. Tällöin LV:t myöntävät vientilupia puutuotteille, jotka on tarkoitettu kansainvälisille markkinoille. Unionin ulkopuolisia markkinoita varten lupaviranomaiset myöntävät V-Legal-asiakirjoja, ja unionin markkinoita varten myönnetään FLEGT-lupia liitteessä IV kuvattujen vaatimusten mukaisesti. Vientilähetysten V-Legal-asiakirjoihin ja FLEGT-lupiin sovellettavat yksityiskohtaiset menettelyt kuvataan TLAS-suuntaviivoissa. LP:t eivät voi toimia lupaviranomaisina eivätkä ne siten saa myöntää vientilupia.

Kaikkien vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tai lupaviranomaisten lukuun työskentelevien tarkastajien on rekisteröidyttävä, ja niillä kaikilla on oltava voimassa oleva pätevyystodistus, jonka on myöntänyt ammattipätevyyden sertifioinnista vastaava elin (Lembaga Sertifikasi Profesi – LSP). LSP arvioi sen tietoon saatetut epäilykset tarkastajan laiminlyönneistä ja voi kumota tarkastajan pätevyystodistuksen.

4.3 Akkreditointielin

Indonesian kansallinen akkreditointielin (Komite Akreditasi Nasional – KAN) on riippumaton akkreditointielin, joka on perustettu kansallista standardointia koskevalla hallituksen asetuksella (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 ja kansallista akkreditointikomiteaa koskevalla presidentin asetuksella (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001. Se noudattaa toiminnassaan standardia ISO/IEC 17011 (Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia akkreditoiville laitoksille asetetut yleiset vaatimukset). Lisäksi se on laatinut TLAS-järjestelmää varten sisäiset asiakirjat LP:iden ja LV:iden akkreditoimista varten.

KAN:n ovat tunnustaneet kansainvälisesti Pacific Accreditation Cooperation (PAC) ja International Accreditation Forum (IAF). KAN saa akkreditoida sertifiointielimiä laadunhallintajärjestelmien, ympäristöasioiden hallintajärjestelmien ja tuotesertifioinnin alalla. KAN:n ovat tunnustaneet myös Asia Pacific Laboratory Accreditation Cooperation (APLAC) ja International Laboratory Accreditation Cooperation (ILAC).

KAN allekirjoitti metsätalousministeriön kanssa 14. heinäkuuta 2009 yhteisymmärryspöytäkirjan akkreditointipalvelujen tarjoamisesta TLAS-järjestelmän yhteydessä. Näin ollen se on vastuussa vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten akkreditoinnista, ja sen on tarkastettava, noudattavatko vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset kaikissa tapauksissa standardia ISO/IEC 17065.

LP:n tai LV:n toimintaa koskevia valituksia voi jättää KAN:lle mikä tahansa taho, jota asia koskee, esimerkiksi toimija ja riippumaton tarkkailija.

4.4 Tarkastettavana olevat toimijat

Tarkastettavana olevat toimijat ovat toimijoita, joille tehdään laillisuuden tarkastus. Niitä ovat metsänhoitoyksiköt (käyttöoikeuksien haltijat tai puunkäyttöluvan haltijat, yhteisöjen tai kuntien metsiä koskevien lupien haltijat sekä yksityiset metsän- tai maanomistajat), rekisteröidyt puuvarastot, metsäteollisuusyritykset ja muut kuin tuotantoa harjoittavat rekisteröidyt viejät. Metsänhoitoyksiköiden ja metsäteollisuusyritysten on täytettävä sovellettavat laillisuusvaatimukset. Kun kyse on viennistä, metsäteollisuusyritysten ja muiden kuin tuotantoa harjoittavien rekisteröityneiden viejien on täytettävä vientilupavaatimukset. Tarkastettavana olevilla toimijoilla on TLAS-järjestelmässä mahdollisuus valittaa tarkastuksen toteutustavasta tai tuloksista LP:lle tai LV:lle.

4.5 Riippumaton tarkkailija

Kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli TLAS-järjestelmän riippumattomassa seurannassa. Kansalaisyhteiskunnan ryhmillä, yksilöillä ja yhteisöillä, jotka toimivat riippumattomina tarkkailijoina, on oikeus arvioida, täyttääkö toiminta laillisuusvaatimukset, mukaan lukien akkreditointi-, varmennus- ja lupavaatimukset, ja raportoida siitä. Riippumattomien tarkkailijoiden havaintoja voidaan käyttää myös osana tässä sopimuksessa edellytettyä määräaikaisarviointia (liite VI).

Jos kyseessä on sääntöjenvastaisuus, joka koskee toimijan laillisuutta, riippumaton tarkkailija toimittaa valitukset suoraan sille LP:lle tai LV:lle, jota asia koskee. Jos riippumaton tarkkailija pitää valitukseen annettua LP:n tai LV:n vastausta riittämättömänä, se voi raportoida asiasta KAN:lle ja julkiselle vallalle. Jos valitus koskee vientilupien myöntämistä, riippumaton tarkkailija voi jättää valituksen suoraan lupaviranomaiselle tai metsätalousministeriölle.

4.6 Julkinen valta

Metsätalousministeriö (lokakuussa 2014 metsätalousministeriö ja ympäristöministeriö yhdistettiin ympäristö- ja metsätalousministeriöksi) sääntelee TLAS-järjestelmää ja valtuuttaa akkreditoidut LP:t tekemään SFM-arviointeja ja LV:t toteuttamaan laillisuuden varmentamisia.

Metsätalousministeriö myös valtuuttaa LV:t myöntämään vientilupia (V-Legal-asiakirjat tai FLEGT-luvat).

Metsätalousministeriö on antanut suuntaviivat, joissa esitetään varmennus- ja lupatoimintaa koskevat vaatimukset. Kyseiset suuntaviivat sisältävät myös määräyksiä siitä, miten metsätalousministeriö valvoo LV:iden varmennustoimintaa, ja niissä täsmennetään menettelyt, joiden mukaisesti metsätalousministeriö hyväksyy LV:iden lupatoiminnan ja valvoo sitä.

Lisäksi metsätalousministeriö aikoo perustaa tilapäisen jatkotoimiryhmän, joka tutkii tapauskohtaisesti mahdollisia ilmoitettuja rikkomuksia, jotka koskevat laillisuustodistuksen ja/tai V-Legal-asiakirjan/FLEGT-luvan myöntämistä. Jatkotoimiryhmän kokoonpano riippuu ilmoitetun rikkomuksen luonteesta. Se voi koostua erilaisista julkisyhteisöistä ja kansalaisyhteiskunnan toimijoista. Jatkotoimiryhmän päätelmien ja suositusten perusteella metsätalousministeriö voi kumota vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen hyväksynnän, minkä seurauksena arviointilaitoksen varmennus- ja lupatoiminta päättyy välittömästi.

Metsätalousministeri kumoaa välittömästi myös vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen hyväksynnän, jos KAN on tehnyt päätöksen hyväksynnän peruuttamisesta (esimerkiksi KAN:n vuotuisten toimien seurauksena, joilla valvotaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia). Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset voivat hakea päätökseen muutosta KAN:lta mutteivät metsätalousministeriöltä.

Metsätalousministeriö myös sääntelee lupatiedotusyksikköä, joka tiedonhallintayksikön tehtävässä validoi V-Legal-asiakirjan/FLEGT-luvan myöntämistä koskevat tiedot. Lupatiedotusyksikkö on vastuussa myös TLAS-järjestelmää koskevasta yleisestä tietojenvaihdosta. Se vastaanottaa ja arkistoi asiaankuuluvaa dataa ja tietoja laillisuustodistusten ja V-Legal-asiakirjojen/FLEGT-lupien myöntämisestä. Se vastaa myös kauppakumppaneiden toimivaltaisten viranomaisten ja sidosryhmien esittämiin kyselyihin. Lupatiedotusyksikkö hallinnoi due diligence -perusteista tuontisuositusprosessia sähköisen SILK-järjestelmänsä kautta.

Lisäksi metsätalousministeriö valvoo julkisen vallan teknisten kenttätarkastajien (Wasganis) ja yritysten teknisen henkilöstön (Ganis) rekisteröitymistä. Julkisen vallan teknisten kenttätarkastajien tehtävänä on valvoa ja seurata tukkien mittauksia. He myös viimeistelevät vaaditut kuljetusasiakirjat ja täsmäyttävät tiedot (lisätietoja tämän liitteen lisäyksessä). Yritysten tekninen henkilöstö laatii tuotanto- ja kuljetusasiakirjat kaikesta tuotannosta valtion metsissä. Yritysten tekninen henkilöstö voi myös viimeistellä vaaditut kuljetusasiakirjat, jos julkisen vallan teknisiä kenttätarkastajia ei ole ollut paikalla yli 48 tuntiin. Sekä julkisen vallan tekniset kenttätarkastajat että yritysten tekninen henkilöstö on kirjattu metsätalousministeriön rekisteriin. Metsätalousministeriö arvioi heidän toimintaansa vuosittain virallisessa tarkastuksessa.

5. Laillisuuden varmentaminen

5.1 Johdanto

Indonesialaisen puun katsotaan olevan laillista, jos sen alkuperä ja tuotantoprosessit sekä myöhemmät jalostus-, kuljetus- ja kauppatoimet on varmennettu kaikkien sovellettavien, liitteessä II ilmoitettujen Indonesian lakien ja määräysten mukaisiksi. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset tekevät arviointeja vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi. Jotta voidaan vähentää taakkaa, jota aiheutuu yksityisille metsänomistajille, kauppiaille, kotiteollisuusyrityksille ja käsityöläisille, joiden toiminta riippuu kokonaan puusta, joka on peräisin yksityisomistuksessa tai -käytössä olevista metsistä (yksityistä maata koskeva lupa), tällaiset toimijat saavat tarkasti määritellyissä tapauksissa esittää toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen SVLK-todistuksen sijaan (lisätietoja kohdassa 5.2).

5.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tekemä laillisuuden varmentaminen

Standardin ISO/IEC 17065 ja TLAS-suuntaviivojen mukaisesti laillisuuden varmennusprosessi käsittää seuraavat vaiheet:

Hakemus ja sopimuksen teko: Toimija toimittaa vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokselle hakemuksen, jossa tarkennetaan varmennuksen kohde, toimijan profiili ja muut tarpeelliset tiedot. Ennen varmennuksen aloittamista toimija ja vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos tekevät sopimuksen, jossa määritellään varmennukseen sovellettavat edellytykset.

Varmennussuunnitelma: Varmennussopimuksen allekirjoittamisen jälkeen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos laatii varmennussuunnitelman, jossa nimetään tarkastusryhmä sekä esitetään varmennusohjelma ja toimenpiteiden aikataulu. Suunnitelma toimitetaan tarkastettavana olevalle toimijalle, asianomaiselle maakunnalliselle metsäviranomaiselle ja muille asianomaisille viranomaisille maakunta- ja aluetasolla, ja varmennustoimien päivämääristä sovitaan. Kyseiset tiedot on asetettava etukäteen riippumattomien tarkkailijoiden ja yleisön saataville vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten ja metsätalousministeriön verkkosivuille ja/tai joukkotiedotusvälineiden tai kirjeiden välityksellä.

Varmennustoimet: Varmennus käsittää kolme vaihetta: i) alustava tarkastus- ja koordinointikokous, ii) asiakirjatarkastus ja tarkastuskäynnit sekä iii) päätöskokous.

— Alustava tarkastus- ja koordinointikokous: Toteutetaan koordinointitoimia asianomaisten alueellisten, maakunnallisten ja paikallisten toimistojen kanssa tarkastussuunnitelmista tiedottamiseksi ja perustietojen keräämiseksi näistä toimistoista. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos voi myös levittää tietoa ja ottaa yhteyttä asiaankuuluviin kansalaisjärjestöihin lisätietojen keräämiseksi. Alustavassa kokouksessa vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos keskustelee tarkastuksen tavoitteesta, laajuudesta, aikataulusta ja menetelmistä tarkastettavana olevan toimijan kanssa, jotta tämä saa vastauksia mahdollisiin kysymyksiinsä varmennusmenetelmistä ja toteutuksesta.

— Asiakirjatarkastus ja tarkastuskäynnit: Sen osoittamiseksi, missä määrin tarkastettavana oleva toimija noudattaa Indonesian TLAS-järjestelmän vaatimuksia, vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos tarkastaa tarkastettavana olevan toimijan järjestelmät ja menettelyt sekä asiaa koskevat asiakirjat ja tiedot. Vaatimustenmukaisuuden varmentamiseksi vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos tekee tarkastuskäyntejä, mukaan lukien havaintojen ristiintarkastus virallisten tarkastuskertomusten havaintojen kanssa. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos tarkastaa myös tarkastettavana olevan toimijan järjestelmät puun jäljittämiseksi varmistaakseen, että on näyttöä siitä, että kaikki toimitusketjuun tuotava puu täyttää laillisuusvaatimukset.

— Päätöskokous: Varmennuksen tulokset, erityisesti mahdolliset vaatimusten noudattamatta jättämiset, esitetään tarkastettavana olevalle toimijalle. Tarkastettavana oleva toimija voi esittää kysymyksiä varmennuksen tuloksista ja täsmentää vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen esittämää näyttöä.

Raportointi ja päätöksenteko: Tarkastusryhmä laatii varmennuskertomuksen metsätalousministeriön antaman mallin mukaisesti. Kertomus, joka sisältää kuvauksen mahdollisista puutteista vaatimusten noudattamisessa ja sertifioinnista tehdyn päätöksen, toimitetaan tarkastettavana olevalle toimijalle neljäntoista kalenteripäivän kuluessa päätöskokouksesta. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos toimittaa kertomuksen metsätalousministeriölle.

Tarkastusryhmän havainnot ovat ennen kaikkea vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen apukeino tehtäessä päätöstä varmennustarkastuksen tuloksista. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos päättää laillisuustodistuksen myöntämisestä tarkastusryhmän laatiman varmennuskertomuksen pohjalta.

Jos vaatimukset eivät täyty, vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos ei myönnä laillisuustodistusta. Tällöin puuta ei saa sisällyttää varmennetun laillisen puun toimitusketjuun. Kun puutteet vaatimusten noudattamisessa on korjattu, toimija voi hakea laillisuuden varmentamista uudelleen.

Sääntöjenvastaisuudet, jotka vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos havaitsee varmennuksen yhteydessä, ilmoitetaan metsätalousministeriölle ja käsitellään asiasta vastaavien viranomaisten toimesta hallinnollisia tai oikeudellisia menettelyjä noudattaen. Jos toimijaa epäillään määräysten rikkomisesta, kansalliset, maakunnalliset tai paikalliset viranomaiset voivat päättää keskeyttää sen toiminnan.

Laillisuustodistuksen myöntäminen ja todistuksen uusiminen: Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos myöntää laillisuustodistuksen, jos todetaan, että tarkastettavana oleva toimija täyttää kaikki kyseisen laillisuusvaatimuksen indikaattorit ja varmentajat kokonaan, mukaan lukien säännöt puun valvomisesta toimitusketjussa.

Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos voi milloin tahansa ilmoittaa myönnetyistä, muutetuista taikka toistaiseksi tai pysyvästi peruutetuista todistuksista metsätalousministeriölle, kuitenkin vähintään kolmen kuukauden välein. Metsätalousministeriö julkaisee kyseiset raportit verkkosivuillaan.

Tarkastettavana olevan toimijan hallussa olevan luvan tyypistä riippuen laillisuustodistus on voimassa kolmesta kymmeneen vuotta, minkä jälkeen toimijalle tehdään todistuksen uusimiseen liittyvä tarkastus. Todistus on uusittava ennen sen voimassaolon päättymistä.

Seuranta: tarkastettavana olevan toimijan hallussa olevan luvan tyypistä riippuen toimijoihin, joilla on laillisuustodistus, sovelletaan seurantaa vuoden tai kahden vuoden välein edellä kuvatun varmennusmenettelyn mukaisesti. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos voi myös toteuttaa seurannan suunniteltua aikaisemmin, jos varmennuksen kohdetta on laajennettu.

Seurantaryhmä laatii seurantakertomuksen. Jäljennös kertomuksesta, jossa esitetään mahdolliset havaitut puutteet vaatimusten noudattamisessa, toimitetaan metsätalousministeriölle. Jos vaatimusten noudattamisessa on havaittu puutteita, laillisuustodistus peruutetaan toistaiseksi tai pysyvästi.

Erityistarkastukset: Toimijoiden, joilla on laillisuustodistus, on ilmoitettava vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokselle kaikista sellaisista merkittävistä omistajuutta, rakennetta, hallintoa tai toimintaa koskevista muutoksista, jotka saattavat vaikuttaa sen laillisuustarkastusten laatuun todistuksen voimassaoloaikana. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos voi tehdä erityistarkastuksia tutkiakseen mahdollisia riippumattomien tarkkailijoiden, julkisyhteisöjen tai muiden sidosryhmien esittämiä valituksia tai niiden ilmoittamia riitoja tai vastaanotettuaan toimijan ilmoituksen muutoksesta, joka vaikuttaa sen laillisuuden tarkastuksen laatuun. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos tekee erityistarkastuksia myös, jos toimija ilmoittaa aikovansa jalostaa takavarikoitua puuta.

5.3 Laillisuuden varmentaminen toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen ja sisäisten tarkastusten avulla

Toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutus, joka perustuu standardiin SNI/ISO 17050, on standardissa ISO/IEC 17000 tarkoitettu oma vakuutus. Toisin sanoen se on vahvistus, jonka ensimmäinen osapuoli antaa sen jälkeen, kun on osoitettu, että erityiset vaatimukset täyttyvät.

Toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutusta voivat käyttää i) yksityiset metsänomistajat, ii) rekisteröidyt puuvarastot (ainoastaan ne, jotka vastaanottavat puuta yksinomaan yksityisomistuksessa olevista metsistä/olevilta mailta tai vastaanottavat SVLK-sertifioitua puuta Perum Perhutanilta), iii) kotiteollisuusyritykset ja käsityöläiset sekä iv) ensimmäisen ja toisen asteen teollisuusyritykset, jotka yksinomaan jalostavat yksityisomistuksessa olevista metsistä/olevilta mailta peräisin olevaa puuta ja joilla ei ole vientilupaa. Toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutusta sovelletaan a) yksityisomistuksessa olevista metsistä/olevilta mailta peräisin olevaan puuhun, b) tienreunojen ja hautausmaiden kunnossapidon yhteydessä saatuun puuhun, c) kierrätettyyn ja/tai purettuun puuhun sekä d) tuotuun puuhun tai tuotuihin puutuotteisiin.

Toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutus sisältää tiedot toimittajasta, tuotteista ja niiden lähteistä, kuljetusasiakirjasta ja tuotteiden vastaanottajasta sekä antamispäivämäärän. Yksityisten metsänomistajien antamaan toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutukseen on sisällyttävä myös todiste sen maa-alueen omistusoikeudesta, josta puu on peräisin. Toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutus liitetään kuljetusasiakirjaan puun hallinnoinnista annettujen määräysten perusteella. Toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen myöntämiseen ja asiaa koskeviin tarkastuksiin sovellettavat yksityiskohtaiset menettelyt kuvataan TLAS-suuntaviivoissa.

Sen, joka vastaanottaa yksityisomistuksessa olevasta metsästä peräisin olevasta puusta annetun toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen, on toteutettava ja dokumentoitava sisäisiä tarkastuksia toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa annettujen tietojen oikeellisuudesta ennen hankintasopimuksen allekirjoittamista sekä vähintään kerran vuodessa allekirjoittamisen jälkeen. Toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen vastaanottajan (ensimmäisen tai toisen asteen teollisuusyritys) on tarkastettava puuvarastojen antaman vaatimustenmukaisuusvakuutuksen tiedot kolmen kuukauden välein tukkilähteiden jäljitettävyyden osalta. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset varmentavat tämän asiakirjojen avulla SVLK-tarkastuksen yhteydessä, jos kyseessä on sertifioitu vastaanottaja. Lisäksi metsätalousministeriö voi tehdä satunnaistarkastuksia, jotka voidaan myös antaa toimivaltaisten kolmansien tehtäväksi. Jos havaitaan merkkejä petoksesta ja sääntöjenvastaisuuksista, metsätalousministeriö voi kohdistaa erityistarkastuksia toimijaan, joka käyttää toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutusta.

Kaikkien V-Legal-asiakirjan tai FLEGT-luvan kattamien puutuotteiden on tultava SVLK-sertifioidusta tai toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen kattamasta toimitusketjusta. Toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen kattamaa puuta ja kattamia puutuotteita ei päästetä suoraan kansainvälisille markkinoille. Pääsy on mahdollinen vain SVLK-sertifioidun toimijan kautta.

5.4 Tuontipuun ja tuontipuutuotteiden laillisuuden varmentaminen

Kauppaministerin asetuksen 78/M-DAG/PER/10/2014 mukaan puun ja puutuotteiden tuonti edellyttää todisteen esittämistä laillisuudesta korjuumaassa. Tässä yhteydessä toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksen mallia käytetään myös tuontiin. Ainoastaan rekisteröidyt tuojat (kauppiaat) ja jalostajat voivat tuoda puuta ja/tai puutuotteita Indonesiaan. Näiden toimijoiden on sovellettava due diligence -menettelyitä tuontipuuhun ja/tai tuontipuutuotteisiin, jotta voidaan minimoida riski laittomasti korjatun puun pääsemisestä toimitusketjuun Indonesiassa. Niiltä vaadittuihin tietoihin kuuluvat muun muassa tuotteiden HS-koodit, konossementti, korjuumaa, alkuperämaa, todiste puun laillisuudesta ja vientisatama. Due diligence -menettelyt käsittävät tietojenkeruun, riskianalyysin ja riskien vähentämisen. Ne toteutetaan metsätalousministeriön sähköisen SILK-järjestelmän avulla. Metsätalousministeriö antaa kauppaministeriölle tuontisuosituksen arvioituaan kunkin toimijan toteuttamat due diligence -toimet.

Tuojien tarkastuksen yhteydessä vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset tarkastavat asiakirjojen avulla, onko due diligence -toimet toteutettu. Due diligence -menettelyt ja asiaan liittyvät tarkastukset kuvataan yksityiskohtaisesti TLAS-suuntaviivoissa ja asiaa koskevissa tuontimääräyksissä.

5.5 Julkisen vallan vastuu soveltamisen valvonnasta

Metsätalousministeriö sekä maakunta- ja paikallistason metsätoimistot vastaavat puun toimitusketjujen valvonnasta ja tarkastavat asiaan liittyvät asiakirjat (esim. vuotuiset työsuunnitelmat, hakkuuraportit, tukkeja koskevat taseraportit, kuljetusasiakirjat, tukkeja, raaka-aineita ja jalosteita koskevat taseraportit sekä tuotantoa koskevat yhteenvetotaulukot). Sääntöjenvastaisuuksien tapauksessa metsävirkamiehet voivat olla hyväksymättä kyseisiä valvonta-asiakirjoja, jolloin toimijan toiminta keskeytyy.

Metsävirkamiesten tai riippumattomien tarkkailijoiden havaitsemat sääntöjenvastaisuudet ilmoitetaan vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokselle, joka asian tarkistamisen jälkeen voi peruuttaa myönnetyn laillisuustodistuksen toistaiseksi tai pysyvästi. Metsävirkamiehet voivat toteuttaa aiheelliset toimenpiteet sovittuja menettelyjä noudattaen.

Metsätalousministeriö saa myös jäljennökset vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten kaikista varmennuskertomuksista, seurantakertomuksista ja erityistarkastuskertomuksista. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten, metsävirkamiesten tai riippumattomien tarkkailijoiden havaitsemat sääntöjenvastaisuudet annetaan tiedoksi toimijoille, joita asia koskee, ja käsitellään hallinnollisia ja oikeudellisia menettelyjä noudattaen. Jos toimijaa epäillään määräysten rikkomisesta, kansalliset, maakunnalliset tai paikalliset viranomaiset voivat päättää keskeyttää sen toiminnan toistaiseksi tai pysyvästi. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos kumoaa laillisuustodistukset välittömästi, jos laillisuusvaatimukset eivät enää täyty.

Metsätalousministeriö aikoo perustaa tilapäisen työryhmän, jonka tehtävänä on tutkia tapauskohtaisesti mahdollisia ilmoitettuja rikkomuksia, jotka koskevat laillisuustodistuksen ja/tai V-Legal-asiakirjan/FLEGT-luvan myöntämistä (jatkotoimiryhmä).

6. FLEGT-lupien myöntäminen

Indonesian vientilupa laillisille puutuotteille tunnetaan V-Legal-asiakirjana. Se on vientilupa, joka sisältää näyttöä siitä, että vientiin menevät puutuotteet ovat liitteessä II kuvattujen Indonesian laillisuusvaatimusten mukaisia ja että ne on saatu toimitusketjusta, jolle tehdään riittävät tarkastukset varmentamattomista lähteistä peräisin olevan puun torjumiseksi. V-Legal-asiakirjoja myöntävät LV:t, jotka toimivat lupaviranomaisina, ja niitä käytetään FLEGT-lupina unioniin tarkoitettujen lähetysten yhteydessä, kunhan osapuolet ovat sopineet FLEGT-lupajärjestelmän käyttämisestä.

FLEGT-lupien/V-Legal-asiakirjojen myöntämiseen sovellettavat menettelyt kuvataan TLAS-suuntaviivoissa.

Metsätalousministeriö on perustanut lupatiedotusyksikön pitämään yllä sähköistä tietokantaa, joka sisältää jäljennökset kaikista V-Legal-asiakirjoista/FLEGT-luvista sekä lupaviranomaisten kertomuksista, jotka koskevat puutteita vaatimusten noudattamisessa. Lupatiedotusyksikkö asettaa tietokantansa toimivaltaisten viranomaisten saataville unionissa. Erityisen FLEGT-luvan aitoutta, aukottomuutta ja pätevyyttä koskevissa epäilyissä toimivaltaiset viranomaiset unionissa voivat tarkistaa lupatiedot SILK-tietokannasta. Lisätietojen saamiseksi toimivaltaiset viranomaiset unionissa voivat kääntyä lupatiedotusyksikön puoleen, joka puolestaan ottaa tarvittaessa yhteyttä lupaviranomaiseen, jota asia koskee.

V-Legal-asiakirja/FLEGT-lupa myönnetään paikassa, jossa lähetys konsolidoidaan vientiä varten. Menettely on seuraava:

6.1 V-Legal-asiakirjan/FLEGT-luvan myöntää se lupaviranomainen, jolla on sopimus viejän kanssa, puutuotteita sisältävälle vientilähetykselle.

6.2 Viejän on sisäisen jäljitettävyysjärjestelmänsä avulla esitettävä todisteet puun laillisuudesta vientilupaa varten. Toimitusketjun edellinen vaihe on sisällytettävä viejän sisäiseen jäljitettävyysjärjestelmään.

6.3 V-Legal-asiakirja/FLEGT-lupa voidaan myöntää vain, jos kaikki toimittajat, jotka osallistuvat lähetykseen viejän toimitusketjussa, ovat katettuja voimassa olevalla laillisuustodistuksella, SFM-todistuksella tai toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutuksella.

6.4 Voidakseen saada V-Legal-asiakirjan/FLEGT-luvan toimijan on oltava rekisteröity viejä (ETPIK-todistuksen haltija), jolla on voimassa oleva laillisuustodistus. ETPIK-todistuksen haltija toimittaa lupaviranomaiselle hakemuksen, johon on liitetty seuraavat asiakirjat sen osoittamiseksi, että kaikki tuotteen sisältämä puuraaka-aine on peräisin varmennetusta laillisesta lähteestä (joka on SVLK-sertifioitu tai josta on annettu toimittajan vaatimustenmukaisuusvakuutus): 6.4.1 yhteenvetoraportti kuljetusasiakirjoista kaiken sellaisen puun/raaka-aineen osalta, jonka tehdas on ottanut vastaan viimeisimmän tarkastuksen jälkeen (enimmillään kahdentoista kuukauden ajalta), sekä 6.4.2 yhteenvetoraportit puu/raaka-aine-taseraporteista sekä jalostettua puuta koskevista taseraporteista viimeisimmän tarkastuksen jälkeiseltä ajalta (enimmillään kaksitoista kuukautta).

6.5 Tämän jälkeen lupaviranomainen suorittaa seuraavat varmennusvaiheet: 6.5.1 toimijan laillisuustodistuksen ja ETPIK-rekisteröinnin voimassaolon tarkistaminen lupaviranomaisen oman tietokannan ja SILK-tietokannan avulla 6.5.2 tietojen täsmäytys niiden yhteenvetoraporttien perusteella, jotka koskevat kuljetusasiakirjoja, puu/raaka-aine-taseraporttia sekä jalostettua puuta koskevaa taseraporttia 6.5.3 hyötysuhte(id)en seuranta kunkin tuotetyypin osalta (ainoastaan ensimmäisen asteen teollisuusyritykset) puu/raaka-aine-taseraportin sekä jalostettua puuta koskevan taseraportin perusteella 6.5.4 tarvittaessa lupaviranomainen voi tehdä tarkastuskäynnin tietojen täsmäytyksen jälkeen, jotta voidaan varmistua V-Legal-asiakirjassa/FLEGT-luvassa ilmoitettavien tietojen johdonmukaisuudesta. Tämä voidaan tehdä tarkastamalla vientilähetyksestä otettu otos sekä tutkimalla tehtaan toimintaa tai puuvarastoa ja kirjanpitoa.

6.6 Varmennuksen tulokset: 6.6.1 Jos ETPIK-todistuksen haltija noudattaa laillisuudelle ja toimitusketjulle asetettuja vaatimuksia, lupaviranomainen myöntää V-Legal-asiakirjan/FLEGT-luvan liitteessä IV esitetyn mallin mukaisena. 6.6.2 Edellä mainittuja vaatimuksia noudattava ETPIK-todistuksen haltija saa käyttää vaatimustenmukaisuusmerkintää (V-Legal-merkintä) tuotteissaan ja/tai niiden pakkauksissa. Vaatimustenmukaisuusmerkinnän käyttöön sovellettavat kansalliset suuntaviivat kuvataan TLAS-suuntaviivoissa. 6.6.3 Jos ETPIK-todistuksen haltija ei noudata laillisuudelle ja toimitusketjulle asetettuja vaatimuksia, lupaviranomainen antaa kertomuksen puutteellisesta vaatimusten noudattamisesta V-Legal-asiakirjan/FLEGT-luvan sijaan. Vaatimusten noudattamatta jättämistä koskeva kertomus pysäyttää asianomaisen puun ja/tai asianomaisten puutuotteiden kuljetukset. 6.6.4 Jos lähetykseen tehdään muutoksia ennen kuin se lähtee vientisatamasta (esimerkiksi muutetaan TLAS-suuntaviivoissa määritettyä määräpaikkaa, määrää tai lajia), viejän on haettava lupaviranomaiselta alkuperäisen vientiluvan peruuttamista ja uutta vientilupaa (uusia vientilupia). Lupaviranomaisen on ilmoitettava lupatiedotusyksikölle kaikista peruutetuista vientiluvista. 6.6.5 Jos toimija käyttää väärin tai väärentää laillisuustodistuksia ja/tai vientilupia, metsätalousministeriö langettaa sovellettavissa säännöissä määrättyjä seuraamuksia.

6.7 Lupaviranomainen 6.7.1 toimittaa jäljennöksen V-Legal-asiakirjasta/FLEGT-luvasta tai vaatimusten noudattamatta jättämistä koskevasta kertomuksesta metsätalousministeriölle kahdenkymmenenneljän tunnin kuluessa päätöksen tekemisestä 6.7.2 toimittaa täydellisen kertomuksen sekä julkisen yhteenvetokertomuksen, joissa ilmoitetaan myönnettyjen V-Legal-asiakirjojen/FLEGT-lupien lukumäärä ja havaittujen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä ja tyyppi, kolmen kuukauden välein metsätalousministeriölle sekä niiden jäljennökset kauppaministeriölle ja teollisuusministeriölle.

7. Seuranta

Indonesian TLAS-järjestelmään sisältyy kansalaisyhteiskunnan toteuttama seuranta (riippumaton tarkkailu). Jotta järjestelmä tukisi vielä vankemmin vapaaehtoisia FLEGT-kumppanuussopimuksia, siihen lisätään määräaikaisarviointi.

Kansalaisyhteiskunta toteuttaa riippumatonta seurantaa sen arvioimiseksi, noudattavatko toimijat, LP:t, LV:t ja lupaviranomaiset Indonesian TLAS-järjestelmän vaatimuksia, mukaan lukien akkreditointistandardit ja -suuntaviivat. Kansalaisyhteiskunnalla tarkoitetaan tässä yhteydessä indonesialaisia oikeussubjekteja, joihin kuuluvat valtiosta riippumattomat järjestöt, paikallisyhteisöt sekä yksittäiset Indonesian kansalaiset.

Määräaikaisarvioinnin tarkoituksena on varmistaa riippumattomasti, että Indonesian TLAS-järjestelmä toimii kuvatulla tavalla, ja lisätä siten myönnettyjen FLEGT-lupien luotettavuutta. Määräaikaisarvioinnissa hyödynnetään riippumattomien tarkkailijoiden päätelmiä ja suosituksia. Määräaikaisarvioinnin periaatteet esitetään liitteessä VI.