JULKISIA HANKINTOJA KOSKEVA SOPIMUS

JOHDANTO

TÄMÄN SOPIMUSKEN SOPIMUSPUOLET (joita seuraavassa kutsutaan "sopimuspuoliksi"):

OTTAEN HUOMIOON ministerien sopineen Tokion julistuksessa 14. syyskuuta 1973, että laajoissa monenkeskisissä kauppaneuvotteluissa tulisi tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (jota seuraavassa kutsutaan "yleissopimukseksi" tai "GATTiksi") puitteissa pyrkiä muun muassa vähentämään tai poistamaan tullien ulkopuolisia toimenpiteitä tai, missä tämä ei ole tarkoituksenmukaista, niiden kauppaa rajoittavia tai vääristäviä vaikutuksia ja saattaa sellaiset toimenpiteet tehokkaamman kansainvälisen järjestyksen alaisiksi.

OTTAEN HUOMIOON ministerien myös sopineen, että neuvotteluissa tulisi pyrkiä takaamaan lisäetuja kehitysmaiden kansainväliselle kaupalle, ja tunnustaen erillistoimenpiteiden soveltamisen tärkeyden siten, että niille annetaan erityis- ja suotuisampi kohtelu sikäli kuin se on toteutettavissa ja tarkoituksenmukaista.

TUNNUSTAEN, että saavuttaakseen taloudelliset ja yhteiskunnalliset tavoitteensa soveltaa kansojensa elintason kohottamiseen pyrkiviä taloudellisen kehityksen ohjelmia ja politiikkaa ja huomioon ottaen maksutaseasemansa kehitysmaiden voi olla tarpeen ottaa käyttöön sovittuja erillistoimenpiteitä.

OTTAEN HUOMIOON ministerien Tokion julistuksessa tunnustaneen, että vähiten kehittyneiden kehitysmaiden erityistilanteelle ja -ongelmille on omistettava erityistä huomiota, ja painottaneen tarvetta varmistaa, että nämä maat saavat neuvottelujen kuluessa erityiskohtelun kaikkien kehitysmaiden eduksi hyväksyttyjen yleisten tai erityisten toimenpiteiden yhteydessä.

TUNNUSTAEN tarpeen muodostaa lakeja, säännöksiä, menettelyjä ja käytäntöä koskevat sovitut kansainväliset puitteet julkisille hankinnoille tarkoituksenaan saavuttaa maailmankaupan suurempi vapauttaminen ja laajentuminen, ja parantaa maailmankaupan käymisen kansainvälisiä puitteita.

TUNNUSTAEN, että julkisia hankintoja koskevia lakeja, säännöksiä, menettelyjä ja käytäntöä ei tulisi valmistella, ottaa käyttöön eikä soveltaa ulkomaisiin tai kotimaisiin tuotteisiin ja ulkomaisiin tai kotimaisiin myyjiin suojan hankkimiseksi kotimaisille tuotteille tai myyjille eikä ulkomaisten tuotteiden tai myyjien syrjintään toisiinsa niiden.

TUNNUSTAEN, että on toivottavaa huolehtia julkisia hankintoja koskevien lakien, säännösten, menettelyjen ja käytännön julkisuudesta.

TUNNUSTAEN tarpeen ottaa käyttöön kansainväliset ilmoitus-, neuvottelu-, valvontaja riitojen ratkaisumenettelyt tarkoituksenaan varmistaa julkisia hankintoja koskevien kansainvälisten määräysten oikeudenmukainen, nopea ja tehokas täytäntöönpano ja säilyttää oikeuksien ja velvollisuuksien tasapaino korkeimmalla mahdollisella tasolla.

SOPIVAT täten seuraavasta:

Artikla I

Soveltamisala

1. Tätä sopimusta sovelletaan:

a) kaikkiin tämän sopimuksen alaisten hankintayksikköjen(1) tavaranhankintoja koskeviin lakeihin, säännöksiin, menettelyihin ja käytäntöön. Tämä sisältää tavarantoimituksiin välittömästi liittyvät palvelukset, jos näiden välittömien palvelusten arvo ei ylitä itse tavaroiden arvoa, mutta ei varsinaisia palvelussopimuksia,

b) kaikkiin hankintasopimuksiin, joiden arvo on 150 000 SDR tai enemmän(2). Mitään hankittavaa tavaraerää ei saa jakaa tarkoituksella supistaa kunkin tehtävän sopimuksen alle 150 000 SDR:n. Mikäli erityinen tarve jonkin samaa tyyppiä olevan tavaran tai tavaroiden hankkimiseksi johtaa useamman kuin yhden sopimuksen tai erillisten osasopimusten tekemiseen, tämän sopimuksen soveltamisen perustana on näiden peräkkäisten osasopimusten arvo kahdentoista kuukauden ajalta alkuperäisestä sopimuksesta;

c) Sopimuspuolten välittömään tai olennaiseen valvontaan kuuluvien hankintayksikköjen ja muiden sopimuksen piiriin sisällytettyjen hankintayksikköjen tavaranhankinnoissa sovellettavaan hankintamenettelyyn ja -käytäntöön. Loppumääräyksissä tarkoitettuun tarkasteluun ja jatkoneuvotteluihin saakka tämän sopimuksen soveltamisala käsittää liitteessä I luetellut hankintayksikköluettelot ja, sikäli kuin niihin tehdään korjauksia, muutoksia tai täydennyksiä, niiden asemasta ilmoitetut hankintayksiköt.

2. Sopimuspuolet tiedottavat niille hankintayksiköille, joita tämä sopimus ei koske, sekä alueellisille ja paikallisille hallituksilleen ja viranomaisilleen tämän sopimuksen tavoitteista, periaatteista ja säännöistä, erityisesti kansallisen kohtelun ja syrjimättömyyden säännöistä, ja kiinnittävät niiden huomiota kokonaisetuihin, joita koituu kaupan vapauttamisesta julkisten hankintojen osalta.

Artikla II

Kansallinen kohtelu ja syrjimättömyys

1. Julkisia hankintoja koskevien lakien, säännösten, menettelytapojen ja käytännön puitteissa sopimuspuolet antavat välittömästi ja ehdoitta toisten sopimuspuolten niille tavaroille ja myyjille, jotka tarjoavat sopimuspuolten tullialueilta (mukaan lukien vapaavyöhykkeet) alkuperäisin olevia tuotteita, kohtelun, joka on vähintään yhtä edullinen kuin:

a) kotimaisille tuotteille ja myyjille annettu kohtelu;

b) minkä tahansa muun sopimuspuolen tuotteille ja myyjille annettu kohtelu.

2. Kohdan 1 määräyksiä ei sovelleta tulleihin eikä mihinkään tuonnille taituonnin yhteydessä määrättyihin maksuihin, tullien ja maksujen kantamismenetelmiin eikä muihin tuontisäännöksiin ja -muodollisuuksiin.

3. Sopimuspuolet eivät sovella julkisia hankintoja varten maanhantuotuihin tuotteisiin erilaisia alkuperäsääntöjä kuin normaalissa kaupankäynnissä tuontiajankohtana samojen tuotteiden tuonnissa samoihin sopimuspuoliin sovellettavat alkuperäsäännöt.

Artikla III

Kehitysmaiden erityis- ja erilliskohtelu

Tavoitteet

1. Sopimuspuolet ottavat tämän sopimuksen soveltamisessa ja hallinnossa tässä artiklassa esitettyjen määräysten mukaisesti asianmukaisella tavalla huomioon kehitysmaiden, erityisesti vähiten kehittyneiden maiden kehitys-, rahoitus- ja kaupalliset tarpeet niiden tarvitessa:

a) suojella maksutaseasemaansa ja varmistaa taloudellisten kehitysohjelmien soveltamiseen riittävä valuuttavarannon taso;

b) edistää kotimaisen teollisuuden perustamista tai kehittämistä mukaan lukien pien- ja kotiteollisuuden kehittäminen maaseudulla ja takapajuisilla alueilla, ja muiden kansantalouden osien taloudellista kehittämistä;

c) tukea teollisuusyksikköjä niin kauan kuin ne ovat kokonaan tai olennaisesti riippuvaisia julkisista hankinnoista;

d) rohkaista kehitysmaiden taloudellista kehitystä niiden välisin alueellisin tai maailmanlaajuisin järjestelyin, jotka on esitetty GATTin sopimuspuolille, ja joita ne eivät ole kieltäytyneet hyväksymästä.

2. Tämän sopimuksen määräysten mukaisesti sopimuspuolet helpottavat julkisiin hankintoihin vaikuttavia lakeja, säännöksiä ja menettelytapoja valmistellessaan ja soveltaessaan tuonnin kasvua kehitysmaista, pitäen mielessä vähiten kehittyneiden ja alhaisella taloudellisella kehitystasolla olevien maiden erityisongelmat.

Soveltamisala

3. Kehitysmaiden tähän sopimukseen liittymisen varmistamiseksi ehdoilla, jotka ovat niiden kehitys-, rahoitus- ja kaupallisten tarpeiden mukaisia, on kohdassa 1 luetellut ehdot otettava asianmukaisesti huomioon neuvoteltaessa tämän sopimuksen piiriin tulevista kehitysmaiden hankintayksikköluetteloista. Kehittyneet maat pyrkivät valmistellessaan tämän sopimuksen piiriin tulevia hankintayksikköluetteloitaan sisällyttämään niihin hankintayksikköjä, joiden hankkimat tuotteet ovat kehitysmaiden viennin kannalta kiinnostavia.

Sovitut poikkeukset

4. Kehitysmaat voivat neuvotella muiden tästä sopimuksesta neuvottelevien sopimuspuolten kanssa keskinäisesti hyväksyttäviä poikkeuksia kansallista kohtelua koskeviin sääntöihin tiettyjen hankintayksikköluetteloihinsa sisältyvien hankintayksikköjen tai tuotteiden osalta, jolloin on kiinnitettävä huomiota kunkin tapauksen erityisolosuhteisiin. Näissä neuvotteluissa on kohdissa 1 a)-c) mainitut näkökohdat otettava asianmukaisesti huomioon. Kehitysmaat, jotka osallistuvat kohdassa 1 d) tarkoitettuihin alueellisiin tai maailmanlaajuisiin kehitysmaiden välisiin järjestelyihin, voivat myös neuvotella poikkeuksia luetteloihinsa, jolloin on kiinnitettävä huomiota muun muassa asianomaisten alueellisten tai maailmanlaajuisten järjestelyjen julkisia hankintoja koskeviin määräyksiin. Erityisesti on otettava huomioon tuotteet, jotka voivat olla yhteisten teollisten kehitysohjelmien kohteena.

5. Tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen sopimuspuolina olevat kehitysmaat voivat muuttaa hankintayksikköluetteloitaan näiden luetteloiden muutoksia koskevien artiklan IX kohtaan 5 sisältyvien määräysten mukaisesti, jolloin on kiinnitettävä huomiota niiden kehitys-, rahoitus- ja kaupallisiin tarpeisiin, tai ne voivat pyytää komiteaa myöntämään poikkeuksia kansallista kohtelua koskevista säännöistä tietyille hankintayksikköluetteloihinsa sisältyville hankintayksiköille tai tuotteille, jolloin on kiinnitettävä huomiota kunkin tapauksen erityisolosuhteisiin ja otettava asianmukaisesti huomioon kohtien 1 a)-c) määräykset. Sopimuspuolina olevat kehitysmaat voivat myös pyytää tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen komiteaa myöntämään poikkeuksia tietyille luetteloihinsa sisältyville hankintayksiköille tai tuotteille niiden alueellisiin tai maailmanlaajuisiin kehitysmaiden välisiin järjestelyihin osallistumisen valossa, jolloin on kiinnitettävä huomiota kunkin tapauksen erityisolosuhteisiin ja otettava asianmukaisesti huomioon kohdan 1 d) määräykset. Jokaiseen kehitysmaasopimuspuolen luettelon muuttamiseen liittyvään pyyntöön komitealle on liitettävä pyynnön kannalta oleelliset asiakirjat tai muita sellaisia tietoja, jotka voivat olla välttämättömiä asiaa harkittaessa.

6. Kohtia 4 ja 5 sovelletaan tarpeellisin muutoksin kehitysmaihin, jotka liittyvät tähän sopimukseen sen voimaantulon jälkeen.

7. Kohdissa 4, 5 ja 6 mainitut poikkeukset kuuluvat tämän artiklan kohdan 13 mukaisen tarkastelun piiriin.

Tekninen apu kehitysmaasopimuspuolille

8. Sopimuspuolina olevat kehittyneet maat antavat pyynnöstä kaikkea tarkoituksenmukaiseksi katsomaansa teknistä apua kehitysmaasopimuspuolille niiden julkisia hankintoja koskevien ongelmien ratkaisemiseksi.

9. Tämä kehitysmaasopimuspuolten välisen syrjimättömyyden pohjalta annettava apu koskee muun muassa:

- tiettyjen hankintasopimusten tekemistä koskevien erityisten teknisten ongelmien ratkaisemista,

- mitä tahansa muuta ongelmaa, jota pyynnön tekevä sopimuspuoli ja toinen sopimuspuoli sopivat käsittelevänsä tämän avun yhteydessä.

Tietokeskukset

10. Sopimuspuolina olevat kehittyneet maat perustavat erikseen tai yhdessä tietokeskuksia vastaamaan kehitysmaasopimuspuolten kohtuullisiin tietopyyntöihin, jotka liittyvät muun muassa julkisia hankintoja koskeviin lakeihin, säännöksiin, menettelyyn ja käytäntöön, julkaistuihin tiedonantoihin suunnitelluista hankinnoista, tämän sopimuksen kattamien hankintayksikköjen osoitteisiin ja hankittujen tai hankittavien tuotteiden luonteeseen ja määrään mukaan lukien käytettävissä olevat tiedot tulevista hankintatarjouksista. Komitea voi myös perustaa tietokeskuksen.

Vähiten kehittyneiden maiden erityiskohtelu

11. Tokion julistuksen 6. kohdan huomioiden on sopimuspuolina olevilla vähiten kehittyneille maille ja näiden maiden myyjille näistä maista alkuperäisin olevien tuotteiden osalta suotava erityiskohtelu kaikkien yleisten tai erityisten kehitysmaasopimuspuolten eduksi suoritettujen toimenpiteiden yhteydessä. Sopimuspuolet voivat myös suoda tämän sopimuksen mukaiset edut myyjille vähiten kehittyneissä maissa, jotka eivät ole sopimuspuolia, näistä maista alkuperäisin olevien tuotteiden osalta.

12. Sopimuspuolina olevat kehittyneet maat antavat pyynnöstä sopivaksi katsomaansa apua mahdollisille vähiten kehittyneiden maiden tarjoajille tarjousten esittämisessä, sellaisten tuotteiden valitsemisessa, jotka todennäköisesti kiinnostavat vähiten kehittyneiden maiden myyjiä ja teollisuusmaiden hankintayksikköjä sekä auttavat niitä noudattamaan suunnitellun hankinnan kohteena olevia tuotteita koskevia teknisiä määräyksiä ja standardeja.

Tarkastelu

13. Komitea tarkastelee vuosittain tämän osan toimintaa ja tehokkuutta ja suorittaa aina jokaisen kolmen toimintavuoden kuluttua sopimuspuolten esittämien raporttien pohjalta laajemman tarkastelun arvioidakseen sopimuksen vaikutuksia. Osana kolmivuosittaisia tarkasteluja ja tarkoituksenaan saavuttaa tämän sopimuksen määräysten, mukaanlukien artikla II, paras mahdollinen soveltaminen ja kiinnittäen huomiota asianomaisten kehitysmaiden kehitys-, rahoitus- ja kaupallisen aseman komitea tutkii, onko tämän artiklan kohtien 4-6 määräysten mukaisesti myönnettyjä poikkeuksia muutettava tai laajennettava.

14. Artiklan IX kohdan 6 määräysten mukaisia jatkoneuvotteluja käytäessä sopimuspuolina olevat kehitysmaat harkitsevat mahdollisuutta laajentaa hankintayksikköluetteloitaan kiinnittäen huomiota taloudelliseen, rahoitukselliseen ja kaupalliseen asemaansa.

Artikla IV

Tekniset erittelyt

1. Hankittavien tuotteiden ominaisuudet määrääviä teknisiä erittelyjä, kuten laatu, suorituskyky, turvallisuus ja mitat, testaus ja testimenetelmät, tunnusmerkit, ammattisanasto, pakkaus, merkitseminen ja nimiöinti sekä hankintayksikköjen määräämät tuotteilta vaadittavia ominaisuuksia koskevat tarkastusvaatimukset, ei saa valmistella, ottaa käyttöön tai soveltaa tarkoituksella luoda esteitä kansainväliselle kaupalle eikä niiden seurauksena saa olla tarpeettomien esteiden luominen kansainväliselle kaupalle.

2. Jokaisen hankintayksikköjen määräämän teknisen erittelyn on, milloin se on asianmukaista:

a) perustuttava mieluummin suorituskykyyn, kuin mallivaatimuksiin; ja

b) perustuttava kansainvälisiin standardeihin, kansallisiin teknisiin määräyksiin tai vakiintuneisiin kansallisiin standardeihin.

3. Erityistä tavaramerkkiä tai kauppanimeä, patenttia, mallia tai tyyppiä, erityistä alkuperää tai tuottajaa ei saa vaatia tai sellaiseen viitata paitsi ellei ole olemassa tarpeeksi tarkkaa tai ymmärrettävää tapaa kuvata hankintavaatimuksia ja edellyttäen, että joko sanat "tai vastaava" tai samaa merkitsevä ilmaisu sisällytetään tarjouspyyntöön.

Artikla V

Hankintamenettelyt

1. Sopimuspuolet varmistavat, että niiden hankintayksikköjen hankintamenettelyt ovat seuraavassa esitettävien määräysten mukaisia. Avoimella hankintamenettelyllä tarkoitetaan tässä sopimuksessa menettelyä, jossa kaikki kiinnostuneet myyjät voivat esittää tarjouksen. Valikoivalla hankintamenettelyllä tarkoitetaan tässä sopimuksessa menettelyä, jossa kohdan 7 ja muiden asiaankuuluvien tämän artiklan määräysten mukaisesti hankintayksiköltä tarjouspyynnön saaneet myyjät voivat esittää tarjouksen. Suoralla hankintamenettelyllä tarkoitetaan tässä sopimuksessa menettelyä, jossa hankintayksikkö ottaa yhteyttä myyjiin erikseen noudattaen jäljempänä kohdassa 15 lueteltuja ehtoja.

Myyjien hyväksyminen

2. Hankintayksiköt eivät myyjiä hyväksyessään syrji ulkomaisia myyjiä keskenään tai suhteessa kotimaisiin myyjiin. Hyväksymismenettelyn on oltava seuraavien ehtojen mukainen:

a) kaikki hankintamenettelyyn osallistumiselle asetetut ehdot on julkaistava riittävän ajoissa, jotta kiinnostuneet myyjät pystyvät panemaan alulle ja, sikäli kuin se ei estä hankinnan suorittamista tehokkaasti, saamaan valmiiksi hyväksymiseen tarvittavat toimenpiteet;

b) mitkään myyjille asetettavat osallistumisehdot, mukaan lukien rahoitustakeet, tekniset vaatimukset, myyjien rahoitusmahdollisuuksien sekä kaupallisen ja teknisen suorituskyvyn todentamiseksi välttämättömät tiedot samoin kuin vaaditun pätevyyden todistaminen, eivät saa olla epäedullisempia ulkomaalaisille kuin kotimaisille myyjille eivätkä ne saa aiheuttaa syrjintää ulkomaisten myyjien välillä;

c) myyjien hyväksymistä ja siihen vaadittavaa aikaa ei saa käyttää siten, että ulkomaiset myyjät pidetään poissa myyjien luettelosta tai niitä estetään tulemasta otetuksi huomioon tiettyä hankintaa harkittaessa. Hankintayksiköt hyväksyvät myyjiksi ne kotimaiset ja ulkomaiset myyjät, jotka täyttävät tietyn suunnitellun hankinnan osallistumisehdot. Tiettyyn suunniteltuun hankintaan osallistumista pyytävät myyjät, joita ei ole vielä hyväksytty, on myös otettava huomioon edellyttäen, että aikaa suorittaa hyväksymismenettely loppuun on riittävästi;

d) pysyviä hyväksyttyjen myyjien luetteloja pitävät hankintayksiköt varmistavat, että kaikki hyväksytyt myyjät pyynnöstään sisällytetään luetteloihin kohtuullisen lyhyen ajan kuluessa;

e) jokaiselle hyväksymistä pyytäneelle myyjälle on tätä koskeva päätös annettava tiedoksi. Hankintayksikköjen pitämiin pysyviin luetteloihin sisällytetyille päteville myyjille on tehtävä ilmoitus näiden luettelojen lopettamisesta tai niiden luettelosta poistamisesta;

f) mikään kohdissa a)-e) ei estä myyjän poissulkemista sellaisten syiden kuin vararikon tai väärien selitysten esittämisen johdosta edellyttäen, että sellainen toimenpide on tämän sopimuksen kansallisten kohtelua ja syrjimättömyyttä koskevien määräysten mukainen.

Suunniteltua hankintaa koskeva tiedonanto ja tarjousasiakirjat

3. Hankintayksiköt julkaisevat tiedonannon jokaisesta suunnitellusta hankinnasta liitteessä II mainitussa asianmukaisessa julkaisussa. Tämä tiedonanto muodostaa kutsun osallistua joko avoimeen tai valikoivaan hankintamenettelyyn.

4. Jokaisen suunniteltua hankintaa koskevan tiedonannon on sisällettävä seuraavat tiedot:

a) toimitettavien tai mikäli tehdään useita peräkkäisiä sopimuksia, toimitettavaksi tiedettyjen tuotteiden laji ja määrä;

b) käytetäänkö avointa vai valikoivaa menettelyä;

c) mahdollinen toimituspäivämäärä;

d) tarjouspyynnön saamista tai hyväksyttyjen myyjien luetteloon merkitsemistä koskevien hakemusten tai tarjousten jättämisosoite ja päivämäärä, johon mennessä sekä minkä kielisinä nämä asiakirjat on esitettävä;

e) sopimuksen tekevän ja erittelyjen sekä muiden asiakirjojen saamiseksi välttämättömiä tietoja antavan hankintayksikön osoite;

f) kaikki myyjiltä mahdollisesti edellytettävät taloudelliset ja tekniset vaatimukset, rahoitustakeet ja tiedot;

g) tarjousasiakirjojen mahdollinen hinta ja maksuehdot.

Hankintayksikkö julkaisee jollakin GATTin virallisista kielistä suunniteltua hankintaa koskevasta tiedonannosta yhteenvedon, joka sisältää ainakin seuraavaa:

i) hankinnan kohde;

ii) tarjousten jättämiselle tai tarjouspyynnön saamista koskevalle hakemukselle asetetut aikarajat; ja

iii) osoitteet, joista hankintaa koskevia asiakirjoja voi pyytää.

5. Varmistaakseen valikoivaa hankintamenettelyä käytettäessä mahdollisimman tehokkaan kansainvälisen kilpailun hankintayksiköt pyytävät hankintajärjestelmän tehokkaan toiminnan puitteissa jokaiseen suunniteltuun hankintaan tarjouksia mahdollisimman usealta kotimaiselta ja ulkomaiselta myyjältä. Niiden on valittava menettelyyn osallistuvat myyjät oikeudenmukaisella ja syrjimättömällä tavalla.

6. a) Hankintayksiköt, jotka pitävät valikoivaa hankintamenettelyä varten pysyviä luetteloja hyväksytyistä myyjistä, julkaisevat vuosittain yhdessä liitteessä III luetellussa julkaisussa tiedonannon, joka sisältää seuraavaa:

i) pidettyjen luetteloiden yhdistelmä, joka sisältää hankittavien tuotteiden tai tuoteluokkien mukaisten luetteloiden otsikot;

ii) ehdot, jotka mahdollisten myyjien on täytettävä, jotta ne merkittäisiin näihin luetteloihin ja menetelmät, joiden mukaisesti asianomainen yksikkö tarkistaa näiden ehtojen täyttämisen;

iii) luetteloiden voimassaoloajan ja niiden uudistamismuodollisuudet.

b) Pysyviä luetteloita hyväksytyistä myyjistä pitävät hankintayksiköt voivat valita luettelossa olevista myyjistä ne, joilta pyydetään tarjous. Valintaa tehtäessä on luettelossa olevia myyjiä kohdeltava tasapuolisesti.

c) Mikäli myyjä, jota ei ole vielä hyväksytty, haluaa kohdan 3 mukaisen tiedonannon julkaisemisen jälkeen osallistua tiettyyn hankintaan, hankintayksikön on aloitettava viipymättä hyväksymismenettely.

7. Myyjien, jotka haluavat osallistua tiettyyn suunniteltuun hankintaan, on sallittava jättää tarjous ja se on otettava huomioon edellyttäen, että niillä myyjillä, joita ei vielä ole hyväksytty, on riittävästi aikaa suorittaa loppuun tämän osan kohtien 2-6 mukaiset hyväksymiseen tarvittavat toimenpiteet. Näiden myyjien määrää, jotka lisäksi oikeutetaan osallistumaan, saa rajoittaa vain hankintajärjestelmän tehokas toiminta.

8. Mikäli suunniteltua hankintaa koskevan tiedonannon julkaisemisen jälkeen, mutta ennen tarjousten avaamiselle tai vastaanottamiselle tiedonannossa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa määrättyä ajankohtaa on välttämätöntä muuttaa tiedonantoa tai julkaista se uudelleen, muutettu tai uudelleen julkaistu tiedonanto on jaettava Samalla tavalla kuin alkuperäiset asiakirjat, joihin muutos perustui. Kaikki merkittävät yhdelle myyjälle annetut suunniteltua hankintaa koskevat tiedot on samanaikaisesti annettava kaikille muille asianosaisille myyjille riittävän ajoissa, jotta myyjät voivat harkita näitä tietoja ja ottaa ne huomioon.

9. a) Kaikkien määräaikojen on oltava riittäviä, jotta niin ulkomaiset kuin kotimaisetkin myyjät voivat valmistella ja jättää tarjouksia ennen tarjousmenettelyn päättymistä. Aikarajoja määrättäessä on hankintayksikköjen omien kohtuullisten tarpeidensa mukaisesti otettava huomioon sellaisia tekijöitä kuin suunnitellun hankinnan monimutkaisuus, odotettavissa olevan aliurakoinnin laajuus ja tarjousten lähettämiseen postitse normaalisti kuluva aika niin ulkomailta kuin kotimaastakin.

b) Hankintayksikön omien kohtuullisten tarpeiden mukaisesti on toimitusaikoja määrättäessä otettava huomioon tavaroiden kuljettamiseen eri toimituspaikoista normaalisti kuluva aika.

10. a) Avoimessa menettelyssä ei tarjousten jättämiselle varattu aika saa missään tapauksessa olla lyhyempi kuin kolmekymmentä päivää tämän artiklan kohdassa 3 mainitusta julkaisemisesta;

b) Valikoivassa menettelyssä, milloin ei käytetä pysyviä luetteloja hyväksytyistä myyjistä, ei tarjouspyynnön saamista koskevan hakemuksen jättämisaika saa missään tapauksessa olla lyhyempi kuin kolmekymmentä päivää kohdassa 3 mainitusta julkaisemisesta; tarjousten jättämiselle varattu aika ei saa missään tapauksessa olla lyhyempi kuin kolmekymmentä päivää tarjouspyyntöjen lähettämisestä.

c) Valikoivassa menettelyssä, mikäli käytetään pysyviä luetteloja hyväksytyistä myyjistä, ei tarjousten jättämiselle varattu aika saa missään tapauksessa olla lyhyempi kuin kolmekymmentä päivää alkuperäisen tarjouspyynnön lähettämisestä. Mikäli alkuperäisten tarjouspyyntöjen lähettämispäivämäärä ei osu yhteen kohdassa 3 mainitun julkaisemisen kanssa, ei näiden kahden päivämäärän välillä saa missään tapauksessa olla vähempää kuin kolmekymmentä päivää.

d) Kohdissa a), b) ja c) mainittuja aikoja voidaan lyhentää joko hankintayksikön asianmukaisesti toteennäyttämän pakottavan kiireen tehdessä kyseiset määräajat epäkäytännöllisiksi tai kyseen ollessa toisesta tai sitä seuraavista tämän artiklan kohdan 4 mukaisia toistuvaisluontoisia hankintasopimuksia koskevista julkaisemisista.

11. Mikäli hankintayksikkö sallii tarjousten jättämisen useilla kielillä, on yhden näistä kielistä oltava joku GATTin virallisista kielistä.

12. Myyjille annettavien tarjouspyyntöasiakirjojen on sisällettävä kaikki tiedot, jotka ovat niille välttämättömiä pyyntöä vastaavien tarjousten jättämiseksi mukaan lukien seuraavat tiedot:

a) sen hankintayksikön osoite, jolle tarjoukset olisi lähetettävä;

b) osoite, johon lisätietopyynnöt olisi lähetettävä;

c) kieli tai kielet, joilla tarjoukset ja niiden liiteasiakirjat täytyy esittää;

d) viimeinen tarjousten jättämisen päivämäärä ja kellonaika sekä kuinka kauan tarjousten olisi oltava voimassa;

e) henkilöt, joilla on oikeus olla läsnä tarjouksia avattaessa sekä avaamispäivämäärä, -kellonaika ja -paikka;

f) kaikki myyjiltä edellytettävät tekniset vaatimukset, rahoitustakuut ja muut tiedot tai asiakirjat;

g) täydellinen kuvaus halutuista tuotteista tai kaikista teknisiä erittelyjä, tuotteilta vaadittavia ominaisuuksia koskevia tarkastusvaatimuksia, välttämättömiä suunnitelmia, piirustuksia ja ohjeaineistoja koskevista vaatimuksista;

h) hankintapäätöksen tekemisperusteet mukaan lukien kaikki hinnan ohella tarjousten arvioinnissa harkittavat tekijät sekä tarjoushinnan arvioinnissa huomioitavat kustannustekijät, kuten kuljetus-, vakuutus- ja tarkastuskulut sekä, ulkomaisten tuotteiden osalta, tullit ja muut tuontimaksut, verot ja maksuvaluutta;

i) maksuehdot;

j) kaikki muut määräykset tai ehdot.

13. a) Avoimessa hankintamenettelyssä hankintayksiköt toimittavat tarjouspyyntöasiakirjat pyynnöstä kaikille menettelyyn osallistuville myyjille ja vastaavat nopeasti kaikkiin niitä koskeviin kohtuullisiin selityspyyntöihin.

b) Valikoivassa hankintamenettelyssä hankintayksiköt toimittavat tarjouspyyntöasiakirjat pyynnöstä kaikille osallistumista haluaville myyjille ja vastaavat viipymättä kaikkiin niitä koskeviin kohtuullisiin selityspyyntöihin.

c) Hankintayksiköt vastaavat viipymättä kaikkiin tarjousmenettelyyn osallistuvien myyjien asiaankuuluvia tietoja koskeviin kohtuullisiin pyyntöihin ehdolla, että kyseiset tiedot eivät aseta näitä tavarantoimittajia kilpailijoitaan edullisempaan asemaan hankintamenettelyssä.

Tarjousten jättäminen, vastaanottaminen ja avaaminen sekä hankintapäätöksen tekeminen

14. Tarjouksia jätettäessä, vastaanotettaessa ja avattaessa on noudatettava seuraavaa:

a) tarjoukset on normaalisti jätettävä kirjallisina suoraan tai postitse. Mikäli tarjousten jättäminen teleksillä, sähkeitse tai telekopioina sallitaan, on näin tehdyn tarjouksen sisällettävä kaikki sen arvioimiseksi välttämättömät tiedot, erityisesti tarjouksentekijän esittämä kiinteä hinta sekä ilmoitus, että tarjouksentekijä hyväksyy kaikki tarjouspyynnön sisältämät määräykset ja ehdot. Tarjous on vahvistettava viipymättä kirjeitse tai lähettämällä teleksin, sähkeen tai telekopion allekirjoitettu jäljennös. Tarjousten tekeminen puhelimitse ei ole sallittua. Jos teleksin, sähkeen tai telekopion ja määräajan jälkeen vastaanotettujen asiakirjojen sisältö on erilainen tai ristiriitainen, pätee edellisten sisältö; pyynnöt osallistua valikoivaan hankintamenettelyyn voidaan esittää teleksillä, sähkeitse tai telekopiona;

b) tarjouksentekijöille mahdollisesti annettavat tilaisuudet korjata tahattomia virheitä tarjousten avaamisen ja hankintapäätöksen tekemisen välisenä aikana eivät saa aiheuttaa minkäänlaista syrjivää käytäntöä;

c) myyjälle ei saa aiheutua vahinkoa, mikäli tarjous vastaanotetaan tarjouspyyntöasiakirjoissa ilmoitetussa virastossa määräajan jälkeen pelkästään hankintayksikön virheellisen menettelyn takia. Tarjouksia voidaan myös ottaa huomioon muissa poikkeuksellisissa olosuhteissa, jossa asianomaisen hankintayksikön menettelyt antavat siihen mahdollisuuden;

d) kaikki hankintayksikköjen avoimessa ja valikoivassa hankintamenettelyssä pyytämät tarjoukset on vastaanotettava ja avattava sellaisella tavalla ja olosuhteissa, jotka takaavat sekä avaamisten säännönmukaisuuden että tietojen saannin niistä. Tarjousten vastaanottamisen ja avaamisen on myös tapahduttava tämän sopimuksen kansallista kohtelua ja syrjimättömyyttä koskevien määräysten mukaisesti. Tämän johdosta hankintayksiköt määräävät avoimen menettelyn yhteydessä tarjousten avaamisen suoritettavaksi joko tarjouksentekijöiden tai heidän edustajiensa tai sopivan puolueettoman hankintatapahtumasta sivussa olevan todistajan läsnäollessa. Tarjousten avaamisesta on laadittava kirjallinen raportti. Tämä raportti jää asianomaisten hankintayksikköjen haltuun ja on hankintayksiköstä vastuussa olevien valtion viranomaisten käytettävissä, jotta sitä voidaan tarvittaessa käyttää tämän sopimuksen artiklojen VI ja VII mukaisissa menettelyissä;

e) Jotta tarjous voidaan ottaa huomioon hankintapäätöstä tehtäessä, sen on avaamishetkellä vastattava tiedonannon tai tarjouspyyntöasiakirjojen olennaisia vaatimuksia jo oltava peräisin myyjältä, joka vastaa osallistumiselle asetettuja edellytyksiä. Mikäli hankintayksikkö on saanut tarjouksen, joka on poikkeuksellisen halpa verrattuna muihin esitettyihin tarjouksiin, se voi pyytää tarjouksentekijää varmistamaan, että tämä vastaa osallistumiselle asetettuja ehtoja ja pystyy täyttämään sopimusehdot;

f) Ellei hankintayksikkö yleisen edun takia ole päättänyt jättää hankintasopimusta tekemättä, sen on tehtävä hankintasopimus sellaisen myyjän kanssa, joka on todettu täysin kykenevän täyttämään sopimuksen ja jonka ulkomaisia tai kotimaisia tuotteita koskeva tarjous on joko halvin tai tiedonannossa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa esitettyjen erityisten arviointiperusteiden nojalla edullisimmaksi todettu;

g) Mikäli tarjouksia arvioitaessa käy ilmi, että mikään niistä ei tiedonannoissa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa esitettyjen erityisten arvioimisperusteiden nojalla ole ilmeisesti edullisin ottaa hankintayksikkö mahdollisissa jatkoneuvotteluissa tasapuolisesti huomioon ja käsittelee kaikki keskenään kilpailukykyiset tarjoukset;

h) Hankintayksikköjen olisi normaalisti pidätyttävä tekemästä hankintasopimuksia ehdolla, että myyjä järjestää tilaisuuksia vastaostoihin tai täyttää vastaavia ehtoja. Niissä määrältään rajoitetuissa tapauksissa, joissa tällaiset ehdot ovat osana hankintasopimusta, asianomaiset sopimuspuolet rajoittavat vastaostot kohtuulliseen osuuteen sopimussummasta eivätkä suosi yhden sopimuspuolen myyjiä minkään muun osapuolen myyjien kustannuksella. Teknologian lisenssiointia ei normaalisti tulisi käyttää hankintasopimuksen myöntämisen ehtona, vaan niiden tapauksien, joissa sitä vaaditaan tulisi olla niin harvoin toistuvia kuin mahdollista, eikä yhden sopimuspuolen myyjiä saa suosia minkään muun sopimuspuolen myyjien kustannuksella.

Suoran hankinnan käyttö

15. Avointa ja valikoivaa hankintamenettelyä sääteleviä kohtien 1-14 määräyksiä ei tarvitse soveltaa seuraavissa tapauksissa edellyttäen, että suoraa hankintaa ei käytetä tarkoituksella välttää suurinta mahdollista kilpailua tai tavalla, joka syrjisi ulkomaisia myyjiä keskenään tai suojelisi kotimaisia tuottajia:

a) mikäli avoimessa tai valikoivassa hankintamenettelyssä ei saada tarjouksia tai mikäli jätetyt tarjoukset ovat olleet joko salaa sovittuja tai eivät ole tarjouspyynnön oleellisten vaatimusten mukaisia tai ovat peräisin myyjiltä, jotka eivät vastaa osallistumiselle tämän sopimuksen mukaisesti asetettuja ehtoja, kuitenkin edellyttäen, että alkuperäisen tarjouspyynnön vaatimuksia ei olennaisesti muuteta tehdyssä hankintasopimuksessa;

b) mikäli tuotteet ovat taideteoksia tai niitä voi tekijänoikeuksiin kuten patentteihin tai kustannusoikeuksiin liittyvistä syistä toimittaa vain tietty myyjä eikä kohtuullista korvaavaa vaihtoehtoa ole;

c) sikäli kuin on aivan välttämätöntä, milloin tuotteita ei voitaisi hankintayksikölle ennalta-arvaamattomien tapahtumien aiheuttaman äärimmäisen kiireen takia saada avoimen tai valikoivan tarjousmenettelyn keinoin;

d) alkuperäisen myyjän hoitamissa lisätoimituksissa, joiden tarkoituksena on joko korvata tai lisätä olemassaolevia tarvikkeita tai laitteiden osia tai laajentaa olemassaolevia laitteita, mikäli myyjän vaihtaminen pakottaisi hankintayksikön ostamaan laitteita, joita ei voitaisi käyttää tai vaihtaa jo olemassaolevien laitteiden kanssa;

e) mikäli hankintayksikkö hankkii prototyyppejä tai nollasarjaan kuuluvan tuotteen, joka on kehitetty sen pyynnöstä erityisen tutkimus-, kokeilu- tai koevalmistussopimuksen kestäessä ja puitteissa. Kun tällaiset sopimukset on täytetty, on tuotteiden jatkohankinnat suoritettava tämän artiklan kohtien 1-14 mukaisesti.(3)

16. Hankintayksiköt laativat kirjallisen raportin jokaisesta tämän artiklan kohdan 15 mukaisesti tehdystä hankintapäätöksestä. Jokaisen raportin on sisällettävä hankintayksikön nimi, hankittujen tavaroiden arvo ja laatu, alkuperämaa ja ilmoitus tämän artiklan kohdan 15 mukaisista menettelyperusteista. Tämä raportti jää asianomaisten hankintayksikköjen haltuun ja on hankintayksiköstä vastuussa olevien valtion viranomaisten käytettävissä, jotta sitä voidaan tarvittaessa käyttää tämän sopimuksen artiklojen VI ja VII mukaisissa menettelyissä.

Artikla VI

Tiedottaminen ja tarkastelu

1. Kaikki julkisia hankintoja koskevat tämän sopimuksen piiriin kuuluvat lait, säännökset, oikeudenpäätökset, yleiset hallinnolliset soveltamismääräykset ja kaikki menettelyt (mukaan lukien sopimusten standardimääräykset) on sopimuspuolten viipymättä julkaistava asianomaisessa liitteessä IV mainituissa julkaisuissa siten, että muut sopimuspuolet ja myyjät pystyvät tutustumaan niihin. Sopimuspuolet ovat valmiit pyynnöstä selittämään kaikille muille sopimuspuolille julkisia hankintoja koskevia menettelytapojaan. Hankintayksiköt ovat valmiit pyynnöstä selittämään kaikille sopimuspuolina olevista maista peräisin oleville myyjille hankintakäytäntöään ja menettelytapojaan.

2. Hankintayksiköt antavat jokaisen myyjän pyynnöstä asiaankuuluvia tietoja syistä, miksi sen hakemus hyväksyttyjen myyjien luetteloon pääsemiseksi hylättiin, tai miksi sitä ei pyydetty jättämään tai sen ei sallittu jättää tarjousta.

3. Hankintayksiköt tiedottavat viipymättä, mutta kuitenkin viimeistään seitsemän päivän kuluessa hankintasopimuksen tekemisestä hylätyille tarjouksentekijöille kirjallisella tiedonannolla tai julkisella ilmoituksella, että hankintasopimus on tehty.

4. Hylätyn tarjouksentekijän pyynnöstä hankintayksikkö antaa sille viipymättä asiaankuuluvia tietoja syistä, miksi sen tarjousta ei valittu, mukaan lukien tietoja valitun tarjouksen ominaisuuksista ja suhteellisista eduista sekä ilmoittaa voittaneen tarjouksentekijän nimen.

5. Hankintayksiköt perustavat yhteyspisteen antamaan lisätietoja kaikille hylätyille tarjouksentekijöille, jotka ovat tyytymättömiä tarjouksensa hylkäämisestä annettuun selitykseen tai joilla voi olla lisäkysymyksiä hankintapäätöksen tekemisestä. On myös varauduttava hankintatapahtuman missä tahansa vaiheessa esiintulevien valitusten kuulemiseen ja tarkastelemiseen, jotta varmistetaan mahdollisimman suuressa määrin, että tämän sopimuksen piiriin kuuluvat riidat ratkaistaan tasapuolisesti ja viivyttelemättä asianomaisten myyjien ja hankintayksikköjen välillä.

6. Sopimuspuolena oleva hallitus, jonka alainen hylätty myyjä on, voi aiheuttamatta haittaa artiklan VII määräyksille pyytää hankintapäätöksen tekemisestä lisätietoja, jotka voivat olla välttämättömiä, jotta varmistettaisiin, että hankinta tehtiin oikeudenmukaisesti ja puolueettomasti. Tässä tarkoituksessa ostajamaan hallituksen on annettava tietoja sekä voittaneen tarjouksen ominaisuuksista että suhteellisista eduista sekä ilmoitettava sopimushinta. Hylätyn tarjouksentekijän hallitus voi normaalisti paljastaa viimeksimainitun tiedon edellyttäen, että se käyttää tätä oikeutta harkiten. Tapauksissa, joissa tämän tiedon luovuttaminen haittaisi kilpailua tulevista hankinnoista, ei tätä tietoa saa paljastaa, paitsi sen jälkeen kun on neuvoteltu hylätyn tarjouksentekijän hallitukselle tiedot antaneen osapuolen kanssa ja saatu sen suostumus.

7. Tehtyjä yksittäisiä hankintapäätöksiä koskevia käytettävissä olevia tietoja on annettava pyynnöstä kaikille muille sopimuspuolille.

8. Mitään sopimuspuolille annettuja luottamuksellisia tietoja, jotka estäisivät lakien täytäntöönpanon tai olisivat muutoin vastoin yleistä etua tai aiheuttaisivat haittaa tiettyjen julkisten tai yksityisten yritysten lainmukaisille kaupallisille eduille tai voisivat aiheuttaa haittaa myyjien väliselle tasapuoliselle kilpailulle, ei saa paljastaa ilman tiedon antaneen sopimuspuolen virallista valtuutusta.

9. Sopimuspuolet kokoavat ja antavat komitealle vuosittain tilastotietoja hankinnoistaan. Näiden raporttien on sisällettävä seuraavia tietoja kaikkien tämän sopimuksen piiriin kuuluvien hankintayksikköjen tekemistä hankinnoista:

a) kokonaistilastot sekä kynnysarvoa pienempien että suurempien tehtyjen hankintojen arvioidusta arvosta;

b) tilastot kynnysarvoa suurempien tehtyjen hankintojen lukumäärästä ja arvosta hankintayksiköittäin, tuoteluokittain ja joko voittaneen tarjouksen kansallisuuden tai tuotteen alkuperämaan mukaan jaoteltuna, vakiintuneen kaupan luokittelujärjestelmän tai muun tarkoituksenmukaisen luokittelujärjestelmän mukaisesti;

c) lukumäärää ja arvoa koskevat tilastot tehdyistä hankinnoista, jotka on tehty kunkin artiklan V kohdassa 15 mainitun edellytyksen nojalla.

Artikla VII

Velvoitteiden täytäntöönpano

Instituutiot

1. Tällä sopimuksella perustetaan Julkisten hankintojen komitea (jota tässä sopimuksessa kutsutaan "komiteaksi"), joka koostuu kaikkien sopimuspuolten edustajista. Tämä komitea valitsee puheenjohtajansa ja kokoontuu tarpeen mukaan, kuitenkin vähintään kerran vuodessa suodakseen sopimuspuolille tilaisuuden neuvotteluihin kaikista sopimuksen soveltamiseen tai sen tavoitteiden edistämiseen liittyvistä asioista sekä suorittamaan muut mahdolliset sopimuspuolten sille osoittamat tehtävät.

2. Komitea voi perustaa tilapäisiä paneeleja tämän artiklan kohdassa 8 esitetyllä tavalla ja siinä mainittuihin tarkoituksiin sekä työryhmiä tai muita apuelimiä, jotka suorittavat komitean niille mahdollisesti antamia tehtäviä.

Neuvottelut

3. Jokainen sopimuspuoli harkitsee myönteisesti toisen osapuolen tekemiä esityksiä ja antaa riittävästi tilaisuuksia niistä neuvottelemiseksi, koskivatpa ne mitä tahansa tämän sopimuksen soveltamiseen liittyvää asiaa.

4. Jos sopimuspuoli katsoo, että sille välittömästi tai välillisesti tämän sopimuksen perusteella kuuluva jokin etu mitätöidään tai sitä vahingoitetaan, tai jos sopimuspuoli tai sopimuspuolet estävät tämän sopimuksen jonkin tavoitteen saavuttamisen, se voi, saavuttaakseen asiassa keskinäisesti tyydyttävän ratkaisun, pyytää kirjallisesti neuvotteluja kysymyksessä olevan sopimuspuolen tai -puolten kanssa. Jokainen sopimuspuoli harkitsee myönteisesti toisen sopimuspuolen esittämää neuvottelupyyntöä. Asianomaiset sopimuspuolet aloittavat pyydetyt neuvottelut viipymättä.

5. Tietystä tämän sopimuksen toimintaan vaikuttavasta asiasta neuvottelevat sopimuspuolet antavat sitä koskevia tietoja artiklan VI kohdan 8 määräysten mukaisesti ja pyrkivät saamaan nämä neuvottelut päätökseen kohtuullisen lyhyessä ajassa.

Riitojen ratkaiseminen

6. Ellei asianomaisia sopimuspuolia tyydyttävää ratkaisua ole kohdan 4 mukaisissa neuvotteluissa saavutettu, komitea kokoontuu riidan minkä tahansa osapuolen pyynnöstä kolmenkymmenen päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta tutkimaan asiaa helpottaakseen keskinäisesti tyydyttävän ratkaisun saavuttamista.

7. Ellei komitean suorittaman yksityiskohtaisen kohdan 6 mukaisen tutkimuksen jälkeen kolmen kuukauden kuluessa saavuteta sopimuspuolia tyydyttävää ratkaisua, komitea perustaa riidan minkä tahansa osapuolen pyynnöstä paneelin

a) tutkimaan asiaa;

b) neuvottelemaan säännöllisesti riidan osapuolten kanssa ja varaa niille täydet mahdollisuudet saavuttaa keskinäisesti tyydyttävä ratkaisu;

c) antamaan lausunnon asiaan liittyvistä tämän sopimuksen soveltamista koskevista tosiseikoista ja tekemään sellaisia päätöksiä, jotka auttavat komiteaa antamaan suosituksia ja tekemään päätöksiä.

8. Helpottaakseen paneelin asettamista komitean puheenjohtaja ylläpitää epävirallista suuntaa-antavaa luetteloa hallitusten virkamiehistä, joilla on kokemusta kaupallisten suhteiden alalta. Tässä luettelossa voi esiintyä myös muita henkilöitä kuin hallitusten virkamiehiä. Tässä yhteydessä jokaista sopimuspuolta pyydetään kunkin vuoden alussa ilmoittamaan komitean puheenjohtajalle yhden tai kahden sellaisen henkilön nimet, jotka sopimuspuolet olisivat halukkaat antamaan käytettäväksi tällaiseen työhön. Kun paneeli on kohdan 7 mukaisesti perustettu, puheenjohtaja ehdottaa seitsemän päivän kuluessa riidan osapuolille kolmesta tai viidestä jäsenestä, mieluimmin hallitusten virkamiehistä, koostuvaa paneelia. Osapuolet, joita asia välittömästi koskee, vastaavat seitsemän päivän kuluessa paneelin jäseniä koskeviin puheenjohtajan esityksiin, eivätkä vastusta esityksiä muuten kuin pakottavista syistä.

Niiden maiden kansalaisia, joiden hallitukset ovat riidan osapuolina, ei voida valita tätä riitaa käsittelevän paneelin jäseniksi. Paneelin jäsenet toimivat henkilökohtaisessa ominaisuudessaan eivätkä hallitusten tai minkään järjestön edustajina. Hallitukset tai järjestöt eivät tämän vuoksi saa antaa heille paneelin käsiteltävänä olevaa asiaa koskevia ohjeita.

9. Kukin paneeli kehittää omat menettelytapansa. Kaikkien sopimuspuolten, joilla on asiassa olennaisia etuja valvottavanaan ja jotka ovat ilmoittaneet tämän komitealle, on saatava tilaisuus tulla kuulluksi. Kun paneeli voi neuvotella kenen kanssa tahansa ja pyytää tietoja mistä tahansa asianmukaisesti katsomastaan lähteestä. Ennen kuin paneeli pyytää tällaisia tietoja jonkun sopimuspuolen tuomiovallan alaisesta lähteestä, sen on tiedotettava asiasta tämän sopimuspuolen hallitukselle. Kaikki sopimuspuolet vastaavat viipymättä ja täydellisesti kaikkiin paneelin välttämättömiksi ja asianmukaisiksi katsomia tietoja koskeviin pyyntöihin. Paneelille annettuja luottamuksellisia tietoja ei saa paljastaa ilman tiedot antaneen hallituksen tai henkilön virallista valtuutusta. Milloin tällaisia tietoja paneelilta pyydetään, mutta tietojen luovuttamiseen ei ole valtuutusta, annetaan tiedoista ei-luottamuksellinen yhteenveto, jonka luovuttamiseen tiedot antanut hallitus tai henkilö on antanut luvan.

Milloin riitaan ei voida löytää keskinäisesti tyydyttävää ratkaisua tai milloin riita liittyy tämän sopimuksen tulkintaan, paneelin olisi ensin esitettävä raporttinsa kuvaileva osa asianomaisille sopimuspuolille, minkä jälkeen sen olisi esitettävä riidan osapuolille johtopäätöksensä tai luonnos niistä kohtuullisessa ajassa ennen niiden jakamista komitealle. Milloin sopimuksen tulkinta ei ole kysymyksessä ja milloin asiassa on päästy kahdenväliseen sopimukseen, paneelin raportti voidaan rajoittaa tapauksen lyhyeen kuvaukseen ja toteamukseen, että ratkaisuun on päästy.

10. Paneelin tarvitsema aika vaihtelee tapauksen mukaan. Paneelin olisi pyrittävä esittämään päätöksensä, ja milloin se on tarkoituksenmukaista, suosituksensa komitealle ilman tarpeetonta viivytystä, normaalisti neljän kuukauden kuluessa paneelin asettamisesta ottaen huomioon komitean velvollisuus varmistaa nopeasti sovinto kiireellisissä tapauksissa.

Täytäntöönpano

11. Kun tutkimus on suoritettu tai kun paneelin, työryhmän tai muun apuelimen raportti esitetään komitealle, komitea ottaa asian viipymättä harkittavaksi. Näiden raporttien osalta komitea ryhtyy normaalisti kolmenkymmenen päivän kuluessa raportin vastaanottamisesta, ellei komitea tätä määräaikaa pidennä, asianmukaisiin toimenpiteisiin, joihin kuuluu:

a) lausunto asiaa koskevista tosiseikoista

b) suosituksia yhdelle tai useammalle sopimuspuolelle; ja/tai

c) mikä tahansa muu päätös, jonka se katsoo asianmukaiseksi.

Kaikilla komitean suosituksilla on pyrittävä asian myönteiseen ratkaisuun tämän sopimuksen toimintaa koskevien määräysten ja sen johdannossa esitettyjen tavoitteiden pohjalta.

12. Jos sopimuspuoli, jolle suositukset on osoitettu, katsoo, ettei se kykene soveltamaan niitä käytäntöön, sen olisi viipymättä esitettävä komitealle kirjalliset perustelut siihen. Tässä tapauksessa komitea harkitsee, mitkä jatkotoimenpiteet ovat asianmukaisia.

13. Komitea valvoo jatkuvasti kaikkia asioita, joista se on antanut suosituksia tai tehnyt päätöksiä.

Oikeuksien ja velvollisuuksien tasapaino

14. Jos riidan osapuoli tai osapuolet eivät hyväksy komitean suosituksia, ja jos komitea katsoo olosuhteet niin vakaviksi, että toimenpide on oikeutettu, se voi valtuuttaa yhden tai useamman sopimuspuolen jättämään toistaiseksi soveltamatta tätä sopimusta kokonaan tai osittain ja sellaiseksi ajaksi kuin on välttämätöntä johonkin tai joihinkin sopimuspuoliin nähden sen mukaan kuin olosuhteiden mukaan päätetään asianmukaiseksi.

Artikla VIII

Sopimuksen poikkeukset

1. Minkään tämän sopimuksen määräyksen ei saa tulkita estävän sopimuspuolta ryhtymästä sellaiseen toimenpiteeseen tai olemaan paljastamatta sellaisia tietoja, joita se pitää välttämättöminä suojellakseen oleellisia turvallisuusetujaan, jotka liittyvät aseiden, ampumatarvikkeiden tai sotatarvikkeiden hankintaan tai kansallisen turvallisuuden tai kansallisten puolustustarpeiden kannalta välttämättömiin hankintoihin.

2. Edellyttäen, ettei toimenpiteitä sovelleta tavalla, joka muodostuisi syrjintäkeinoksi sellaisten maiden välillä, joissa vallitsevat samat olosuhteet tai kansainvälisen kaupan verhotuksi rajoittamiseksi, minkään tämän sopimuksen määräyksen ei saa tulkita estävän sopimuspuolta määräämästä sovellettavaksi tai panemasta täytäntöön toimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden, ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden tai henkisen ominaisuuden suojelemiseksi, tai jotka koskevat vammaisten henkilöiden, hyväntekeväisyysjärjestöjen tai vankityövoiman valmistamia tuotteita.

Artikla IX

Loppumääräykset

Hyväksyminen ja liittyminen

1. a) Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamalla tai muutoin tapahtuvaa hyväksymistä varten GATTin sopimuspuolten hallituksille ja Euroopan talousyhteisölle, joiden sovitut hankintayksikköluettelot sisältyvät liitteeseen I.

b) Jokainen GATTin sopimuspuolen hallitus, joka ei ole tämän sopimuksen sopimuspuoli, voi liittyä siihen asianomaisen hallituksen ja tämän sopimuksen sopimuspuolten kesken sovittavin ehdoin. Liittyminen tapahtuu tallettamalla GATTin Sopimuspuolten pääjohtajan haltuun liittymisasiakirja, jossa sovitut ehdot esitetään.

c) Tämä sopimus on avoin allekirjoittamalla tai muutoin tapahtuvaa hyväksymistä varten GATTin väliaikaisesti liittyneille hallituksille, joiden sovitut hankintayksikköluettelot sisältyvät liitteeseen I, tämän sopimuksen mukaisten oikeuksien ja velvoitteiden tehokkaaseen soveltamiseen liittyvin ehdoin, joissa otetaan huomioon niiden väliaikaista liittymistä koskevan asiakirjan oikeudet ja velvoitteet.

d) Tämä sopimus on avoin liittymistä. varten jokaiselle muulle hallitukselle tämän hallituksen ja sopimuspuolten kesken sovittavin, tämän sopimuksen mukaisten oikeuksien ja velvoitteiden tehokkaaseen soveltamiseen liittyvin ehdoin tallettamalla GATTin sopimuspuolten pääjohtajan haltuun liittymisasiakirja, jossa sovitut ehdot esitetään.

e) Hyväksymiseen nähden sovelletaan Yleissopimuksen artiklan 26: 5 a) ja b) määräyksiä.

Varaumat

2. Varaumia ei saa tehdä mihinkään tämän sopimuksen määräyksiin.

Voimaantulo

3. Tämä sopimus tulee voimaan 1. tammikuuta 1981 niiden hallitusten(4) osalta, jotka ovat sen mainittuun päivään mennessä hyväksyneet tai siihen liittyneet. Jokaisen muun hallituksen osalta sopimus tulee voimaan kolmenkymmenen päivän kuluttua siitä, kun asianomainen hallitus on sen hyväksynyt tai siihen liittynyt.

Kansallinen lainsäädäntö

4. a) Jokaisen tämän sopimuksen hyväksyvän tai siihen liittyvän hallituksen on varmistettava, että sen lait, säännökset ja hallinnolliset menettelyt sekä tähän sopimukseen liitettyyn luetteloon sisältyvien tämän hallituksen hankintayksikköjen säännöt, menettelyt ja käytäntö ovat tämän sopimuksen määräysten mukaisia viimeistään tämän sopimuksen tullessa asianomaisen hallituksen osalta voimaan.

b) Jokainen sopimuspuoli tiedottaa komitealle kaikista sellaisten lakiensa ja säännöksiensä muutoksista, jotka liittyvät tähän sopimukseen sekä muutoksista näiden lakiensa ja säännöstensä soveltamisessa.

Korjaukset tai muutokset

5. a) Tämän sopimuksen liitteitä I-IV koskevat luonteeltaan puhtaasti muodolliset korjaukset ja vähäpätöiset muutokset on ilmoitettava komitealle ja ne tulevat voimaan edellyttäen, että niitä ei kolmenkymmenen päivän kuluessa vastusteta.

b) Hankintayksikköluetteloja koskevia muita kuin kohdassa a) mainittuja muutoksia voidaan tehdä vain poikkeuksellisissa olosuhteissa. Tällaisissa tapauksissa sopimuspuoli, joka ehdottaa hankintayksikköluetteloitaan muutettaviksi, ilmoittaa siitä komitean puheenjohtajalle, joka kutsuu komitean koolle viipymättä. Sopimuspuolet harkitsevat suunniteltua muutosta ja siitä aiheutuvia korvausjärjestelyjä tarkoituksenaan ylläpitää ennen muutosta vallinneeseen, tässä sopimuksessa edellytettyyn keskinäisesti sovittuun hankintakatteeseen verrattavissa oleva hankintakatteen taso. Siinä tapauksessa, että tehdystä tai suunnitellusta muutoksesta ei päästä sopimukseen, asian käsittelyä voidaan jatkaa tämän sopimuksen artiklaan VII sisältyvien määräysten mukaisesti ottaen huomioon tarve ylläpitää oikeuksien ja velvoitteiden tasapaino mahdollisimman korkealla tasolla.

Tarkastelut ja neuvottelut

6. a) Komitea tarkastelee vuosittain tämän sopimuksen soveltamista ja toimintaa ottaen huomioon sen tavoitteet. Komitea tiedottaa vuosittain GATTin sopimuspuolille näiden tarkastelujen kattamien ajanjaksojen aikana tapahtuneesta kehityksestä.

b) Viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta ja sen jälkeen määräajoin sopimuspuolet ryhtyvät jatkoneuvotteluihin tarkoituksenaan laajentaa ja parantaa sopimusta keskinäisen vastavuoroisuuden pohjalta kiinnittäen huomiota artiklan III kehitysmaita koskeviin määräyksiin. Tässä yhteydessä komitea tutkii varhaisessa vaiheessa mahdollisuuksia laajentaa tämän sopimuksen alaa koskemaan palvelussopimukset.

Muutokset

7. Sopimuspuolet voivat muuttaa tätä sopimusta kiinnittäen huomiota muun muassa sen soveltamisessa saavutettuihin kokemuksiin. Tällainen muutos, kun sopimuspuolet ovat siihen komitean vahvistamien menettelytapojen mukaisesti suostuneet, ei tule minkään sopimuspuolen osalta voimaan ennenkuin tämä on sen hyväksynyt.

Irtisanominen

8. Jokainen sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen. Irtisanominen tulee voimaan kuudenkymmenen päivän kuluttua siitä, kun GATTin sopimuspuolten pääjohtaja on vastaanottanut kirjallisen irtisanomisilmoituksen. Jokainen sopimuspuoli voi tällaisen ilmoituksen vastaanotettuaan pyytää komitean koollekutsumista välittömästi.

Tämän sopimuksen soveltamatta jättäminen tiettyjen sopimuspuolten välillä

9. Tätä sopimusta ei sovelleta kahden sopimuspuolen välillä, jos jompikumpi sopimuspuolista samalla kun se joko hyväksyy tämän sopimuksen tai liittyy siihen, ei suostu tällaiseen soveltamiseen.

Huomautukset ja liitteet

10. Tämän sopimuksen huomautukset ja liitteet ovat sen erottamaton osa.

Sihteeristö

11. Tämän sopimuksen sihteeristönä toimii GATTin sihteeristö.

Tallettaminen

12. Tämä sopimus talletetaan GATTin sopimuspuolten pääjohtajan haltuun, joka toimittaa viipymättä jokaisella tämän sopimuksen sopimuspuolelle ja jokaiselle GATTin sopimuspuolelle oikeaksi todistetut jäljennökset siitä, jokaisesta siihen tämän artiklan kohdan 5 mukaisesti tehdystä korjauksesta tai muutoksesta, jokaisesta siihen tämän artiklan kohdan 7 mukaisesti tehdystä muutoksesta, jokaisesta liittymistä tai hyväksymistä koskevasta tämän artiklan kohdan 1 mukaisesta ilmoituksesta ja jokaisesta tämän artiklan kohdan 8 mukaisesta irtisanomisesta.

Rekisteröinti

13. Tämä sopimus rekisteröidään Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan Artiklan 102 mukaisesti.

Tehty Genevessä 12. päivänä huhtikuuta 1979 yhtenä englannin-, ranskan- ja espanjankielisenä kappaleena jokaisen tekstin ollessa todistusvoimainen, ellei liitteenä olevien hankintayksikköluettelojen osalta toisin määrätä.

(1) Tässä sopimuksessa sana "yksikkö" käsittää virastot ja laitokset.

(2) Arvomääräisen alarajan eli kynnysarvon alittavien hankintasopimusten osalta sopimuspuolet harkitsevat artiklan IX kohdan 6 mukaisesti tämän sopimuksen soveltamista kokonaan tai osittain. Erityisesti ne tarkastelevat käytetyn hankintamenettelyn ja -käytännön toteutumista sekä syrjimättömyyden ja julkisuusperiaatteen soveltamista näiden hankintasopimusten osalta silmälläpitäen näiden hankintasopimusten mahdollista sisällyttämistä tähän sopimukseen.

(3) Nollasarjan koevalmistus voi käsittää rajoitettua tuotantoa kenttätestauksen tulosten selvittämiseksi ja sen osoittamiseksi, että tuote on sopiva valmistettavaksi suurina määrinä ja täyttää hyväksyttävät laatustandardit. Se ei käsitä joukkotuotantoa kaupallisen elinkelpoisuuden toteamiseksi tai tutkimus- ja kehittämiskustannusten kattamiseksi.

(4) Tämän sopimuksen tarkoittamassa mielessä termin "hallitus" katsotaan sisältävän Euroopan talousyhteisön toimivaltaiset viranomaiset.

HUOMAUTUKSIA

Artikla I, kohta 1

Kiinnittäen huomiota sidottuun apuun liittyviin yleispoliittisiin näkökohtiin, mukaan lukien kehitysmaiden tavoite tällaisen avun saamiseksi sitomattomaksi tätä sopimusta ei sovelleta hankintoihin, jotka on tehty kehitysmaille annetun sidotun avun edistämiseksi niin kauan kuin sopimuspuolet sitä harjoittavat.

Artikla V, kohta 14 b)

Kiinnittäen huomiota kehitysmaiden yleispoliittisiin näkökohtiin julkisten hankintojen osalta todetaan, että kehitysmaat voivat artiklan V kappaleen 14 h) nojalla vaatia sopimusten tekemisen ehtona kotimaisuuden, vastaostojen tai teknologian lisenssioinnin sisällyttämistä tarjouksiin. Todetaan, että yhden sopimuspuolen myyjiä ei saa suosia minkään muun sopimuspuolen myyjien kustannuksella.

Sopimuksen liitteitä koskeva huomautus

Tämän sopimuksen liitteet, jotka sisältävät julkisten hankintojen luettelot(1), joihin tämän sopimuksen määräyksiä sovelletaan, sekä V artiklan 3 ja 6 kohdassa ja VI artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen julkaisujen luettelot, eivät laajuutensa vuoksi sisälly tähän tekstiin. Ne ovat nähtävillä julkisia hankintoja koskevan sopimuksen vahvistetussa tekstissä, jonka on julkaissut GATTin sihteeristö Genevessä 12 päivänä huhtikuuta 1979.

(1) Seuraavat valtiot ovat tallettaneet julkisten hankintojen luettelot: Australia, Euroopan talousyhteisö ja sen jäsenvaltiot, Hongkong, Intia, Jamaika, Japani, Nigeria, Norja, Ruotsi, Suomi, Sveitsi, Yhdysvallat.