Euroopan talousyhteisön ja Brasilian liittotasavallan yhteistyötä koskeva puitesopimus - Euroopan talousyhteisön ja Brasilian liittotasavallan kirjeenvaihto meriliikenteestä



Virallinen lehti nro L 262 , 01/11/1995 s. 0054 - 0065



EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JA BRASILIAN LIITTOTASAVALLAN YHTEISTYÖTÄ KOSKEVA PUITESOPIMUS EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, ja BRASILIAN LIITTOTASAVALLAN HALLITUS, jotka OTTAVAT HUOMIOON Euroopan talousyhteisön, jäljempänä `yhteisö`, jäsenvaltioiden ja Brasilian liittotasavallan, jäljempänä `Brasilia`, väliset ystävälliset suhteet ja perinteiset yhteydet, VAHVISTAVAT UUDELLEEN sitoutumisensa Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteisiin, demokraattisiin arvoihin ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, OVAT TIETOISIA yhteisestä tahdosta laajentaa ja monipuolistaa kauppaansa sekä lisätä yhteistyötään talouden, tieteen, tekniikan ja rahoituksen alalla, TUNNUSTAVAT Brasilian uudistusten, talouden nykyaikaistamisen ja kaupan vapauttamisen suotuisat vaikutukset talous- ja kauppasuhteisiinsa, PANEVAT TYYTYVÄISINÄ MERKILLE Rion ryhmän sekä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen vuoropuhelun vakiintumisen, jonka konkreettinen ilmaus on 20 päivänä joulukuuta 1990 annettu Rooman julistus, sekä eteläisen Amerikan yhtenäismarkkinoiden yhdentymiskehityksen (Mercosur), TUNNUSTAVAT ympäristönsuojelun tehostamisen merkityksen, joka liittyy kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen välttämättömyyteen, OVAT VAKUUTTUNEITA tulleja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) sääntöjen ja periaatteiden merkityksestä avoimelle kansainväliselle kaupalle ja vahvistavat uudelleen mainitussa sopimuksessa tehdyt sitoumukset sekä henkistä omaisuutta ja investointivapautta koskevien oikeuksien noudattamisen, TUNNUSTAVAT, että on tarpeen kehittää yhteiskunnallisia oikeuksia, erityisesti heikommassa asemassa olevien alojen hyväksi, OVAT PÄÄTTÄNEET tehdä tämän sopimuksen ja tätä varten nimittäneet täysivaltaisiksi edustajikseen: EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO: BRASILIAN LIITTOTASAVALLAN HALLITUS: JOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansa, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Yhteistyön demokraattinen perusta Yhteisön ja Brasilian väliset yhteistyösuhteet ja tämän sopimuksen kaikki määräykset perustuvat niiden demokraattisten periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, jotka ovat sekä yhteisön että Brasilian sisä- ja ulkopolitiikan lähtökohtana ja jotka ovat olennainen osa tätä sopimusta. 2 artikla Yhteistyön lujittaminen 1. Sopimuspuolet sitoutuvat antamaan uusia herätteitä suhteittensa kehittämiselle. Ne ovat tämän perustavoitteen saavuttaakseen päättäneet edistää yhteistyötään erityisesti kaupan, investointien, rahoituksen ja teknologian alalla ottaen huomioon Brasilian erityisaseman kehitysmaana. 2. Tämän sopimuksen päämäärien saavuttamiseksi osapuolet tunnustavat, että on hyödyllistä neuvotella keskenään yhteistä etua koskevista kansainvälisistä aiheista. 3 artikla Taloudellinen yhteistyö 1. Ottaen huomioon molemminpuoliset etunsa sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin taloudelliset tavoitteensa sopimuspuolet sitoutuvat toteuttamaan mahdollisimman laajaa keskinäistä taloudellista yhteistyötä. Tämän yhteistyön tavoitteena on erityisesti a) lujittaa ja monipuolistaa yleisesti niiden välisiä taloudellisia yhteyksiä; b) edistää osaltaan niiden talouden kehittämistä kestävältä pohjalta sekä niiden elintason kohottamista; c) edistää kaupan laajentamista markkinoiden monipuolistamista ja uusien markkinoiden avaamista silmällä pitäen; d) edistää investointivirtoja ja teknologian siirtoa ja vahvistaa investointien suojaa; e) edistää taloudellisten toimijoiden, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, välistä yhteistyötä; f) luoda työllisyystilanteen parantamiselle suotuisat olosuhteet; g) suojella ympäristöä ja parantaa sen laatua; h) edistää maaseudun kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä; i) vahvistaa kummankin osapuolen tieteellistä perustaa ja innovointikykyä; j) tukea alueellista yhdentymistä koskevia ponnistuksia ja aloitteita. 2. Sopimuspuolet määrittävät yhteisellä sopimuksella etunsa mukaisesti sekä toimivaltansa ja kykynsä huomioon ottaen taloudellisen yhteistyönsä alat jättämättä ennakolta mitään alaa yhteistyön ulkopuolelle. Yhteistyö sisältää erityisesti seuraavat alat: a) teollisuus; b) luonnonvarojen käyttö kestävän kehityksen pohjalta; c) henkinen omaisuus, mukaan lukien teollinen omaisuus, standardit ja laatuperusteet; d) terveyttä ja kasvinsuojelua koskeva sääntely; e) palvelut yleisesti, erityisesti matkailun ja liikenteen alalla; f) tietotekniikka, elektroniikka, televiestintä, avaruusteknologian käyttö; g) rahapoliittisia kysymyksiä koskeva tiedottaminen. 3. Taloudellisen yhteistyön tavoitteiden toteuttamiseksi sopimuspuolet pyrkivät lainsäädäntönsä mukaisesti edistämään muun muuassa seuraavia toimintoja: a) yhteistyötä koskevien tietojen ja näkemysten vaihtoa, erityisesti olemassa oleviin tietopankkeihin liittymällä tai perustamalla uusia tietopankkeja; b) yhteisyritysten perustamista tai laajemmin yritysten erityisvaatimuksia vastaavan kumppanuuden kehittämistä; c) yrityksiä ja taloudellisia järjestöjä edustavien henkilöiden ja valtuuskuntien välisiä vierailuja, yhteyksiä ja yhteistyön edistämistoimia, mukaan lukien soveltuvien toimintatapojen ja laitosten luominen; d) seminaarien ja yritysjohtajien tapaamisten toteuttamista sekä erityisalojen messujen, näyttelyiden ja symposiumien valmistelemista ja pitämistä sekä taloudellisten toimijoiden yhteen saattamista näissä yhteyksissä; e) hankkeiden toteutettavuutta tai uusien yhteistyömuotojen ennakolta määrittelyä koskevien tutkimusten ja arviointikertomusten toteuttamista; f) tutkimushankkeita ja tieteellistä vaihtoa. 4 artikla Suosituimmuuskohtelu Sopimuspuolet myöntävät kauppasuhteissaan toisilleen suosituimmuuskohtelun tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) määräysten mukaisesti. Molemmat osapuolet vahvistavat uudelleen tahtonsa noudattaa kauppasuhteissaan tätä sopimusta. 5 artikla Kaupallisen yhteistyön kehittäminen 1. Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään mahdollisimman laajasti keskinäisen kaupankäyntinsä kehittämistä ja monipuolistamista ottaen huomioon molempien taloudellisen tilanteen ja myöntämällä toisilleen mahdollisimman laajat helpotukset. 2. Tämän vuoksi sopimuspuolet pyrkivät tutkimaan tapoja ja keinoja poistaa kaupan kehittämisen esteet, erityisesti muut kuin tullit ja tullien kaltaiset esteet, ottaen huomioon kansainvälisissä järjestöissä tällä alalla tehdyn työn. 3. Sopimuspuolet sopivat edistävänsä tulleja, terveysoloja ja teknisiä olosuhteita, kaupan alan lainsäädäntöä ja käytänteitä sekä mahdollisesti sovellettavia polkumyynti- ja tasoitustulleja koskevaa tietojenvaihtoa ja neuvottelujen käynnistämistä. 4. Sopimuspuolet sitoutuvat neuvottelemaan keskenään kaikista kaupan alalla mahdollisesti ilmenevistä riidoista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden GATTiin liittyviä oikeuksia ja velvoitteita. Neuvottelu järjestetään mahdollisimman pian sen jälkeen, kun jompikumpi osapuoli on sitä pyytänyt. Neuvotteluja pyytävä osapuoli toimittaa toiselle osapuolelle kaikki tilanteen yksityiskohtaisen tarkastelun edellyttämät tiedot. Molemmat osapuolet pyrkivät tämän järjestelmän avulla löytämään mahdollisimman nopeasti ratkaisun kaupan alaa koskevaan riitaan. 5. Jos sopimuspuolten välisessä kaupassa jotakin tuotetta oletetaan myytävän polkumyyntinä tai vientituella ja jos tämä johtaa toimivaltaisten viranomaisten tekemään tutkimukseen, sopimuspuolet sitoutuvat tutkimaan toisen osapuolen esittämät vaatimukset. Sopimuspuolten toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat niiden pyynnöstä ja niille, joita asia koskee, ne olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella päätös on tehty. Nämä tiedot on toimitettava ennen tutkimuksen lopullisten päätelmien laatimista ja niin ajoissa, että asianomaiset voivat puolustaa etujaan. Ennen polkumyyntitullien tai lopullisten tasoitustullien käyttöönottoa sopimuspuolet pyrkivät kaikin mahdollisin keinoin ratkaisemaan ongelman rakentavasti. 6. Edellä olevaa 3, 4 ja 5 kohtaa ei sovelleta, jos Brasiliassa ja yhteisössä tulevat voimaan GATTin uusi polkumyyntisääntö ja muut sopimukset, joista parhaillaan neuvotellaan Uruguayn kierroksella. 6 artikla Kaupallisen yhteistyön muodot Aktiiviseen yhteistyöhön päästäkseen sopimuspuolet sitoutuvat kansallisten lainsäädäntöjensä mukaisesti ja kehitystasonsa huomioon ottaen toteuttamaan seuraavat toimet: - edistämään kummankin osapuolen yritysjohtajien välisiä tapaamisia, vaihtoja ja yhteyksiä sellaisten tuotteiden määrittelemiseksi, jotka voidaan asettaa kaupan toisen osapuolen markkinoilla; - helpottamaan toimivaltaisten yksikköjen välistä hallinnollista yhteistyötä tullialalla, erityisesti ammatillisen koulutustoiminnan, menettelyjen yksinkertaistamisen sekä tullisääntelyä koskevien rikkomusten estämisen ja havaitsemisen osalta; - edistämään ja tukemaan kauppaa edistävää toimintaa, kuten seminaareja, symposiumeja, kaupan ja teollisuuden alan messuja ja näyttelyitä, vierailuja, kaupallisia kampanjaviikkoja sekä muita toimia kaupan laajentamispyrkimysten tukemiseksi; - tukemaan järjestöjä ja yrityksiä, jotta ne voivat toteuttaa kummankin osapuolen kannalta kannattavia toimia; - ottamaan huomioon yhteiset edut, jotka koskevat perustuotteiden, puolivalmisteiden ja täysvalmisteiden pääsyä niiden markkinoille sekä kansainvälisten raaka-ainemarkkinoiden vakauttamista toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen sopimien tavoitteiden mukaisesti; - tarkastelemaan keinoja ja toimenpiteitä kaupan helpottamiseksi ja kaupan esteiden poistamiseksi kansainvälisissä järjestöissä tehty työ huomioon ottaen. 7 artikla Tavaroiden väliaikainen tuonti Sopimuspuolet sitoutuvat vastavuoroisesti vapauttamaan väliaikaisesti maahantuodut tavarat tulleista ja tuontimaksuista lainsäädäntönsä mukaisesti ja mahdollisuuksien mukaan olemassa olevat alan kansainväliset yleissopimukset huomioon ottaen. 8 artikla Teollisuusyhteistyö Sopimuspuolet sopivat edistävänsä Brasilian teollisuuden ja palvelualan tuotantopohjan laajentamista ja monipuolistamista kohdistamalla yhteistyötoimensa erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja edistämällä toimia, joilla pyritään helpottamaan näiden yritysten pääomansaantia, pääsyä markkinoille ja pääsyä osalliseksi soveltuvasta teknologiasta, sekä yhteisyritysten erityisesti kolmansien maiden markkinoille suuntautuvaa ja osapuolten välillä tapahtuvaa toimintaa. Sopimuspuolet kannustavat toimivaltuuksiensa puitteissa suunnitelmia ja toimintoja, jotka edistävät yritysten yhteistyötä, kuten yhteisyrityksiä, alihankintaa, teknologian siirtoa, lisenssejä, soveltavaa tutkimusta ja tullittomuutta, erityisesti vahvistamalla olemassa olevia teollisuuden ja investointien edistämisen verkkoja, joita ovat esimerkiksi ECIP (European Community Investment Partners) ja BC-Net (Business Cooperation-Network). 9 artikla Sijoitukset Sopimuspuolet sopivat toimivaltansa, lainsäädäntönsä ja politiikkansa rajoissa - edistävänsä molemminpuolisesti edullisten sijoitusten lisäämistä, - tutkivansa mahdollisuutta toteuttaa toimintoja ja järjestelmiä, joiden tarkoituksena on parantaa tämänkaltaisten sijoitusten edellytyksiä Euroopan talousyhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Rion ryhmän maiden välisistä suhteista annetun Rooman julistuksen 38 kohdan suuntaviivojen mukaisesti. 10 artikla Tieteellinen ja teknologinen yhteistyö 1. Ottaen huomioon molemminpuolisen etunsa ja tiedepolitiikkansa tavoitteet sopimuspuolet sitoutuvat kehittämään tieteellistä ja teknistä yhteistyötä, jonka tavoitteena on - vahvistaa tiede- ja teknologiayhteisöjen välisiä suhteita; - edistää tutkijoiden vaihtoa; - edistää teknologian siirtoa molemminpuolisen edun pohjalta; - edistää osapuolten tutkimuskeskusten välisiä suhteita; - kannustaa innovointia; - määritellä yhteistyösuhteet soveltavan tieteen alalla. 2. Sopimuspuolet päättävät yhteistyön laajuudesta tahtonsa mukaisesti ja valitsevat yhdessä ensisijaisina pitämänsä alat. 3. Määrittelemiensä tavoitteiden täytäntöön panemiseksi sopimuspuolet edistävät ja kannustavat muun toiminnan ohella korkean tason tiedemieskoulutusta, yhteisten tutkimushankkeiden toteuttamista, tieteellisten tietojen vaihtoa tiedeyhteisöjensä keskinäisissä seminaareissa, työryhmissä, kongresseissa ja työtapaamisissa. Tällaista toimintaa voidaan toteuttaa laitosten, elinten sekä julkisten ja yksityisten yritysten välillä. 11 artikla Standardeja koskeva yhteistyö Sopimuspuolet toteuttavat toimivaltansa asettamissa rajoissa ja lainsäädäntönsä mukaisesti toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on vähentää mittaustekniikan, standardoinnin ja sertifioinnin alalla olevia eroja edistämällä yhteensopivien sertifiointistandardien ja -järjestelmien käyttöä edellä sanotun rajoittamatta niiden kansainvälisiä velvoitteita. Tämän vuoksi ne edistävät erityisesti - asiantuntijoiden välisiä yhteyksiä mittaustekniikkaa, standardointia, laadunvalvontaa, laadun parantamista ja laatusertifiointia koskevan tiedon- ja tutkimusvaihdon helpottamiseksi; - näiden alojen erityiselinten ja -laitosten välisen vaihdon ja yhteyksien edistämistä; - laatusertifiointijärjestelmien keskinäiseen tunnustamiseen tähtäävien toimintojensa kehittämistä; - teknisen avun kehittämistä mittaustekniikan, standardoinnin ja sertifioinnin alalla sekä laadun parantamiseen tähtäävien ohjelmien kehittämistä; - neuvottelukokousten järjestämistä sen takaamiseksi, että standardit eivät ole kaupan este. 12 artikla Teknologian kehittäminen ja henkinen omaisuus 1. Brasilian ja yhteisön yritysten välisen tehokkaan yhteistyön edistämiseksi teknologian siirron, lisenssien myöntämisen, yhteissijoitusten ja riskipääomarahoituksen alalla sopimuspuolet sitoutuvat - määrittämään ne teollisuuden haarat tai alat, joihin yhteistyössä keskitytään, sekä ne järjestelmät, joiden tarkoituksena on edistää teollisuuden yhteistyötä huipputeknologian alalla; - tekemään yhteistyötä rahoitusvarojen saamiseksi sellaisiin Brasilian ja yhteisön yritysten välisiin yhteishankkeisiin, joiden tavoitteena on uuden teknologisen tietämyksen soveltaminen teollisuudessa; - tukemaan ammattitaitoisen henkilöstön koulutusta teknologisen tutkimuksen ja kehityksen alalla; - tukemaan innovointia vaihtamalla kummankin osapuolen tätä varten toteuttamia ohjelmia koskevia tietoja sekä säännöllistä kokemuksen vaihtoa, joka koskee luotujen ohjelmien käyttöä ja innovoinnin edistämistyöstä vastuussa olevien tilapäisen oleskelun järjestämistä Brasilian ja yhteisön toimielimissä. 2. Sopimuspuolet sitoutuvat lakejaan, asetuksiaan ja politiikkaansa noudattaen varmistamaan riittävän ja tehokkaan suojan henkistä omaisuutta koskeville oikeuksille, mukaan lukien patentit, tavara- ja palvelumerkit, tekijänoikeudet ja niiden lähioikeudet, maantieteelliset nimitykset, alkuperänimitykset mukaan lukien, teolliset mallit sekä integroitujen piirien kokoonpanokaaviot, ja tarvittaessa vahvistamaan tätä suojaa. Sopimuspuolet myös pyrkivät mahdollisuuksiensa mukaan helpottamaan pääsyä tämän alan tietopankkeihin ja -kantoihin. 13 artikla Kaivosalan yhteistyö Sopimuspuolet sopivat edistävänsä lainsäädäntönsä mukaisesti yhteistyötä kaivosalalla, pääasiallisesti toteuttamalla sellaisia toimintoja, joiden tarkoituksena on - kannustaa kummankin osapuolen yrityksiä osallistumaan malmivarojensa etsintään, tutkimiseen, hyödyntämiseen ja markkinoille saattamiseen; - luoda toimia, jotka suosivat pieniä ja keskisuuria kaivosalan yhteisyrityksiä; - vaihtaa malmien etsintää, tutkimusta ja hyödyntämistä koskevia kokemuksia ja teknologiaa sekä toteuttaa yhteisiä tutkimuksia teknologian kehittämismahdollisuuksien edistämiseksi. 14 artikla Energia-alan yhteistyö Sopimuspuolet tunnustavat energia-alan merkityksen taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle ja ovat valmiit lujittamaan yhteistyötään energian säästämisen ja järkiperäisen käytön alalla. Tämä yhteistyön lujittaminen koskee myös energiasuunnittelua, ja siinä otetaan huomioon ympäristönäkökohdat. Päästäkseen näihin tavoitteisiin sopimuspuolet päättävät edistää - yhteisten tutkimusten toteuttamista; - energiasuunnittelusta vastaavien jatkuvia yhteyksiä (muun muuassa energiaa koskevia selvityksiä, markkinatutkimuksia); - alan ohjelmien ja hankkeiden toimeenpanoa. 15 artikla Liikennealan yhteistyö Sopimuspuolet tunnustavat liikenteen merkityksen kaupan kehittämiselle ja tehostamiselle ja toteuttavat yhteistyönsä täytäntöön panemisen edellyttämät toimenpiteet. Lento-, tie- ja rautatieliikenteen osalta sekä perusrakenteiden alalla yhteistyössä keskitytään pääosin - yhteistä etua koskevien tietojen vaihtoon, tällä alalla toteutettavat politiikat mukaan lukien; - taloudellisille toimijoille ja julkishallinnon vastuuhenkilöille suunnattuihin koulutusohjelmiin; - tekniseen apuun, erityisesti perusrakenteiden nykyaikaistamisohjelmiin, liikkuvan kaluston uudistamisohjelmiin sekä yhdistetyn ja monivälineteknologian käyttöönottoa koskeviin ohjelmiin. 16 artikla Yhteistyö tietotekniikan, televiestinnän ja avaruusteknologian käytön alalla Sopimuspuolet toteavat, että tietotekniikalla ja televiestinnällä on erittäin suuri merkitys taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle, ja ilmoittavat olevansa valmiita yhteistyöhön yhteistä etua koskevilla aloilla, erityisesti silloin, kun on kyse - standardoinnista, yhdenmukaisuuskokeista ja sertifioinnista; - maa- ja avaruusteleviestinnästä, kuten liikenneverkoista, satelliiteista, optisista kuiduista ja digitaalisesta monipalveluverkosta (ISDN); - elektroniikasta ja mikroelektroniikasta; - tietokoneistamisesta ja automaatiosta; - tarkkapiirtotelevisiosta; - uusien tieto- ja televiestintäteknologioiden tutkimisesta ja kehittämisestä; - sijoitusten ja yhteissijoitusten edistämisestä. Tällainen yhteistyö tapahtuu erityisesti - asiantuntijoiden välisenä yhteistyönä - tutkimuksina ja tietojen vaihtona - tieteellisen ja teknisen henkilöstön koulutuksena - yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelemisenä - tutkimus- ja kehittämisalan yhteishankkeiden edistämisenä sekä yhteisön ja Brasilian yliopistojen, tutkimuskeskusten, koelaboratorioiden, yritysten sekä julkisten tai yksityisten verkko-operaattoreiden välisten tietoverkkojen ja tietopankkien luomisena. 17 artikla Matkailualan yhteistyö Sopimuspuolet antavat lainsäädäntönsä mukaisesti tukensa muun muuassa seuraavanlaisten toimintojen muodossa tehtävälle matkailualan yhteistyölle: - tietojen vaihto, markkinatutkimukset; - tilastointia ja tietotekniikkaa koskeva avunanto; - koulutustoiminta; - tilaisuuksien järjestäminen; - matkailualan laajentamisen mahdollistavien sijoitusten ja yhteissijoitusten edistäminen. 18 artikla Yhteistyö ympäristöalalla Aloittaessaan yhteistyön ympäristöalalla sopimuspuolet ilmaisevat haluavansa edistää kestävää kehitystä. Sopimuspuolet pyrkivät sovittamaan välttämättömän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen yhteen tarpeellisen luonnonsuojelun kanssa ja kiinnittämään yhteistoiminnassaan erityistä huomiota vähäosaisempiin väestönosiin, kaupunkiympäristön ongelmiin sekä ekosysteemien, kuten trooppisten metsien, suojeluun. Tätä varten sopimuspuolet pyrkivät lainsäädäntönsä mukaisesti toteuttamaan yhteisiä toimia, joiden tavoitteena on muun muuassa - ympäristönsuojelun tehokkaampi organisointi julkisella ja yksityisellä sektorilla; - erikoistuneiden työntekijöiden kouluttaminen; - tiedottaminen ja yleiseen mielipiteeseen vaikuttaminen; - tutkimusten toteuttaminen, tapaamisten järjestäminen: tietojen ja asiantuntemuksen vaihto; - yhteishankkeiden kehittäminen; - ympäristötutkimuksen tukeminen ja avustaminen; - teollisuuden yhteistyö ympäristöalalla. 19 artikla Maa- ja metsätalouden alan sekä maaseutuyhteistyö Sopimuspuolet aloittavat yhteistyön maatalouden ja maaseudun, metsätalouden, maatalousteollisuuden ja elintarviketeollisuuden alalla. Tässä tarkoituksessa ne tarkastelevat asiaa koskevan lainsäädäntönsä mukaisesti yhteistyössä ja hyvän tahdon hengessä - mahdollisuuksia kehittää keskinäistä maa- ja metsätaloustuotteiden ja maatalousteollisten tuotteiden kauppaansa; - terveyttä, kasvinsuojelua ja ympäristöä koskevia toimenpiteitä sekä niiden seurauksia, jotta ne eivät estäisi kauppaa. Sopimuspuolet pyrkivät toteuttamaan toimintaa, jolla edistetään yhteistyötä seuraavilla aloilla: - maatalousalan kehittäminen; - metsävarojen kehittäminen ja suojelu; - maatalouden ja maaseudun kehittäminen; - kehityksen inhimilliseen ulottuvuuteen liittyvät ongelmat; - maatalouden alan tieteellinen ja teknologinen koulutus; - maataloustutkimus; - kummankin sopimuspuolen maataloustuottajien väliset yhteydet kaupallisten toimien ja sijotusten helpottamiseksi; - maataloustilastot. 20 artikla Yhteistyö terveydenhuollon alalla Sopimuspuolet sopivat toimivansa yhteistyössä terveydenhuollon alalla parantaakseen tarjolla olevien palvelujen saatavuutta ja näiden palvelujen laatua Brasiliassa keskittyen pääosin vähäosaisempien väestönosien perushoitoon. Tämän vuoksi sopimuspuolet pyrkivät - tukemaan ammatillista koulutusta terveydenhuollon erityisaloilla; - toteuttamaan ohjelmia ja hankkeita, joiden tarkoituksena on parantaa kaupunki- ja maaseutuympäristön terveysoloja ja sosiaalista hyvinvointia; - tukemaan infektiotautien ja tarttuvien tautien torjuntaa, hankinnainen immuunikato-oireryhmä (AIDS) mukaan lukien. 21 artikla Yhteistyö sosiaalisen kehittämisen alalla 1. Sopimuspuolet toteuttavat yhteistyötä sosiaalisen kehittämisen alalla parantaakseen kaikkein vähäosaisempien yhteiskuntaryhmien elintasoa ja elämänlaatua. 2. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin ja toimintoihin kuuluu erityisesti teknisen avun muodossa seuraavilla aloilla annettava tuki: - sosiaalialan yksiköiden hallinto; - ammatillinen koulutus ja työpaikkojen luominen; - asumis- ja hygieniaolojen parantaminen kaupungeissa ja maaseudulla; - ehkäisevä terveydenhoito; - lastensuojelu; - nuorten rikoksentekijöiden koulutus- ja avustusohjelmat. 22 artikla Huumausaineiden torjunta 1. Sopimuspuolet sitoutuvat kumpikin toimivaltansa mukaisesti sovittamaan yhteen ja tehostamaan ponnistuksiaan huumausaineiden tuotannon ja kulutuksen estämiseksi ja vähentämiseksi. 2. Tähän yhteistyöhön kuuluvat erityisesti: - huumeiden väärinkäyttäjien koulutus-, hoito- ja vieroitushankkeet, myös heidän sijoittamisensa uudelleen ammatilliseen ja sosiaaliseen elämään. Nämä hankkeet toteutetaan edunsaajamaassa olemassa olevia perusrakenteita mahdollisuuksien mukaan hyödyntäen, - tutkimusohjelmat ja suunnitelmat, - taloudellinen yhteistyö, jonka tarkoituksena on edistää vaihtoehtoista taloudellista toimintaa, - kaikkien asiaankuuluvien tietojen, mukaan lukien rahanpesua koskevien tietojen vaihto. 3. Sopimuspuolet voivat pyytää 2 kohdan mukaisesti toteutettavien toimien rahoittamiseksi julkisten ja yksityisten laitosten sekä kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten järjestöjen yhteistyötä. 23 artikla Alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö 1. Sopimuspuolten välinen yhteistyö voi ulottua toimiin, jotka toteutetaan saman alueen kolmansien maiden kanssa tehtyjen yhteistyö- tai yhdentymissopimusten mukaisesti, jos tällaiset toimet eivät ole näiden sopimusten kanssa ristiriidassa. 2. Jättämättä mitään alaa yhteistyön ulkopuolelle seuraavat toimet otetaan erityisesti huomioon: - tekninen apu (asiantuntijoiden lähettäminen, teknisten asiantuntijoiden koulutus tiettyjen yhdentymisen käytännön näkökohtien osalta); - alueen sisäisen kaupan kehittäminen; - alueellisten laitosten sekä yhteisesti luotujen hankkeiden ja aloitteiden tukeminen MERCOSURin, Rion ryhmän tai Amazonin yhteistyösopimuksen puitteissa; - alueellisia yhteyksiä ja alueellisia viestintäyhteyksiä koskevat tutkimukset. 3. Eräät alat, kuten televiestintä ja ympäristönsuojelu, voidaan yhteisellä sopimuksella avata toisille alueesta kiinnostuneille maille, jotta yhteistyö ei rajoitu tiukasti kahdenvälisiin järjestelyihin. Jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä voidaan alueellinen ulottuvuus ottaa huomioon minkä tahansa muun hankkeen yhteydessä. 24 artikla Yhteistyö julkishallinnon alalla 1. Sopimuspuolet toimivat lainsäädäntönsä mukaisesti yhteistyössä julkishallinnon alalla liittovaltion, valtion ja kunnan tasolla. 2. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet toteuttavat toimia, joiden tarkoituksena on - julkisen sektorin nykyaikaistaminen; - uusia hallintomenetelmiä koskeva koulutus; - koulutus ja täydennyskoulutus, jonka tarkoituksena on lisätä liikkuvuutta ja antaa mahdollisuus hallinnollisten muutosten edellyttämiin henkilöstön uudelleenjärjestelyihin; - budjettisuunnittelumenetelmien parantaminen ja täydentäminen; - sosiaalipalvelujen hallintoon sekä taloudellista ja sosiaalista suunnittelua koskevaan yhteistyöhön annettava tekninen apu. 3. Sopimuspuolet järjestävät - teknisten asiantuntijoiden tapaamisia ja vierailuja sekä julkishallinnossa toimivien virkamiesten ja muun henkilöstön seminaareja ja koulutusta liittovaltion, valtion ja kunnan tasolla; - hallinnon nykyaikaistamisohjelmia koskevaa tietojen vaihtoa. 25 artikla Yhteistyö tiedottamisen ja kulttuurin alalla Sopimuspuolet sopivat kumpikin toimivaltansa mukaisesti toteuttavansa yhteisiä toimia tiedottamisen ja viestinnän alalla lujittaakseen Brasilian ja Euroopan yhteisön jäsenvaltion välillä jo olevia kulttuuriyhteyksiä. Näihin toimiin sisältyy erityisesti - tietojenvaihto molempia kiinnostavista aiheista; - selvitysten laatiminen ja tekninen apu kulttuuriperinnön säilyttämiseksi; - kulttuuritapahtumien sekä kulttuurivaihdon ja akateemisen vaihdon kannustaminen. 26 artikla Kalastusalan yhteistyö Sopimuspuolten mielestä on tärkeää lähentää niiden kalastusalaa koskevia etuja. Tämän vuoksi ne pyrkivät vahvistamaan ja kehittämään tämän alan yhteistyötään laatimalla ja panemalla täytäntöön erityisohjelmia, joihin taloudelliset toimijat, joita asia koskee, aktiivisesti osallistuvat. 27 artikla Koulutusalan yhteistyö Sopimuspuolet toteuttavat henkilöstön koulutusohjelmia yhteistä etua koskevilla aloilla ottaen huomioon alan uudet teknologiat. Tämä yhteistyö voi tapahtua - yksittäisinä toimina lähettämällä asiantuntijoita tai ammattilaisia yhteistyömaahan, - kouluttajille ja julkishallinnon tai yksityisen sektorin ylemmille toimihenkilöille suunnattuina koulutustilaisuuksina; - laitosten välisinä asiantuntemuksen ja tekniikoiden vaihto-ohjelmina, esimerkiksi tilastoinnin alalla. 28 artikla Yhteistyön toteuttamiskeinot Tässä sopimuksessa määrättyjen tavoitteiden toteuttamiseksi sopimuspuolet sitoutuvat asettamaan mahdollisuuksiensa ja omien toimintatapojensa mukaisesti käytettäväksi tarvittavat voimavarat, mukaan lukien rahoitusvarat. Tässä yhteydessä toteutetaan monivuotista ohjelmointia ja asetetaan asiat tärkeysjärjestykseen Brasilian tarpeet ja kehitystaso huomioon ottaen. 29 artikla Sekakomitea 1. Sopimuspuolet päättävät säilyttää vuonna 1982 allekirjoitetulla yhteistyösopimuksella perustetun sekakomitean; ne päättävät myös säilyttää vuonna 1987 perustetun tieteellis-teknisen alakomitean ja vuonna 1989 perustetun teollisen yhteistyön alakomitean. 2. Sekakomitean tehtävänä on - huolehtia tämän sopimuksen moitteettomasta toiminnasta - yhteensovittaa tämän sopimuksen tavoitteisiin liittyvät toimet, hankkeet ja konkreettiset toimenpiteet sekä ehdottaa niiden toteuttamiseksi tarvittavia keinoja - tarkastella sopimuspuolten kaupan ja yhteistyön kehitystä - antaa kaikki tarvittavat suositukset kaupankäynnin laajentamisen sekä yhteistyön tiivistämisen ja monipuolistamisen edistämiseksi - etsiä keinoja tämän sopimuksen alaan kuuluvilla aloilla mahdollisesti esiintyvien vaikeuksien ehkäisemiseksi. 3. Sopimuspuolet määrittelevät yhteisymmärryksessä sekakomitean kokousten esityslistan sekä kokouspäivän ja -paikan. Sekakomitea itse määrää, kuinka usein ja missä kokouksia myöhemmin pidetään, kokousten puheenjohtajasta, mahdollisuudesta perustaa muita kuin jo olemassa olevia alakomiteoita sekä muista mahdollisista kysymyksistä. 30 artikla Muut sopimukset 1. Tämä sopimus ja sen mukaisesti toteutetut toimet eivät vaikuta mitenkään yhteisön jäsenvaltioiden toimivaltaan toteuttaa kahdenvälisiä toimia Brasilian kanssa taloudellisen yhteistyön alalla tai tarpeen vaatiessa tehdä Brasilian kanssa uusia taloudellista yhteistyötä koskevia sopimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen perustamissopimusten määräysten soveltamista. 2. Jollei 1 kohdan taloudellista yhteistyötä koskevista määräyksistä muuta johdu, tämän sopimuksen määräyksillä korvataan ne yhteisön jäsenvaltioiden ja Brasilian välisten sopimusten määräykset, jotka ovat tämän sopimuksen määräysten kanssa ristiriitaisia tai samoja kuin ne. 31 artikla Alueellinen soveltaminen Tätä sopimusta sovelletaan toisaalta alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta, viimeksi mainitussa sopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti, ja toisaalta Brasilian alueeseen. 32 artikla Liite Liite on erottamaton osa tätä sopimusta. 33 artikla Voimaantulo ja hiljainen uudistaminen Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat antaneet tätä varten tarvittavien oikeudellisten menettelyjen täyttämisen toisilleen tiedoksi. Sopimus tehdään viideksi vuodeksi. Sen voimassaolo uudistuu hiljaisesti vuodeksi kerrallaan, jos kumpikaan sopimuspuoli ei irtisano sitä kirjallisesti toiselle sopimuspuolelle kuusi kuukautta ennen sen voimassaolon päättymistä. 34 artikla Todistusvoimaiset kielet Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, saksan ja tanskan kielellä kaikkien tekstien ollessa yhtä todistusvoimaisia. 35 artikla Tuleva kehitys 1. Sopimuspuolet voivat laajentaa tätä sopimusta keskinäisellä suostumuksella lisätäkseen yhteistyötä ja täydentääkseen sitä erityisiä aloja tai toimia koskevin sopimuksin. 2. Tätä sopimusta sovellettaessa molemmat sopimuspuolet voivat tehdä ehdotuksia keskinäisen yhteistyön alan laajentamiseksi ottaen huomioon yhteistyön toteuttamisesta saadun kokemuksen. >VIITTAUS FILMIIN> LIITE EUROOPAN TALOUSYHTEISÖN JA BRASILIAN LIITTOTASAVALLAN KIRJEENVAIHTO MERILIIKENTEESTÄ A. Yhteisön kirje Arvoisa herra, Olisimme kiitollisia, jos voisitte ystävällisesti vahvistaa hallituksenne suostumuksen seuraavaan: Allekirjoittaessaan yhteistyötä koskevan puitesopimuksen Euroopan talousyhteisö ja Brasilian liittotasavalta ovat sitoutuneet käsittelemään sopivaksi katsomallaan tavalla meriliikenteen toimintaa koskevia kysymyksiä erityisesti, jos se voi aiheuttaa esteitä kaupan kehitykselle. Tässä asiassa etsitään molempia tyydyttäviä ratkaisuja kaupan vapaan ja vilpittömän kilpailun periaatetta noudattaen. On myös sovittu, että näitä kysymyksiä tarkastellaan sekakomitean kokouksissa. Pyydämme Teitä, arvoisa herra, vastaanottamaan korkeimman kunnioituksemme vakuutuksen. Euroopan yhteisöjen neuvoston puolesta B. Brasilian liittotasavallan kirje Arvoisat herrat, Minulla on kunnia ilmoittaa saaneeni tänään päivätyn kirjeenne ja vahvistaa maani hallituksen suostumus seuraavaan: "Allekirjoittaessaan yhteistyötä koskevan puitesopimuksen Euroopan talousyhteisö ja Brasilian liittotasavalta ovat sitoutuneet käsittelemään sopivaksi katsomallaan tavalla meriliikenteen toimintaa koskevia kysymyksiä erityisesti, jos se voi aiheuttaa esteitä kaupan kehitykselle. Tässä asiassa etsitään molempia tyydyttäviä ratkaisuja kaupan vapaan ja vilpittömän kilpailun periaatetta noudattaen. On myös sovittu, että näitä kysymyksiä tarkastellaan sekakomitean kokouksissa." Pyydän Teitä, arvoisat herrat, vastaanottamaan korkeimman kunnioitukseni vakuutuksen. Brasilian liittotasavallan hallituksen puolesta