LIITE V

PUUTUOTTEIDEN LAILLISUUDEN VARMENTAMISTA KOSKEVA HONDURASIN JÄRJESTELMÄ (SALH)

Sisällysluettelo

1. JOHDANTO

1.1 Yleinen tausta

1.2 Puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän (SALH) tavoite

1.3 Metsänhoidon kehittämisen uudet välineet ja osa-alueet

2. SALH-JÄRJESTELMÄÄN SOVELLETTAVA HONDURASIN OIKEUDELLINEN KEHYS

2.1 Kansainväliset yleis- ja muut sopimukset

2.2 Alueelliset yleis- ja muut sopimukset

2.3 Luonnonvarojen kestävää hoitoa koskeva kansallinen lainsäädäntö

2.4 Työelämää koskeva kansallinen lainsäädäntö

2.5 Puutuotteiden viennistä perittävän valtion- ja kunnallisveron maksamista koskeva kansallinen lainsäädäntö

2.6 Hallinnollisia menettelyjä, avoimuusmekanismeja ja kansalaisvaikuttamista koskeva kansallinen lainsäädäntö

2.7 Oikeusviranomaisten soveltama kansallinen lainsäädäntö

3. SALH-JÄRJESTELMÄN OSA-ALUEET

3.1 Laillisuuden määrittely

3.2 Laillisuusmääritelmän noudattamisen varmentaminen

3.3 Toimitusketjun valvonta

3.4 FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntämismenettely

3.5 Riippumaton tarkastus

4. INSTITUTIONAALINEN KEHYS JA SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOON OSALLISTUVIEN TOIMIJOIDEN TEHTÄVÄT

4.1 SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvat toimijat

4.2 Valtion instituutiot

4.2.1 Kansallinen instituutti metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämiseksi (ICF)

4.2.2 Tulojen hallinnointiyksikkö (SAR)

4.2.3 Kunnat

4.2.4 Varallisuusinstituutti (IP)

4.2.5 Työ- ja sosiaaliturvaministeriö (STSS)

4.2.6 Hondurasin sosiaaliturvainstituutti (IHSS)

4.2.7 Energia-, luonnonvara-, ympäristö- ja kaivosministeriö (MiAmbiente)

4.2.8 Kansallinen maatalousinstituutti (INA)

4.2.9 Maatalous- ja kotieläinministeriö (SAG)

4.2.10 Tullitulojen hallinnointiosasto (DARA)

4.2.11 Välillisesti osallistuvat valtion instituutiot

4.3 Yksityinen metsäsektori

4.4 Kansalaisjärjestöt

4.4.1 Paikallisjärjestöt

4.4.2 Valtiosta riippumattomat kehitysjärjestöt

4.5 Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat (PIAH)

4.6 Valmiuksien kehittäminen

5. SALH-JÄRJESTELMÄN SOVELTAMISALA

5.1 SALH-järjestelmään sisältyvät puutuotteet

5.2 SALH-järjestelmään sisältyvät markkinat

5.3 SALH-järjestelmään sisältyvät puutavaran lähteet

5.3.1 Kansallisella maaperällä korjattu puu

5.3.2 Tuontipuu

5.3.3 SALH-järjestelmään kuulumaton puutavara

5.4 SALH-järjestelmän toimijat

6. LAILLISUUSMÄÄRITELMÄN NOUDATTAMISEN VARMENTAMINEN

6.1 Laillisuuden varmentamisen periaatteet

6.1.1 Laillisuuden varmentamiseen osallistuvat instituutiot

6.1.2 Laillisuustaulukoihin perustuvat varmennusmenettelyt

6.1.3 Laillisuuden varmentamiskeinojen tallentaminen

6.1.4 Tietojärjestelmät ja varmennustoiminnot

6.1.5 Riskinhallintaperiaate

6.1.6 Laillisuustarkastus ja sen päätteeksi annettava laillisuustodistus

6.2 Toimijoiden laillisuudenvarmentamisvelvoite

7. PUUTAVARAN JA PUUTUOTTEIDEN TOIMITUSKETJUN VARMENTAMINEN

7.1 Toimitusketjun varmennusperiaatteet

7.2 Puutuotteiden yksilöinti

7.3 Toimitusketjua koskevat toimijoiden ilmoittamat tiedot

7.4 Tuotujen puutuotteiden varmentaminen

7.5 Kauttakuljetettavien puutuotteiden varmentaminen

7.6 Takavarikoitujen puutuotteiden varmentaminen

7.7 Sellaiselta alueelta peräisin olevien puutuotteiden varmentaminen, jonka maankäyttötarkoitus on muuttunut

8. YKSITYISEN SERTIFIOINNIN TUNNUSTAMINEN

9. SALH-JÄRJESTELMÄN NOUDATTAMATTAJÄTTÄMISTAPAUSTEN KÄSITTELY

10. VALITUSTENKÄSITTELYMEKANISMIT

10.1 Johdanto

10.2 Tavoitteet

10.3 Valitustenkäsittelymekanismien tyypit

10.4 Valitustenkäsittelymekanismien perustaminen ja niiden toimintaperiaatteet

11. SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT KUULEMIS-, OSALLISTUMIS- JA KOORDINOINTIMEKANISMIT

11.1 Yhteinen täytäntöönpanokomitea

11.2 Tekninen komitea

11.3 Vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta vastaava interinstitutionaalinen sihteeristö (SIIAVA)

11.4 Laittomien hakkuiden ja metsätuotteiden laittoman kuljetuksen kansallinen torjuntastrategia (ENCTI) ja sen kytkeytyminen tähän sopimukseen

12. KANNUSTIMET SEKÄ VARO- JA RISKINVÄHENTÄMISTOIMENPITEET SEKTORIN ERI TOIMIJOIDEN OSALLISTAMISEKSI SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOON

Lisäys 1 Toimitusketjun vaiheet (mäntymetsät)

Lisäys 2 Toimitusketjun vaiheet (lehtipuumetsät)

1. JOHDANTO

1.1 Yleinen tausta

Metsäkato on maailmanlaajuisesti tarkasteltuna suurinta Latinalaisessa Amerikassa, ja Hondurasin vuotuinen metsäkato on yksi alueen suurimmista. Metsäkatoon ja metsien tilan heikkenemiseen on monia syitä, joista tärkeimpiä ovat laajaperäisen karjankasvatuksen ja monokulttuuriviljelyn (esimerkiksi öljypalmu) leviäminen, raivausmielessä tehdyt laittomat hakkuut, metsäpalot ja kestämätön puunkorjuu.

Laittomien hakkuiden seuraukset ja kielteiset vaikutukset, jotka ilmenevät metsien tuhoutumisena ja heikkenemisenä, sekä sademetsän muuntaminen viljelymaaksi johtavat luonnon monimuotoisuuden köyhtymiseen sekä metsäekosysteemien luontaisen selviytymiskyvyn heikkenemiseen tai häviämiseen. Maksujen maksamatta jättämisestä ja verovilpistä aiheutuu lisäksi taloudellista tappiota.

1.2 Puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän (SALH) tavoite

Puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän (Sistema para Asegurar la Legalidad de los productos de la madera de Honduras, SALH) tavoitteena on parantaa maan metsähallintoa varmistamalla, että kaikki metsätalouden toimitusketjun toimijat noudattavat tarkkaan alan lainsäädäntöä.

Tämä tavoite kattaa metsänkäyttöoikeuksien jakamisen, raaka-aineen korjuun, puutavaran kuljetuksen ja esi- ja jatkokäsittelyn sekä puutuotteiden kaupan niin kotimaan kuin kansainvälisilläkin markkinoilla ja siihen pyritään voimassa olevaa lainsäädäntöä soveltamalla ja täytäntöön panemalla sekä valtion valvontajärjestelmiä parantamalla.

1.3 Metsänhoidon kehittämisen uudet välineet ja osa-alueet

Vaikka FLEGT-luvan myöntäminen lailliselle puutavaralle on yksi vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen neuvottelu- ja täytäntöönpanoprosessin päätavoitteista, se ei ole sen ainoa oletettu tulos. Kyseisten lupien myöntämiseksi ja Hondurasin ja EU:n odotusten täyttämiseksi metsähallinnon parantamisen ja laillisen puukaupan edistämisen osalta on kehitettävä uusia välineitä laillisuuden varmentamisen tehostamiseen. Tästä syystä sopimuksessa ehdotetaan uusia ja innovatiivisia osa-alueita, joiden odotetaan vaikuttavan myönteisesti metsähallintoon. Kyseiset osa-alueet, joista osa on jo käytössä ja osa vasta suunnitteilla, muodostavat yhdessä puutuotteiden laillisuuden varmentamista koskevan Hondurasin järjestelmän (SALH). Näitä niin organisatorisia kuin institutionaalisiakin osa-alueita ovat erityisesti seuraavat:

Laillisen puutavaran määritelmä

a) Vahvistetaan laillisuustaulukoihin sisältyvät lakisääteiset vaatimukset kaikille kotimarkkinoille toimitettavan puutavaran lähteille ja mihin tahansa suuntautuvalle viennille, tuontipuu mukaan lukien.

Toimitusketjun valvonta

b) Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: kehitetään ja otetaan käyttöön puutavaran jäljittämiseen tarkoitettu tietojärjestelmä (Sistema Informático de Rastreabilidad de la Madera, SIRMA); puun volyymin tarkastus ja valvonta parantuvat koko toimitusketjussa, koska järjestelmä on liitetty muihin tietojärjestelmiin (sekä ICF:n sisäiseen järjestelmään että muissa instituutioissa käytössä oleviin järjestelmiin) ja mahdollistaa tiedonvaihdon muiden maiden kanssa (keskipitkä aikaväli).

c) Tiedonvaihto ja ristiintarkastukset SIRMA-järjestelmän ja Hondurasin automatisoidun tullitulojärjestelmän (Sistema Automatizado de Rentas Aduaneras de Honduras, SARAH) välillä (keskipitkä aikaväli).

d) Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: aletaan soveltaa asianmukaisen huolellisuuden vaatimusta kaikkiin toimijoihin. Sisällytetään oikeudelliseen kehykseen velvollisuus, jolla minimoidaan riski siitä, että toimija ei noudata vaatimuksia, riippumatta siitä, onko tuote peräisin paikallisista lähteistä vai ulkomailta (keskipitkä aikaväli).

Varmennusmenettelyt

e) Tiukennetaan kaiken laillisuustaulukoihin sisältyvän lainsäädännön soveltamista (pitkä aikaväli).

f) Lisätään korjuun valvontaa metsäalueilla, joista on laadittu pelastus- ja elvytyssuunnitelmat, erityisesti alueilla, joissa seurantaa toimitusketjun eri vaiheissa on tehostettava (pitkä aikaväli).

g) Konsolidoidaan metsätalouden kansallinen tietojärjestelmä (Sistema Nacional de Información Forestal, SNIF) toimivan ja asianmukaisen yhteyden luomiseksi siitä muihin asiaankuuluviin instituutioihin ja myös pääsyn antamiseksi käyttäjille heitä kiinnostaviin tietoihin (keskipitkä aikaväli).

h) Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: luodaan tietokanta, josta käy ilmi, missä määrin toimijat eivät noudata SALH-järjestelmän vaatimuksia, ja hallinnoidaan sitä (keskipitkä aikaväli).

i) Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: suoritetaan riskiperusteinen laillisuustarkastus sen varmistamiseksi, että kaikki toimijat noudattavat SALH- järjestelmän indikaattoreita ja vaatimuksia (keskipitkä aikaväli).

j) Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: laaditaan laillisuustarkastuksen päätteeksi laillisuustodistus osoitukseksi siitä, että toimija täyttää SALH-järjestelmän vaatimukset (keskipitkä aikaväli).

k) Tunnustetaan yksityisten tahojen laillisuustaulukoita noudattaen suorittama vapaaehtoinen sertifiointi. Akkreditoitujen sertifiointielinten myöntämät laillisuus-, metsänhoito- ja/tai alkuperäketjutodistukset voidaan 8 jaksossa vahvistetut menettelyt mielessä pitäen hyväksyä osoituksena laillisuusindikaattoreiden osittaisesta tai täydellisestä noudattamisesta; näin voidaan välttää päällekkäinen työ ja yksinkertaistaa varmentamista (keskipitkä aikaväli).

FLEGT-lupamenettelyt

l) FLEGT-lupien myöntäminen kaikille EU:hun meneville puulähetyksille takeeksi siitä, että ne täyttävät SALH-järjestelmän vaatimukset. Muihin maihin vietävän puun osalta on lisäksi noudatettava H-Legal-luvan myöntämiskriteerejä (keskipitkä aikaväli).

Riippumaton tarkastus

m) Järjestelmän riippumaton tarkastus, jolla varmistetaan SALH-järjestelmän kaikkien osa-alueiden uskottavuus ja jonka yhteydessä ehdotetaan mukautuksia mahdollisten havaittujen heikkouksien korjaamiseksi (keskipitkä aikaväli).

n) Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: luodaan vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa varten interinstitutionaalinen sihteeristö (SIIAVA) koordinoimaan SALH-järjestelmän kehittämiseen ja täytäntöönpanoon osallistuvien valtion eri instituutioiden toimintaa ja panosta. Tämä elin toimii vuoropuhelu- ja koordinointifoorumina, joka yhdessä muiden elinten, esimerkiksi teknisen komitean, kanssa huolehtii tämän sopimuksen onnistuneesta täytäntöönpanosta vuorovaikutteisella ja keskustelevalla tavalla niin, että kaikki sidosryhmät voivat osallistua metsähallinnon parantamiseen, olla siitä tietoisia ja sitoutua siihen (lyhyt aikaväli).

o) Tämän sopimuksen täytäntöönpanon välitavoite: otetaan käyttöön vapaa ja tietoon perustuva ennakkokuuleminen metsäsektorilla asiaa koskevan lain säännösten mukaisesti heti, kun laki tulee voimaan (keskipitkä aikaväli).

p) Tehostetaan toimia sellaisen metsämaan saattamiseksi valtion hallintaan, johon kenelläkään ei ole omistusoikeutta, ja keskitytään sellaisen maan laillistamiseen (”regularización” ja ”saneamiento jurídico”), joka ei ole valtion omistuksessa ja joka kuuluu ICF:n tekemien yhteisömetsänhoitosopimusten soveltamisalaan (pitkä aikaväli).

q) Tehostetaan toimia Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisille kansoille (PIAH) perinteisesti kuuluneiden maiden omistussuhteiden laillistamiseksi (pitkä aikaväli).

r) Parannetaan työ- ja sosiaaliturvaministeriön (STSS) ja Hondurasin sosiaaliturvainstituutin (IHSS) institutionaalisia valmiuksia osoittamalla niille resurssit, jotka ne tarvitsevat laillisuustaulukoiden indikaattoreiden ja varmennuskeinojen käytön helpottamiseksi ja valvomiseksi (pitkä aikaväli).

s) Kehitetään pientoimijoiden valmiuksia noudattaa alan lainsäädäntöä (pitkä aikaväli).

2. SALH-JÄRJESTELMÄÄN SOVELLETTAVA HONDURASIN OIKEUDELLINEN KEHYS

Puutuotteita koskevassa Hondurasin oikeudellisessa kehyksessä on useita osa-alueita, ja se muodostuu kansainvälisistä (alueellisista ja alueen ulkopuolisista) yleis- ja muista sopimuksista, tasavallan perustuslaista, sekundaarilainsäädännöstä, asetuksista ja muista normeista, joita eri valtion instituutiot soveltavat vastuualueillaan. SALH-järjestelmään osallistuvat instituutiot tekevät yhteistyötä varmentaakseen Hondurasin puutuotteiden laillisuuden.

Liitteessä II ja jäljempänä esitetyissä laillisuustaulukoissa kuvaillaan tärkeimmät laillisuuden ja SALH-järjestelmän eri osa-alueisiin liittyvät oikeudelliset välineet, jotka varmennetaan ennen kunkin FLEGT-luvan myöntämistä.

2.1 Kansainväliset yleis- ja muut sopimukset

— Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva Kansainvälisen työjärjestön yleissopimus (ILO nro 169).

— Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskeva yleissopimus (CITES).

— Yhdistyneiden kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssi.

— Ilmastonmuutosta koskeva Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimus, erityisesti vuoden 2015 Pariisin sopimus, josta on tullut tärkein ilmastonmuutoksen kansainvälinen torjuntaväline.

2.2 Alueelliset yleis- ja muut sopimukset

— Yleissopimus luonnon monimuotoisuuden ja luonnonvaraisten alueiden säilyttämisestä Keski-Amerikassa. Tämän yleissopimuksen tarkoituksena on säilyttää mahdollisimman iso osa maa- ja merialueiden biologisesta monimuotoisuudesta Keski-Amerikan alueella. Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen presidentit allekirjoittivat sen Managuassa, Nicaraguassa, vuonna 1992.

— Keski-Amerikan kestävän kehityksen liitto (ALIDES). Tämä on Belizen, Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen presidenttien ja edustajien vuonna 1994 allekirjoittama alueellinen strategia, jonka avulla koordinoidaan intressejä, kehitysaloitteita ja vastuualueita, järjestetään niihin liittyviä kuulemisia ja yhdenmukaistetaan oikeuksia.

— Luonnonmetsien ekosysteemien hoitoa ja säilyttämistä sekä viljelymetsiköiden kehittämistä koskeva alueellinen yleissopimus. Tämän yleissopimuksen tarkoituksena on edistää sellaisia kansallisia ja alueellisia mekanismeja, joiden avulla voidaan välttää muutokset sellaisten metsäalueiden käytössä, joilla on metsätaloudellista tuottokykyä, ja ennallistaa metsäkatoalueita. Costa Rican, El Salvadorin, Guatemalan, Hondurasin, Nicaraguan ja Panaman tasavaltojen ulkoministerit allekirjoittivat sen Guatemala Cityssä, Guatemalassa, vuonna 1993.

2.3 Luonnonvarojen kestävää hoitoa koskeva kansallinen lainsäädäntö

— Asetus nro 131-1982, Hondurasin tasavallan perustuslaki.

— Asetus nro 181-2009, yleinen vesilaki.

2.4 Työelämää koskeva kansallinen lainsäädäntö

— Sopimus nro 101-JD-71, sosiaaliturvalain täytäntöönpanoasetus.

2.5 Puutuotteiden viennistä perittävän valtion- ja kunnallisveron maksamista koskeva kansallinen lainsäädäntö

— Asetus nro 170-2016, verolaki.

— Asetus nro 194-2002, laki rahoituksen tasapainosta ja sosiaalisesta suojelusta.

— Päätöslauselma nro 223-2008 Keski-Amerikan yhtenäisestä tullikoodeksista (CAUCA).

— Valtiovarainministeriön sopimus nro 0630, viennistä saatavista valuuttatuloista annetun lain täytäntöönpanoasetus.

2.6 Hallinnollisia menettelyjä, avoimuusmekanismeja ja kansalaisvaikuttamista koskeva kansallinen lainsäädäntö

— Asetus nro 170-2006, laki avoimuudesta ja julkisen tiedon saatavuudesta.

— Asetus nro 152-1987, hallinnollisia menettelyjä koskeva laki ja sen täytäntöönpanoasetus.

2.7 Oikeusviranomaisten soveltama kansallinen lainsäädäntö

— Asetus nro 144-1983, Hondurasin rikoslaki.

3. SALH-JÄRJESTELMÄN OSA-ALUEET

SALH-järjestelmä muodostuu seuraavista:

1) Laillisen puutavaran määritelmä, jossa vahvistetaan selvästi sen lain näkökohdat, jonka noudattamista SALH-järjestelmällä valvotaan systemaattisesti riippumatta siitä, mille markkinoille tuotteet on tarkoitettu.

2) Toimitusketjun valvonta puutavaran jäljittämiseksi metsästä tai maahantuontipaikasta ketjun viimeiseen lenkkiin.

3) Varmennuskeinot, joilla varmistetaan ja dokumentoidaan kaikkien laillisuusmääritelmän osa-alueiden noudattaminen ja toimitusketjun valvonta.

4) Menettelyt FLEGT-luvan myöntämiseksi unioniin vietäville puutuotteille.

5) Riippumattomat tarkastukset sen varmistamiseksi, että järjestelmä on juuri niin tuloksellinen ja tehokas kuin osapuolet ovat sopineet.

3.1 Laillisuuden määrittely

Tässä sopimuksessa tarkoitettu puutavaran laillisuus määritellään liitteessä II. Kyseinen liite liittyy kiinteästi muihin liitteisiin ja on osa SALH-järjestelmää. Siihen sisältyy määritelmä vapaaehtoisen kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavista lakisääteisistä vaatimuksista, jotka liittyvät alan toimijoiden kansallisessa vuoropuhelussa määrittelemiin metsähallinnon haasteisiin.

Laillisuustaulukoihin sisältyvä laillisuuden yksityiskohtainen määritelmä tarjoaa lähtökohdan sen tarkistamiselle, miten toimitusketjun eri toimijat noudattavat indikaattoreita, varmennuskeinoja ja jäljitettävyysvaatimuksia, sekä niiden seurannalle ja valvonnalle asiaankuuluvien instituutioiden toimesta. Riippumattomilla tarkastuksilla varmistetaan, että järjestelmä on juuri niin tuloksellinen ja tehokas kuin sen kuuluu olla.

3.2 Laillisuusmääritelmän noudattamisen varmentaminen

Laillisuuden varmentamisessa

— varmistetaan, että puutuotteet ovat laillisia. Tämä tarkoittaa sen tarkistamista, että toimijat ovat noudattaneet kaikkia laillisuustaulukoihin sisältyviä indikaattoreita vastuualueillaan metsäsektorilla;

— varmistetaan noudattamattajättämistapausten käsittely sekä korjaavien tai ehkäisevien toimenpiteiden soveltaminen;

— edellytetään yksiselitteistä todistetta siitä, että puutuotteet ja niihin liittyvät toiminnot täyttävät laillisuusmääritelmän vaatimukset;

— osoitetaan fyysisten tarkastusten, asiakirjatarkastusten ja toimitusketjun eri vaiheissa systemaattisesti kerättyjen ja varmennettujen tietojen tarkastusten avulla, että vaatimuksia on noudatettu;

— dokumentoidaan menettelyt ja näyttö, jotta lupaviranomainen voi arvioida lähetyksen laillisuuden ennen FLEGT- tai H-Legal-luvan myöntämistä; ja

— määritellään selkeästi ja dokumentoidaan kaikkien varmentamiseen osallistuvien instituutioiden tehtävät ja vastuut.

Hondurasin valtiolla on erikoistuneiden instituutioidensa ja yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksymän varmennuskäsikirjan kautta käytössään menetelmiä ja keinoja sen tarkistamiseen, että alan eri toimijat noudattavat lakisääteisiä vaatimuksia. Nämä varmennusmenetelmät ja -keinot esitetään 6.1.4 alajaksossa.

Järjestelmän avulla voidaan havaita laiminlyönnit ja noudattamattajättämiset, määrätä tarvittaessa seuraamuksia, ehdottaa tarvittaessa korjaavia toimenpiteitä ja varmistaa, että toimenpiteet kyseisten laiminlyöntien korjaamiseksi toteutetaan.

SALH-järjestelmään osallistuvilla instituutioilla on tietotekniset välineet ja protokollat sen varmentamiseen, että 4 jaksossa yksityiskohtaisemmin kuvattuja laillisuustaulukoiden indikaattoreita noudatetaan.

Laillisuuden varmentamiseen kuuluu asiaankuuluvien viranomaisten kentällä suorittamia toimia, kuten valvontakäyntejä ja teknisiä tarkastuksia sekä rutiinitarkastuksia, joilla varmennetaan teknisten ja hallinnollisten määräysten noudattaminen indikaattorityypin mukaan.

Oikeusviranomaisten (1) tuella ja yhteistyössä lainvalvontaviranomaisten (Hondurasin armeija (FFAA), kansallinen turvallisuuspoliisi, syyttäjänvirasto (MP) ja valtakunnansyyttäjänvirasto (PGR)) kanssa tarkastuksia tehdään myös tienvarsilla ja tarkastuspisteissä sen varmistamiseksi, että puutuotteiden kuljetuksessa noudatetaan lakia; toimivaltaisille viranomaisille raportoidaan jatkuvasti, jotta ne ryhtyisivät tarvittaviin toimenpiteisiin.

Kansalaisjärjestöt (esim. metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön neuvoa-antavat neuvostot (Consejos Consultivos Forestales, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, CCF)) (2) harjoittavat yhdessä yhteiskunnallista valvontaa varmistaakseen, että hoito- ja käyttösuunnitelmien ja muiden korjuulupien toimeenpanoa koskevia teknisiä ja hallinnollisia sääntöjä noudatetaan. Metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön neuvoa-antavat neuvostot voivat toimittaa havaintonsa ja suosituksensa interinstitutionaaliselle sihteeristölle, vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen yhteiselle täytäntöönpanokomitealle tai sen teknisille alakomiteoille, tämän sopimuksen riippumattomalle tarkastusyksikölle ja suurelle yleisölle.

Varmennustiheys määritetään soveltamalla riskiperusteista lähestymistapaa ottaen huomioon toimitusketjussa osallisina olevien julkisten instituutioiden toimivaltuudet ja vastuualueet sekä lainvastaisuuden riskiin viittaavat hallinnolliset tiedot (sakot, kantelut ja muut). Nämä riskit on huomioitu sekä metsäsektorin toimijoiden että palveluntarjoajien osalta. Julkisten instituutioiden tekemien varmennusten tiheys kuvataan 6.1 alajaksossa esitetyssä laillisuudenvarmennuskäsikirjassa.

Laillisuuden varmentamisesta vastuussa olevat instituutiot pitävät varmennuskeinoista rekisteriä, joka sisältää sekä sähköisiä että fyysisiä asiakirjoja (kuvia asiakirjoista, maantieteellistä tietoa jne.). Tiedot tallennetaan rekisteriin kronologisessa järjestyksessä. Turvallisuussyistä valtion instituutioilla on rekisterin tiedoista digitaalinen varmuuskopio. Liitteen IX mukaisesti kaikki rekisterin tiedot ovat julkisia edellyttäen, että ne katsotaan avoimuudesta ja julkisen tiedon saatavuudesta annetun lain nojalla julkisiksi.

Lainsäädännön noudattamisen tarkistaminen on tärkeä vaihe puutuotteiden viennissä ja FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntämisessä, koska siinä saadaan todiste noudattamisesta.

3.3 Toimitusketjun valvonta

Hondurasin oikeudellisen kehyksen mukaisesti puutavaran jäljitettävyys on yksi SALH-järjestelmän vaatimuksista. ICF:llä on välineitä toimitusketjun seurantaan, muun muassa SNIF ja SIRMA. Molemmat järjestelmät ovat jo käytössä, mutta niihin on suunnitteilla uusia moduuleja tässä sopimuksessa vahvistettujen vaatimusten noudattamiseksi. Siksi niiden katsotaan olevan valmisteluvaiheessa, ja eräiden toimintojen kehittäminen kuuluu liitteessä VIII lueteltuihin täydentäviin toimenpiteisiin.

Lähtökohta toimitusketjun seuraamiselle on Hondurasissa kaadetun puutavaran osalta korjuulupa ja Hondurasiin maahantuodun puutavaran osalta yhtenäinen tulli-ilmoitus (DUA).

Korjuu- ja kuljetusluvat, rahtikirjat, tuotanto-, panos–tuotosraportit, SAR:n hyväksymiin laskuihin liitettävät toimitusraportit sekä yhtenäiset tulli-ilmoitukset (DUA) ovat tärkeimpiä asiakirjoja, joiden avulla puutuotteiden virtaa seurataan SALH-järjestelmässä. Nämä asiakirjat viedään SNIF- ja SIRMA-järjestelmiin heti, kun kyseiset järjestelmät ovat täysin valmiit, mikä mahdollistaa toimitusketjun kussakin vaiheessa liikkuvan puutavaran volyymin laskemisen 7.1 alajaksossa esitetyn mukaisesti.

Viranomaisilla on kaksi tiedonvarmennustapaa: validointi ja täsmäytys. Validoinnissa toimijan tuottamia tietoja verrataan ja asetetaan vastakkain suhteessa valtion edustajien keräämiin tietoihin lisäysten 1 ja 2 sarakkeessa 3.1 esitetyn mukaisesti.

Tietojen täsmäytyksessä toimitusketjun kahden peräkkäisen vaiheen välissä ilmoitettuja tietoja verrataan ja analysoidaan sellaisten erojen havaitsemiseksi, jotka viittaavat tarkastamattoman tai laittoman puutavaran olemassaoloon. Tietojen täsmäytystä esitellään lisäysten 1 ja 2 sarakkeessa 3.2.

Asianmukainen valvonta ja selkeästi määriteltyjen validointi- ja täsmäytysmenettelyjen soveltaminen toimitusketjun kussakin vaiheessa on ratkaisevassa asemassa varmistettaessa, että yhdestä pisteestä toiseen liikkuva puutavara on laillista; näin voidaan välttää tarkastamattomista tai laittomista lähteistä peräisin olevan puutavaran sekoittuminen laillisesti liikkuvaan puutavaraan.

3.4 FLEGT- ja H-Legal-lupien myöntämismenettely

FLEGT- ja H-Legal-luvat myönnetään sen jälkeen, kun on varmennettu aukottomasti, että puutuotteiden laillisuusmääritelmää ja toimitusketjun seurantaa koskevia kaikkia vaatimuksia on noudatettu.

FLEGT-lupa on viimeinen pakollinen vaatimus Hondurasista mihin tahansa unionin maahan vietäville puutuotteille, jotka sisältyvät tämän sopimuksen liitteessä I esitettyyn osapuolten sopimaan tuoteluetteloon. Unionin ulkopuolelle suuntautuvaan vientiin sovelletaan samaa laillisuuden varmentamista. Tällöin erona on, että FLEGT-luvan sijaan vaaditaan H-Legal-lupa.

Liitteessä IV kuvataan FLEGT-lupien myöntämismenettely. Viejä esittää FLEGT-luvan tulliselvitystä varten unioniin vietäessä tai H-Legal-luvan unionin ulkopuolisille markkinoille vietäessä yhdessä muiden tulliviranomaisten edellyttämien asiakirjojen kanssa.

3.5 Riippumaton tarkastus

Riippumaton tarkastus on SALH-järjestelmän olennainen osa-alue, koska se takaa järjestelmän uskottavuuden. Riippumattomassa tarkastuksessa tarkistetaan, että puutuotteiden toimitusketjun kaikkien vaiheiden (mukaan lukien hakkuu, kuljetus, esi- ja jatkokäsittely ja kauppa) laillisuuden osoittamiseen tarkoitetut SALH-järjestelmän mekanismit toimivat ja että ne täyttävät kaikilta osin kaikki toimitusketjua koskevat vaatimukset sekä FLEGT- ja H-Legal-lupaviranomaisten asettamat määräykset.

Riippumaton tarkastus on osa SALH-järjestelmää, ja se on tehtävä ennen FLEGT-lupamenettelyn aloittamista. Tarkastusmenettelyt ja niiden täytäntöönpano määritellään yksityiskohtaisemmin tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

Riippumattomien tarkastusten soveltamisala ja periaatteet määritellään liitteessä VI olevassa riippumattomien tarkastusten tehtävänmäärityksessä.

4. INSTITUTIONAALINEN KEHYS JA SALH-JÄRJESTELMÄN TÄYTÄNTÖÖNPANOON OSALLISTUVIEN TOIMIJOIDEN TEHTÄVÄT

Tässä jaksossa kuvataan SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden tehtävät. Siinä kuvataan, miten toimijat vastuualueidensa mukaisesti tukevat tai soveltavat käytännössä tämän sopimuksen vaatimuksia tai suorittavat tarvittavat varmennukset kyseisten vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi ja miten ne tekevät yhteistyötä ja täydentävät toisiaan puutuotteiden laillisuuden varmistamisessa.

Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaihetta varten instituutioiden, yksityisen sektorin toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan, mukaan lukien peltometsätalouden organisaatiot ja Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen (PIAH) edustajat, on arvioitava kriittisesti valmiuksiaan laillisuuden varmentamista ja vaatimusten noudattamista koskevien vastuualueidensa osalta. Liitteessä VIII käsitellään kaikkia tässä jaksossa mainittujen teknisten ja institutionaalisten valmiuksien kehittämisen näkökohtia.

SALH-järjestelmän täytäntöönpanon edellyttämän koko prosessin tuntemus ja asianmukainen hallinta, osallistumista ja hyviä toimintatapoja koskevat institutionaaliset tavoitteet, kunkin prosessiin osallistuvan toimijan vastuut ja asianmukainen interinstitutionaalinen koordinointi edellyttävät kaikki korkean tason osaamista ja valmiuksia. Tästä syystä liitteeseen VIII on sisällytetty täydentäviä toimenpiteitä tähän sopimukseen osallistuvien toimijoiden valmiuksien kehittämiseksi.

Jäljempänä 11 jaksossa esitetään SALH-järjestelmän täytäntöönpanoa varten luotavat tai jo olemassa olevat koordinointielimet, esimerkiksi interinstitutionaalinen sihteeristö vapaaehtoisen FLEGT-kumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa varten. Tämän sopimuksen täytäntöönpanosta tehtyjen institutionaalisten sopimusten vahvistamiseksi julkisen sektorin instituutioiden välillä tehdään yksi tai useampi yhteisymmärryspöytäkirja, jonka/joiden osapuolia ovat ainakin seuraavat: kansallinen instituutti metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämiseksi (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF), tulojen hallinnointiyksikkö (Servicio de Administración de Rentas, SAR), Hondurasin kuntaliitto (Asociación de Municipios de Honduras, AMHON), varallisuusinstituutti (Instituto de la Propiedad, IP), kansallinen maatalousinstituutti (Instituto Nacional Agrario, INA), työ- ja sosiaaliturvaministeriö (Secretaría de Estado en el Despacho de Trabajo y Seguridad Social, STSS), Hondurasin sosiaaliturvainstituutti (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS), energia-, luonnonvara-, ympäristö- ja kaivosministeriö (Secretaría de Estado en el Despacho de Energía, Recursos Naturales, Ambiente y Minas, MiAmbiente), maatalous- ja kotieläinministeriö (Secretaría de Estado en el Despacho de Agricultura y Ganadería, SAG), tullitulojen hallinnointiosasto (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA), turvallisuusministeriön (Secretaría de Estado en el Despacho de Seguridad, SSN) alainen kansallinen turvallisuuspoliisi (Policía Nacional Preventiva, PNP), syyttäjänvirasto (Ministerio Público, MP), valtakunnansyyttäjänvirasto (Procuraduría General de la República, PGR), Hondurasin korkein oikeus (Corte Suprema de Justicia, CSJ), puolustusministeriön (Secretaría de Estado en el Despacho de Defensa Nacional, SEDENA) alaisuudessa toimiva Hondurasin armeija (Fuerzas Armadas de Honduras, FFAA), alkuperäis- ja afrohondurasilaisten kansojen kansallinen neuvosto (Dirección Nacional de Pueblos Indígenas y Afrohondureños, DINAFROH), julkisten tietojen saatavuudesta vastaava instituutti (Instituto de Acceso a la Información Pública, IAIP) ja kansallinen ihmisoikeuskomissio (Comisionado Nacional de los Derechos Humanos, CONADEH).

Näiden instituutioiden välisen asianmukaisen koordinoinnin varmistamiseksi laaditaan myös yhteistyösopimuksia, joissa noudatetaan jo tehtyjen sopimusten mallia, esimerkiksi INA:n, IP:n ja ICF:n lokakuussa 2015 allekirjoittamaa interinstitutionaalista sopimusta maanomistuksesta ja sen laillistamisesta.

Koska selvästi määritellyn omistajuuden puuttuminen on yksi yleisesti heikon metsähallinnon perimmäisistä syistä, maanomistukseen ja sen laillistamiseen liittyviä asioita käsitellään tässä sopimuksessa sekä laillisuustaulukoita koskevassa liitteessä II, jossa luetellaan tätä aihetta koskevat erityisindikaattorit, että täydentäviä ja tukitoimenpiteitä koskevassa liitteessä VIII, jossa vahvistetaan osapuolten sopima erityissuunnitelma maan hallintaoikeuksien laillistamiseksi tässä sopimuksessa määriteltyjen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti.

Maan hallintaoikeuksien laillistamisen erityissuunnitelmassa keskitytään kansallisten metsä- ja suojelualueiden omistukseen. Suojelualueiden osalta suunnitelmassa käsitellään ainoastaan puskurivyöhykkeitä, joilla puunkorjuu valtion lukuun on sallittua; tavoitteena on taata tarvittava oikeusvarmuus ja luoda perusta kyseisillä alueilla asuvien yhteisöjen kanssa jo allekirjoitetuille tai allekirjoitettaville yhteisömetsänhoitosopimuksille. Suunnitelma mahdollistaa myös käyttösopimusten tekemisen kyseisen maan käyttäjien ja haltijoiden kanssa. Käyttösopimus on oikeudellinen väline, jolla säilytetään valtion omistusoikeus maahan mutta annetaan maan haltijoille oikeusvarmuus sellaisten taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten etujen saamisesta, jotka parantavat elämänlaatua ja luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti. Näiden toimintojen tarkoituksena on kehittää metsähallintoa ja maankäytön suunnittelua.

Maan hallintaoikeuksiin ja laillistamisprosessiin sekä mainittujen kolmen instituution – INA, IP ja ICF – johtoasemaan liittyvissä asioissa on etusijalla koordinointi Hondurasin kahvi-instituutin (Instituto Hondureño del Café, IHCAFE) kanssa; IHCAFEn tavoitteena on kasvattaa Hondurasin kahvinviljelijöiden sosioekonomista tuottoa parantamalla kahvin toimitusketjun kilpailukykyä.

Näiden neljän instituutin välisessä koordinoinnissa on keskityttävä yhteisymmärryksen saavuttamiseen saantokirjojen myöntämisestä kahvintuottajille kansallisilla metsäalueilla metsämaata sekä suojelu- ja valuma-alueita kunnioittaen, jotta voidaan estää tilanteet, joissa uusien saantokirjojen myöntäminen johtaa metsän ja ympäristön tuhoutumiseen tai niiden tilan heikkenemiseen.

4.1 SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvat toimijat

SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon suoraan osallistuvista valtion instituutioista tärkein on metsäalan valvontainstituutio ICF, joka johtaa prosessia ja toimii metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön suojelua ja kehittämistä koskevan kansallisen politiikan toimeenpanijana. Se keskittyy toiminnassaan metsävarojen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hallinnointiin ja hoitoon, mukaan lukien suojelu, ennallistaminen, korjuu, säilyttäminen ja edistäminen, tukee kestävää kehitystä ja ajaa maan sosiaalisia, taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja kulttuurisia etuja.

Muut SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon suoraan osallistuvat instituutiot luetellaan 4.2 alajaksossa niiden indikaattorien ja varmennuskeinojen lukumäärän mukaisessa järjestyksessä, joista ne ovat laillisuustaulukoiden mukaan vastuussa ja jotka liittyvät muun muassa verojen rekisteröintiin ja valvontaan, omistusoikeuksiin, sosiaaliturvaan ja ympäristöön. Laillisuustaulukoihin sisältyvät kuvaukset ja indikaattorit, joista kukin instituutio on vastuussa sekä ja niihin jokaiseen tarvittavat resurssit kuvataan yhteisen täytäntöönpanokomitean hyväksymässä varmennuskäsikirjassa, joka esitetään liitteessä II.

Myös seuraavat instituutiot ja toimijat osallistuvat SALH-järjestelmään:

Oikeusviranomaiset ja lainvalvontaviranomaiset (kansallinen turvallisuuspoliisi, Hondurasin armeija (FFAA), valtakunnansyyttäjänvirasto (PGR) ja syyttäjänvirasto (MP)) vastaavat ehkäisy- ja valvontatoimista ja lainvalvonnasta. IAIP:n vastuulla ovat julkista tiedonsaantia ja avoimuutta koskevat asiat.

Alkuperäis- ja afrohondurasilaisten kansojen kansallinen neuvosto (DINAFROH) toimii sosiaalisesta osallisuudesta vastaavan ministeriön (Secretaría de Inclusión Social, SEDIS) alaisuudessa ja pyrkii parantamaan Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen elämänlaatua tukemalla talouden, kulttuurin, politiikan ja yhteiskunnan tuottavaa kehitystä.

Metsäsektorin yksityiset toimijat suorittavat toimintoja puutavaran toimitusketjun eri vaiheissa; niiden on noudatettava laillisuustaulukoiden indikaattoreita ja toimitettava tarvittavat todisteet. Ne tekevät tarvittavat asiaankuuluvat tarkastukset käsittelemänsä puutavaran laillisuuden varmistamiseksi, ja valtion eri instituutiot soveltavat niihin laillisuuden varmentamismekanismeja toimivaltuuksiensa mukaisesti. Tähän toimijaryhmään kuuluu muun muassa metsää omistavia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, metsäsektorin mikro-, pk- ja suuryrityksiä, teollisia puunkorjuuyrityksiä, yksityisiä sertifiointielimiä ja yhteisöryhmiä. Niiden on suostuttava myös kansalaisjärjestöjen yhteiskunnalliseen valvontaan metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön neuvoa-antavien neuvostojen (CCF) kautta yhdessä valtion instituutioiden kanssa.

Tätä sopimusta sovellettaessa kansalaisjärjestöillä tarkoitetaan metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön neuvoa-antavia neuvostoja (CCF), jotka toimivat yhteisö-, kunta-, alue- ja kansallisella tasolla, valtiosta riippumattomia kehitysjärjestöjä sekä muita, jotka osallistuvat aktiivisesti metsävarojen ja niistä väestölle aiheutuvien vaikutusten valvontaan ja jotka harjoittavat sekä viranomaisten että alan toimijoiden toiminnan yhteiskunnallista valvontaa. Voidakseen harjoittaa edellä mainittua toimintaa ne käyttävät 10.3 alajaksossa kuvattuja menettelyjä ja protokollia valitusten käsittelyyn.

Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat (PIAH) osallistuvat hallintoelintensä ja organisaatioidensa välityksellä yhteiskunnalliseen valvontaan sekä vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkokuulemista koskevien mekanismien ja menettelyjen soveltamiseen. Ne ovat edunsaajia valtion erityisinstituutioiden hallinnoimissa metsänomistuksen laillistamismenettelyissä, joiden tarkoituksena on tunnustaa niiden historiallinen oikeus maahan. Silloin kun Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat (PIAH) osallistuvat metsien kaupalliseen hyödyntämiseen, niihin sovelletaan SALH-järjestelmän menettelyjä.

4.2 Valtion instituutiot

Kymmenen valtion instituutiota on suoraan osallisina tämän sopimuksen laillisuustaulukoissa. Jotta voidaan helpottaa laillisuustodistusten myöntämistä kaikille laillisuustaulukoiden indikaattorit ja SALH-järjestelmän vaatimukset täyttäville toimijoille, kaikki tämän sopimuksen toimintaan osallistuvat instituutiot antavat laillisuuden varmentamisesta vastaavalle ICF:n yksikölle tietoa niiden vastuulla olevien indikaattoreiden noudattamisesta. Tätä velvoite koskee myös muita ICF:n elimiä.

Seuraavassa esitellään kukin laillisuustaulukoissa osallisena oleva instituutio niiden vastuulla olevien indikaattoreiden ja varmennuskeinojen lukumäärän mukaan jaoteltuina.

4.2.1 Kansallinen instituutti metsien suojelun ja kehittämisen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön edistämiseksi (ICF)

Metsäsektorin valvontainstituutiona toimii ICF, joka toteuttaa kansallista metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön säilyttämis- ja kehittämispolitiikkaa ja jolla on toimivalta laatia ohjelmia, hankkeita ja suunnitelmia ja perustaa Hondurasin metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain (LFAPVS) tarkoituksen ja tavoitteiden täyttämisessä tarvittavat tekniset ja operatiiviset hallintoyksiköt. Sillä on myös muiden lakien, muun muassa varallisuus-, vesi- ja ympäristölakien, täytäntöönpanon valvontaan liittyviä tehtäviä.

ICF keskittyy toiminnassaan metsävarojen, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön hallinnointiin ja hoitoon, mukaan lukien niiden suojelu, ennallistaminen, tuottava käyttö, säilyttäminen ja edistäminen, ja edistää näin maan sosiaalisten, taloudellisten, ympäristöön liittyvien ja kulttuuristen etujen mukaista kestävää kehitystä.

4.2.2 Tulojen hallinnointiyksikkö (SAR)

SAR koordinoi verojen rekisteröintiä ja valvontaa keskitetysti ICF:n kanssa sen varmistamiseksi, että metsätalouden toimitusketjun toimijat noudattavat verovelvoitteitaan.

Laillisuustaulukoiden mukaan SAR:n – joka on korvannut tuloasioiden hallintoneuvoston (Dirección Ejecutiva de Ingresos, DEI) – tärkeimmät vastuualueet ovat kansallisten ja kansainvälisten verosääntöjen noudattamisen ja täytäntöönpanon valvonta sekä eri lakeihin perustuvien verojen ja maksujen keräämisen hallinnointi.

4.2.3 Kunnat

Kunnallisviranomaiset ovat kuntiensa johto- ja hallintoelimiä, ja niiden tehtävänä on huolehtia paikallisten asukkaiden hyvinvoinnista, edistää kokonaisvaltaista kehitystä ja suojella ympäristöä.

Kunnilla on SALH-järjestelmässä kaksitahoinen rooli: kunnallisen metsäalueen omistajina niiden on täytettävä laillisuustaulukoiden mukaiset velvollisuutensa ja paikallishallinnon viranomaisina niiden on kehitettävä kunnallisverotusta ja pantava se täytäntöön. Kunnat käyttävät verojen ja muiden valtionvarojen hallinnointiin SAFT-järjestelmää (Sistema de Administración Financiera Tributaria), joka paitsi helpottaa sisäistä valvontaa myös sisältää kattavat tiedot kunnan taloudellisesta tilanteesta.

4.2.4 Varallisuusinstituutti (IP)

IP on hajautettu valtion instituutio, jolla on koko maan kattava toimivalta rekisteröidä ja eritellä omaisuus ja sen omistajat; se pitää kansallista rekisteriä kaikista omaisuuteen ja omistajuuteen liittyvistä asiakirjoista, mukaan lukien omistusoikeuksien luettelointi, tunnustaminen, siirtäminen, muuttaminen, verotus ja peruuttaminen.

4.2.5 Työ- ja sosiaaliturvaministeriö (STSS)

STSS:llä on kokonaisvastuu työllisyyspolitiikasta sekä työntekijöiden ja työnantajien hyvinvoinnin ja sosiaaliturvan takaavista sosiaalisen suojelun järjestelmistä.

4.2.6 Hondurasin sosiaaliturvainstituutti (IHSS)

IHSS on itsenäinen ja kansallisesta veroviranomaisesta riippumaton elin, jolla on oikeushenkilön asema ja omaa varallisuutta. Se on perustamisestaan lähtien vastannut Hondurasin työssäkäyvälle väestölle tarjottavien sosiaaliturvapalvelujen ohjauksesta, johtamisesta, tarjoamisesta ja hallinnoimisesta. Tasavallan perustuslaissa valtio, työnantajat ja työntekijät velvoitetaan osallistumaan sosiaaliturvajärjestelmän rahoittamiseen, kehittämiseen ja laajentamiseen.

Hondurasin työväenluokan sosiaaliturva muodostuu pääasiassa IHSS:n tarjoamasta suojasta, mistä syystä sillä on paljon vaikutusvaltaa terveys- ja sosiaaliturva-asioiden hoidossa. Metsäsektorin suurimmat toimijat sijaitsevat maan suurimpien kaupunkien (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba ja Puerto Cortés) ulkopuolella; IHSS ei ole edustettuna maan muissa asutuskeskuksissa eikä varsinkaan maaseudulla, missä useimmat metsäsektorin toimijat toimivat.

4.2.7 Energia-, luonnonvara-, ympäristö- ja kaivosministeriö (MiAmbiente)

MiAmbiente vastaa ympäristöön, ekosysteemeihin, vesivarojen suojeluun ja käyttöön, koordinointiin sekä kasviston ja eläimistön suojeluun liittyvien politiikkojen laatimisesta, koordinoinnista, täytäntöönpanosta ja arvioinnista sekä metsäteollisuuden raaka-aine- ja jalostusyrityksistä tehtyjen ympäristövaikutusten arviointien noudattamisesta.

4.2.8 Kansallinen maatalousinstituutti (INA)

INA:ssa on käynnissä institutionaalinen rakenneuudistus, joten tässä vaiheessa ei ole selvää, missä se tulee sijaitsemaan, ja sen nykyiset tehtävät saattavat muuttua. Jos SALH-järjestelmän kannalta tärkeitä toimintoja, joista tällä hetkellä vastaa INA, siirretään jatkossa muille instituutioille, kyseiset muut instituutiot nimetään virallisesti INA:n seuraajiksi tämän sopimuksen soveltamista varten.

INA on lähestulkoon itsenäinen elin, joka vastaa maan maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta, peltometsämaan saantokirjojen myöntämisestä ja teknisen avun antamisesta maaseudun sidosryhmille sekä Hondurasin alkuperäisille ja afrikkalaisperäisille yhteisöille ottamalla maaseutuväestön mukaan maan kokonaisvaltaiseen kehittämiseen. INA vastaa maatalousmaan omistussuhteiden rekisteröinnistä sekä omistuksen laillistamismenettelyjen koordinoinnista yhdessä ICF:n ja IP:n kanssa. Kansalliseen metsämaahan liittyvien omistusoikeushakemusten tapauksessa INA tekee yhteistyötä ICF:n kanssa, jotta kyseinen maa pysyisi metsäkäytössä; metsämaan omistusoikeuksien rekisteröinti ei kuulu sen tehtäviin. Metsäalueiden omistusoikeuden myöntämiseen tarvitaan aina ICF:n myönteinen tekninen lausunto.

4.2.9 Maatalous- ja kotieläinministeriö (SAG)

SAG koordinoi niihin alakohtaisiin politiikkoihin liittyviä näkökohtia, joiden toteutuksesta vastaavat julkisen maataloussektorin muodostavat instituutiot, erityisesti maan hallintaoikeuksiin, maaseudun rahoittamiseen, kauppaan, metsätalouteen, kasvinviljelyyn, kotieläintuotantoon sekä maaseudun ja metsien kehittämiseen liittyviä näkökohtia.

SAG vastaa luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön kansainvälisen kaupan sääntelystä soveltamalla luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevaa yleissopimusta (CITES). Tätä sopimusta sovellettaessa kyseeseen tulevat CITES-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista puulajeista valmistetut puutuotteet.

4.2.10 Tullitulojen hallinnointiosasto (DARA)

Hallituksen asetuksella nro PCM-083-2016 luodaan presidentillinen komitea toteuttamaan tullijärjestelmän ja toimialajärjestöjen kokonaisvaltainen uudistus (Comisión Presidencial de Reforma Integral del Sistema Aduanero y Operadores de Comercio, COPRISAO). Komitealla on tullijärjestelmän ja toimialajärjestöjen kokonaisvaltaisen uudistamisen ajan suora määräysvalta DARAssa.

SALH-järjestelmässä DARA osallistuu vietävien, tuotavien ja kauttakuljetettavien puutuotteiden valvontaan ja varmentamiseen. Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa olisi mahdollisten puutteiden ja pullonkaulojen havaitsemiseksi suoritettava vientiin liittyvien tullimenettelyjen perusteellinen uudelleenarviointi, joka saattaa vaikuttaa varmennusmenetelmiin.

4.2.11 Välillisesti osallistuvat valtion instituutiot

Jäljempänä esitellään SALH-järjestelmään välillisesti osallistuvat valtion instituutiot eli ne instituutiot, jotka eivät ole täydessä tai suorassa vastuussa tai osavastuussa laillisuustaulukoiden indikaattoreiden varmentamisesta mutta jotka toimivat valtion valvontaeliminä, joiden tärkeänä tehtävänä on varmistaa, että keskushallinnon instituutioiden ja kunnallisviranomaisten toiminta SALH-järjestelmän puitteissa on tuloksellista.

Erityisyksiköt, kuten kansalliset interinstitutionaaliset turvallisuusjoukot (Fuerza de Seguridad Interinstitucional Nacional, FUSINA) ja ympäristörikosten vastainen interinstitutionaalinen työryhmä (Fuerza de Tarea Interinstitucional Contra el Delito Ambiental, FTIA) ovat laittomien hakkuiden ja metsätuotteiden laittoman kuljetuksen kansallisessa torjuntastrategiassa (ENCTI) tarkoitettuja operatiivisia elimiä ympäristörikoksista syytettäessä. Nämä valtion väliaikaisiksi perustamat elimet ovat helpottaneet instituutioiden välistä koordinointia niiden pyrkiessä pysäyttämään laittomuudet ja valvomaan ympäristölakien noudattamista. FTIA:han kuuluu ICF:n, MiAmbienten sekä oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten (eli syyttäjänviraston (MP), valtakunnansyyttäjänviraston (PGR), kansallisen turvallisuuspoliisin ja Hondurasin armeijan (FFAA)) edustajia. Sitä johtaa ICF, ja se toimii instituutioiden välisenä koordinointimekanismina, joka käsittelee varsinkin sellaisten rikosten tutkintaa, seuraamuksia ja seurantaa, joilla on merkittäviä ympäristövaikutuksia. Yhteistyöstä näiden elinten kanssa saatuja kokemuksia käytetään mallina, jos päätetään perustaa pitkän aikavälin pysyvä mekanismi. FUSINA puolestaan toimii tuomioistuimen määräyksestä, ja sitä johtaa Hondurasin armeija.

4.2.11.1 Kansallinen turvallisuuspoliisi (PNP)

PNP:n tehtävänä on varmistaa, että Hondurasin alueen asukkaat voivat vapaasti käyttää oikeuksiaan ja vapauksiaan, ja se tekee sen valvomalla elämän suojelemisesta, luonnonmaiseman säilyttämisestä ja ympäristönsuojelusta annettujen lakien ja asetusten noudattamista sekä kaupungeissa että maaseudulla.

SALH-järjestelmässä PNP avustaa puutuotteiden kuljetusten tarkastuksissa yhdessä ICF:n, oikeusviranomaisten ja kaikkien muiden lainvalvontaviranomaisten kanssa. PNP on esimerkiksi läsnä kauttakuljetustarkastuspisteissä (ns. vihreät tarkastuspisteet) ICF:n ja SAR:n ohella.

4.2.11.2 Syyttäjänvirasto (MP)

Syyttäjänvirasto edustaa yhteiskuntaa ja ajaa valtion nimissä syytteitä tuomioistuimissa; yksi sen tehtävistä on tutkia Hondurasin nykyisessä lainsäädännössä ympäristörikoksiksi määritellyt teot kyseisen lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten mukaisesti.

Metsäsektorilla syyttäjänvirasto toimii ympäristöasioiden erityissyyttäjänviraston (Fiscalía Especial del Medio Ambiente, FEMA) välityksellä. Hondurasin yhteiskunnan edustajana sen pääasiallisena tehtävänä on tutkia ja dokumentoida toimet, jotka vahingoittavat ympäristöä, ekosysteemejä, luonnonvaroja ja kansanterveyttä, ja nostaa niistä rikosoikeudellinen syyte hondurasilaisessa tuomioistuimessa.

4.2.11.3 Valtakunnansyyttäjänvirasto (PGR)

Valtakunnansyyttäjänviraston tehtävänä on edistää, edustaa ja puolustaa valtion oikeuksia kaikissa oikeudenkäynneissä, joissa valtio on asianosainen.

4.2.11.4 Korkein oikeus (CSJ)

Tasavallan tuomioistuimilla on yksinomainen valta antaa tuomioita ja panna ne täytäntöön. Valta jakaa oikeutta kuuluu riippumattomille tuomareille.

4.2.11.5 Hondurasin armeija (FFAA)

Armeija on kansallinen instituutio, jonka päätehtävänä on puolustaa Hondurasin alueellista koskemattomuutta ja suvereniteettia, pitää yllä rauhaa ja yleistä järjestystä sekä puolustaa perustuslakia.

Vuodesta 2006 lähtien armeijan tehtävänä on ollut tukea maan metsien ja ekosysteemien suojelemiseksi tehtävää työtä; kyseistä tehtävää hoitaa ekosysteemien ja ympäristön hoidon tukiyksikkö (Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente, C-9).

4.2.11.6 Alkuperäis- ja afrohondurasilaisten kansojen kansallinen neuvosto (DINAFROH)

DINAFROH toimii sosiaalisesta osallisuudesta vastaavan ministeriön alaisuudessa ja pyrkii parantamaan Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisen väestön elämänlaatua tukemalla talouden, kulttuurin, politiikan ja yhteiskunnan tuottavaa kehitystä. Hondurasin hallitus toteuttaa parhaillaan STSS:n koordinoimana ja DINAFROHin tuella kuulemista, jonka pohjalta laaditaan ja annetaan laki kaikkien yhdeksää Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäistä kansaa edustavien järjestöjen vapaasta ja tietoon perustuvasta ennakkosuostumuksesta; YK:n kehitysohjelma (UNDP) ja alkuperäiskansojen oikeuksiin erikoistunut YK:n erityisraportoija tukevat hanketta.

4.2.11.7 Julkisten tietojen saatavuudesta vastaava instituutti (IAIP)

IAIP on hajautettu valtioelin, joka vastaa julkisen tiedon yleisen saatavuuden edistämisestä ja helpottamisesta sekä julkisen tiedon institutionaalisten suojelu-, luokittelu- ja talletusmenettelyjen sääntelystä ja valvonnasta.

SALH-järjestelmässä IAIP:n vastuulla on varmistaa, että kansalaiset voivat käyttää oikeuttaan osallistua julkisten asioiden hoitoon ja että niin julkisia tehtäviä kuin valtion ja yksityishenkilöiden välisiä suhteita hoidetaan läpinäkyvästi. Metsäsektoria koskevat tiedot julkaistaan IAIP:n avoimuusportaalissa ja ICF:n portaalissa, ja niistä on yksityiskohtaiset kuvaukset kunkin instituution portaalissa. Lisäksi liitteeseen VIII sisältyy täydentävä toimenpide yleisölle tarkoitettujen tietojen hallintajärjestelmän perustamisesta.

4.2.11.8 Kansallinen ihmisoikeuskomissio (CONADEH)

CONADEH valvoo tasavallan perustuslaissa, ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa sekä muissa Hondurasin ratifioimissa sopimuksissa ja yleissopimuksissa vahvistettujen oikeuksien ja takeiden toteutumista.

4.2.11.9 Metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön kansallinen tutkimusjärjestelmä (Sistema de Investigación Nacional Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, SINFOR)

SINFOR on metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevalla lailla (LFAPVS) perustettu julkisten ja yksityisten instituutioiden välinen foorumi, joka organisoi, vaalii ja edistää metsiä, suojelualueita sekä luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä ja muuta sen kaltaista koskevaa tieteellistä tutkimusta ja rohkaisee siirtämään taitotietoa ja teknologiaa Hondurasissa.

Sen tehtäviin kuuluu jakaa ajantasaista tietoa sellaisten politiikkojen, sääntöjen ja määräysten laatimista varten, joilla varmistetaan alan kestävyys ja hallinto. Metsiä, suojelualueita sekä luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä koskevan tutkimuksen suunnittelussa ja edistämisessä SINFORin ensisijaisena tavoitteena on kartoittaa tutkimusmahdollisuuksia, jotka voidaan kirjata kansallisiin suunnitelmiin ja strategioihin, kuten laittomien hakkuiden ja metsätuotteiden laittoman kuljetuksen kansalliseen torjuntastrategiaan (ENCTI), sekä kunkin jäseninstituution strategisiin suunnitelmiin ja muihin alan aloitteisiin.

4.3 Yksityinen metsäsektori

SALH-järjestelmässä yksityisen metsäsektorin toimijoilla tarkoitetaan toimijoita, jotka voiton tavoittelemiseksi hallinnoivat tai tuottavat raaka-ainetta, korjaavat sen metsästä, kuljettavat, käsittelevät ja saattavat markkinoille sekä harjoittavat sen vientiä ja tuontia.

Koska osallistuvia organisaatioita on monenlaisia ja niiden kaupallisessa toiminnassa on eroja, on kehitetty erilaisia luokitteluja. Verolaissa ne luokitellaan seuraavasti: i) luonnolliset henkilöt; ii) oikeushenkilöt, joihin kuuluu siviili- ja kauppaoikeudellisia yhtiöitä, osuuskuntia ja yritystoimintaa harjoittavia yhdistyksiä sekä yleisesti ottaen yhdistyksiä tai entiteettejä, joilla on julkis- tai yksityisoikeudelliseen lakiin perustuva oikeushenkilön asema; ja iii) entiteetit, yhteisöt, organisaatiot (Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat, yhteisöryhmät) tai muut oikeudelliset järjestelyt, jotka muodostavat toiminnallisen tai varallisuusoikeudellisen yksikön, vaikkei se olisikaan oikeushenkilö.

Toinen luokitus perustuu kunkin yrityksen työntekijämäärään: metsäsektorin mikroyritykset, joista useimmat ovat perheyrityksiä ja joissa on enintään neljä työntekijää; metsäsektorin pienet yritykset, joissa on 5–10 työntekijää; metsäsektorin keskisuuret yritykset, joissa on 11–100 työntekijää; ja metsäsektorin suuret yritykset, joissa on yli 100 työntekijää.

Metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevassa laissa (LFAPVS) yritykset on jaettu kolmeen luokkaan. Metsäteollisuuden raaka-aineyritykset ovat niitä, jotka suorittavat pyöreän puutavaran tai minkä tahansa muun metsästä saatavan puuraaka-aineen tai muun raaka-aineen esikäsittelyn. Metsäteollisuuden jalostusyritykset jatkokäsittelevät metsäteollisuuden raaka-aineyritysten tuotteita. Puutavara- tai puutuoteliikkeet saattavat erilaiset puutuotteet markkinoille.

Edellä esitetty kuvaus koskee ainoastaan mäntyä käyttävää teollisuutta; lehtipuun osalta tilanne on tämän sopimuksen voimaantulopäivänä se, ettei Hondurasiin ole rekisteröity eikä siellä toimi metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiä. Metsästä korjattu puu on yleensä pyöreän puutavaran sijaan karkeasti särmättyä puuta, koska se särmätään metsässä ja kuljetetaan koontipisteisiin, joista se kuljetetaan moottoriajoneuvoilla edelleen joko jalostusyrityksiin tai puutavaraliikkeisiin myytäväksi. Varastot tai koontikeskukset ovat paikkoja, joissa puutuotteet pinotaan myöhempää kuljetusta varten ilman, että niiden omistaja vaihtuu. Puutavaraliikkeet sen sijaan ovat paikkoja, joiden omistajat ostavat puutuotteita toimittajiltaan ja myyvät ne edelleen asiakkailleen.

ICF seuraa rutiinitarkastuksissaan ja metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön neuvoa-antavien neuvostojen (CCF) yhteiskunnallisten valvontaraporttien avulla säännöllisesti kaikkia muutoksia metsätalouden toimitusketjussa, mukaan lukien mänty- ja lehtipuumetsät, viljelymetsiköt tai metsäalueiden ulkopuolella kasvavat yksittäiset puut, estääkseen sellaisen metsätaloustoiminnan, joka ei kuulu SALH-järjestelmän piiriin. Jos metsäsektorin organisaatioon tehdään myöhemmin muutoksia alan oikeudellisen kehyksen tarkistamisen johdosta, SALH-järjestelmää mukautetaan sen varmistamiseksi, että kaikki puutavaran lähteet kuuluvat sen soveltamisalaan.

Nämä ovat niitä toimijoita, jotka suorittavat tuotantoprosessit, ja siksi juuri niiden on noudatettava indikaattoreita ja varmennuskeinoja omilla vastuualueillaan. Tässä tehtävässä niiden on sovellettava riittävää ja asiaankuuluvaa sisäistä valvontaa korjuu- ja tuotantolupien osalta noudattaen niille kuuluvia velvoitteita työvoiman, ympäristön, (kansallisen ja kunnallisen) verotuksen, kuljetuksen, kaupan ja muiden eri indikaattoreissa eriteltyjen asioiden suhteen. Lisäksi niiden on pidettävä kirjaa tarvittavista todisteista ja vaadituista varmennuskeinoista.

Yksityisen metsäsektorin organisaatioihin sovelletaan lainsäädännön noudattamisen varmennusmekanismeja, joita valtion instituutiot käyttävät toimivaltuuksiensa mukaisesti.

4.4 Kansalaisjärjestöt

Hondurasin oikeudellisen kehyksen mukaan maan kansalaisilla on oikeus ja velvollisuus osallistua viranomaisten toimintaan ja harjoittaa sen yhteiskunnallista valvontaa. Metsäsektorilla toimii monenlaisia lainvalvonnasta kiinnostuneita kansalaisjärjestöjä, joilla on erittäin aktiivinen ja tehokas rooli varmentamisessa. Tällaisia järjestöjä ovat seuraavat:

4.4.1 Paikallisjärjestöt

Metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevalla lailla (LFAPVS) perustetaan kansalaisvaikuttamista, kuulemista ja ICF:n tukemista varten elimiä, kuten metsien, suojelualueiden sekä luonnonvaraisen kasviston ja eläimistön neuvoa-antavia neuvostoja (Consejos Consultivos Forestales, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, CCF), jotka organisoidaan ja jotka toimivat paikallis- tai yhteisötasolla taikka kunnallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla. Laittomien hakkuiden ja metsätuotteiden laittoman kuljetuksen kansallisessa torjuntastrategiassa (ENCTI) korostetaan näiden elinten merkitystä yhteiskunnallisessa valvonnassa varsinkin kunta- ja yhteisötasolla, hoitosuunnitelmien, vuotuisten toimintasuunnitelmien tai muunlaisten lupien varmentamisen tukemisessa sekä laillisen puutavaran käytön edistämisessä. Tätä työtä koordinoidaan valtion instituutioiden, varsinkin ICF:n, kanssa.

4.4.2 Valtiosta riippumattomat kehitysjärjestöt

Monenlaiset niin kotimaiset kuin kansainvälisetkin valtiosta riippumattomat kehitysjärjestöt (NGDO) (3) tukevat metsäsektorin toimia sekä institutionaalisella että alueellisella tasolla. Niiden toimet kohdistuvat muun muassa kansalaisvaikuttamiselinten organisointiin ja valmiuksien kehittämiseen kunta- ja yhteisötasolla, poliittiseen vaikuttamiseen, yhteiskunnalliseen valvontaan, tekniseen tukeen ja ihmisoikeuksiin.

Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa valtiosta riippumattomat kehitysjärjestöt laativat omat menetelmänsä yhteiskunnallisen valvonnan järjestämiseksi. Kyseistä yhteiskunnallista valvontaa koskevat raportit toimitetaan muun muassa yhteiselle täytäntöönpanokomitealle asiaankuuluvia toimenpiteitä varten. Näin luodaan osallistumisjärjestelmä, joka tukee tällä sopimuksella käyttöön otettujen hallintomenettelyjen jatkuvaa kehittämistä.

Lisäksi luodaan valitusten käsittelyä varten järjestelmä, joka tukee tätä yhteiskunnallista valvontatehtävää; järjestelmä kuvataan 10 ja 11 jaksossa.

4.5 Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat (PIAH)

Hondurasissa asuu yhdeksän alkuperäis- ja afrikkalaisperäistä kansaa. Useimmat niistä asuvat laajoilla metsäalueilla, joilla sijaitsee sekä suojelualueita että tuotantometsiä. Kyseiset kansat ovat pechit, tawahkat, lencat, maya-kansoihin kuuluvat chortit, tolupanit, miskitot, nahuat, garifunat sekä afrikkalaista alkuperää olevat, englantia puhuvat kansat, joilla on etujärjestöt, mukaan lukien Hondurasin alkuperäiskansojen keskusjärjestö (Confederación de Pueblos Autóctonos de Honduras, CONPAH).

Nämä kansat osallistuvat SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon, mukaan lukien liittyen laillisuustaulukoiden periaatteeseen 2: ”Honduras kunnioittaa metsäalueilla asuvien Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäisten kansojen oikeuksia”.

Metsäsektorilla Hondurasin alkuperäis- ja afrikkalaisperäiset kansat

— ovat edunsaajia laillistamismenettelyissä ja niillä on oikeus siihen, että niiden perinteisesti hallitsemia maa-alueita kunnioitetaan;

— osallistuvat vapaata ja tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta koskeviin mekanismeihin ja menettelyihin, joilla pyritään varmistamaan itsemääräämisoikeuden ja autonomian kunnioittaminen ILOn yleissopimuksen nro 169 ja YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen mukaisesti; ja

— harjoittavat kaupallista toimintaa tuotantometsäalueilla laillisuustaulukoita ja asiassa sovellettavia SALH-järjestelmän vaatimuksia noudattaen.

4.6 Valmiuksien kehittäminen

Liitteessä VIII kuvataan valmiuksien kehittämistoimet, joiden tarkoituksena on varmistaa järjestelmän tehokas toiminta ja puutuotteiden laillisuus. Kutakin toimenpidettä suunniteltaessa arvioidaan kaikkien SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvien toimijoiden tarvitsemat valmiudet.

5. SALH-JÄRJESTELMÄN SOVELTAMISALA

Kaikkien SALH-järjestelmän piiriin kuuluvien, hondurasilaista alkuperää olevien puutavaran ja puutuotteiden on oltava peräisin yksityisestä, kunnallisesta tai kansallisesta (joko luonnontilaisesta tai istutetusta) metsästä, jota hoidetaan noudattaen maksimituottoa, monikäyttöä ja yhteiskunnallista tasa-arvoa koskevia hallinnollisia ja teknisiä kriteerejä, jotta voidaan varmistaa ekosysteemien kestävyys, niiden tuotanto- ja ympäristökapasiteetti sekä niiden tarjoama suoja.

SALH-järjestelmää sovelletaan myös muista maista peräisin olevaan puutavaraan, jos tuojat voivat todistaa, että se on peräisin laillisista lähteistä ja että sen tuonnissa on noudatettu sekä puutavaran alkuperämaan että Hondurasin lakeja. SALH-järjestelmää sovelletaan kaikkiin toimijoihin, myös niihin, joilla on yksityiset metsänhoitoa ja alkuperäketjua koskevat sertifikaatit, sekä niihin, jotka omistavat viljelymetsikköjä kaupallisia tarkoituksia varten.

5.1 SALH-järjestelmään sisältyvät puutuotteet

SALH-järjestelmä kattaa kaikki tämän sopimuksen liitteessä I määritellyt tuotteet. Hondurasin metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain (LFAPVS) 102 §:ssä kielletään tiettyjen puutuotteiden vienti; kyseisen pykälän mukaan luonnonmetsistä peräisin olevaa lehtipuuta saa viedä ainoastaan jalostettuna. Näistä puulajeista saadun pyöreän puutavaran ja karkeasti särmätyn puun vienti ei näin ollen ole sallittua.

Vaikka näistä puulajeista saatavaa pyöreää puutavaraa ja karkeasti särmättyä puuta ei saa viedä, ne kuuluvat kuitenkin SALH-järjestelmän soveltamisalaan niiden jalostusasteesta riippumatta.

Puutuotteisiin, joita ei luetella tämän sopimuksen liitteessä I, ei sovelleta FLEGT-lupamenettelyä niitä unioniin vietäessä. Kyseisten Hondurasista peräisin olevien tuotteiden tuojien unionissa on puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta 20 päivänä lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 995/2010 (4) mukaisesti noudatettava asianmukaisen huolellisuuden vaatimusta voidakseen osoittaa, että tuotteet ovat laillisia.

5.2 SALH-järjestelmään sisältyvät markkinat

SALH-järjestelmää sovelletaan puutuotteisiin, jotka on saatettu mille tahansa markkinoille, olipa sitten kyseessä vienti- tai kotimarkkinat. Toimissa SALH-järjestelmän täytäntöönpanemiseksi markkinoiden välillä tehdään kuitenkin seuraava ero:

— Unionin markkinat: unionin markkinoille vietävien tuotteiden laillisuus varmennetaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla; sopimuksen mukaan FLEGT-lupa on ennakkoedellytys heti kun on vahvistunut, että järjestelmästä voidaan myöntää FLEGT-lupia liitteessä VII määrättyä menettelyä noudattaen.

— Muut kansainväliset markkinat: vietävien tuotteiden laillisuus varmennetaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla vientimaasta riippumatta, ja niiden laillisuus osoitetaan H-Legal-luvalla.

— Kotimarkkinat: kotimarkkinoille saatettujen tuotteiden laillisuus varmennetaan tässä sopimuksessa määrätyllä tavalla, ja kyseiset tuotteet omistavien toimijoiden laillisuus osoitetaan laillisuustodistuksella.

Kaikissa näissä SALH-järjestelmän täytäntöönpanovaiheissa toteutetaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää laittoman tai alkuperältään tuntemattoman puutavaran pääsy metsätalouden toimitusketjuun. SALH-järjestelmän täytäntöönpanovalmiuksia voidaan tehostaa soveltamalla liitteeseen VIII sisältyviä toimenpiteitä.

5.3 SALH-järjestelmään sisältyvät puutavaran lähteet

SALH-järjestelmän soveltamisalaan kuuluvat puutavaran lähteet luokitellaan seuraavasti:

5.3.1 Kansallisella maaperällä korjattu puu

Kansallisella maaperällä korjattu puu on peräisin seuraavista lähteistä:

1. Metsät, niin luonnonmetsät kuin viljelymetsiköt.

2. Peltometsätalousalueet eli alueet, joilla on luonnonvaraisia tai istutettuja puita yhdessä muiden lajien, kuten kahvin, kaakaon tai muiden viljelykasvien kanssa.

3. Metsäalueiden ulkopuolella kasvavat yksittäiset havu- tai lehtipuut.

Korjuu voidaan suorittaa joko lehtipuu- tai mäntymetsässä riippumatta siitä, kuka omistaa maan hallintaoikeudet. Korjuun edellytyksenä on jokin seuraavista:

— Metsänhoitosuunnitelma ja siihen liittyvät vuotuiset toimintasuunnitelmat, jotka ICF on hyväksynyt seuraavien hyväksi: — yhteisöedunsaajat, joilla on kollektiiviset metsänhoitosuunnitelmat (yhteisömetsänhoitosopimukset), — metsänhoitosopimusten yksittäiset edunsaajat, ja — yksityisten, kunnallisten (ejido), kansallisten ja valtion metsäalueiden omistajat;

— Peltometsätalouden erityissuunnitelma ja siihen liittyvä vuotuinen hakkuusuunnitelma yksityisellä ja kunnallisella (ejido) maalla sijaitsevien peltometsätalousalueiden omistajille.

— Pelastussuunnitelma sellaisten metsien korjaamiseksi, jotka ovat kärsineet luonnononnettomuuksista, tuhoojista tai taudeista, julkisista tai yksityisistä rakennustöistä ja viljelymaan kasvillisuuden muutoksista. Sellaisen kohteen pelastussuunnitelma, johon on suunnitteilla julkisia tai yksityisiä rakennustöitä tai viljelymaan kasvillisuuden muutoksia, edellyttää ympäristövaikutusten arviointia ennen kuin MiAmbiente myöntää sille ympäristölupatodistuksen. Pelastussuunnitelmia, jotka liittyvät kasvillisuuden muutokseen lyhytaikaista tai pysyvää viljelyä varten, sovelletaan ainoastaan viljelymaahan. Metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan lain (LFAPVS) 93 §:n mukaan metsämaan luonnonmukainen käyttö on säilytettävä ja sitä on kunnioitettava maankäytön suunnittelua koskevien politiikkojen ja säädösten mukaisesti. Lisäksi metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevasta laista (LFAPVS) annetun asetuksen 294 §:ssä kielletään muutokset kasvillisuuteen tuotantometsissä, joista on laadittu hoitosuunnitelma, ja alueilla, joiden metsätaloudellinen tuottokyky on suuri. Tämän liitteen 7.7 alajaksossa kuvataan tarkemmin sellaisten puutuotteiden varmentaminen, jotka ovat tulosta maankäytön muutoksesta.

— Elvytyssuunnitelma sellaisten metsätalouden sivutuotteiden talteenotolle, joille on aiemmin myönnetty lupa (vuotuinen toimintasuunnitelma, vuotuinen hakkuusuunnitelma, sertifioidun viljelymetsikön korjuulupa ja pelastussuunnitelma).

— Sertifioidun viljelymetsikön korjuulupa (APC) puun korjaamiselle ICF:n sertifioimista viljelymetsiköistä.

Metsien ulkopuolella kasvavat, pääasiassa asutus- ja karjankasvatusalueilla sijaitsevat yksittäiset puut ovat perinteisesti olleet puusepänverstaiden pääasiallinen puutavaran lähde. Hondurasissa ei kuitenkaan ole vielä tällaisten puiden kaupallista hyödyntämistä sääntelevää lainsäädäntöä, mistä syystä liitteeseen VIII sisällytettiin asiaa koskeva täydentävä toimenpide. Kun kyseinen lainsäädäntö tulee voimaan, se sisällytetään laillisuustaulukoiden asianomaiseen indikaattoriin noudattaen liitteessä II olevassa 4 jaksossa tarkoitettua menettelyä.

Tämä puutavaran lähde on kuitenkin sisällytettävä SALH-järjestelmään jo ennen laillisuustaulukoiden päivitystä, ja metsäsektorin toimijoiden, jotka korjaavat puuta kyseisestä lähteestä, on sovellettava kaikkia muita SALH-järjestelmän vaatimuksia.

5.3.2 Tuontipuu

Puutavaraa tuovien niin luonnollisten henkilöiden kuin oikeushenkilöidenkin on noudatettava asianmukaisen huolellisuuden takaavia menettelyjä osoittaakseen, että laittoman toiminnan riski on tuontipuun osalta mitätön ja että sen maan viejät, jossa puu on korjattu, noudattavat lakia. Asianmukaista huolellisuutta koskevan menettelyn soveltamisala määritellään tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa; liitteeseen VIII sisältyy täydentävä toimenpide asianmukaista huolellisuutta koskevista menettelyistä Hondurasissa.

5.3.3 SALH-järjestelmään kuulumaton puutavara

Seuraavat kaksi puutavaratyyppiä eivät sisälly SALH-järjestelmään eikä niihin sovelleta FLEGT-lupajärjestelmää:

— Kauttakuljetettava puutavara Kauttakuljetettavalla puutavaralla tarkoitetaan kolmansista maista peräisin olevaa puutavaraa tai puutavaraa, joka saapuu Hondurasiin tilapäisesti yhtenäisellä kauttakulkuilmoituksella ja jonka lopullinen määränpää on jokin muu maa. Se on tunnistettava ja pidettävä erillään Hondurasissa tuotetun tai sinne tuodun puutavaran toimitusketjusta. Kauttakuljetettava puutavara ei sisälly SALH-järjestelmään, mistä syystä sen vientiin ei voida myöntää FLEGT- eikä H-Legal-lupaa. Jäljempänä 7.5 alajaksossa selitetään, miten näiden tuotteiden kauttakulun valvontamekanismien avulla voidaan varmistaa, etteivät ne pääse kotimarkkinoiden toimitusketjuun.

— Takavarikoitu puutavara SALH-järjestelmästä suljetaan pois puutuotteet, jotka on takavarikoitu, koska ne rikkovat Hondurasin lainsäädäntöä tai koska ne eivät tuontipuun tapauksessa täytä asianmukaisen huolellisuuden vaatimusta. ICF:llä ja yleisestä turvallisuudesta ja järjestyksestä vastaavilla elimillä on valtuudet suorittaa tarvittava tutkinta, joka edeltää syytteen nostamista syyttäjänviraston välityksellä. Jäljempänä 7.6 alajaksossa selitetään, mitä haltuun otetulle tai takavarikoidulle puulle tapahtuu.

5.4 SALH-järjestelmän toimijat

Tässä sopimuksessa ’toimijalla’ tarkoitetaan mitä tahansa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa metsätalouden toimitusketjuun kuuluvaa toimintaa. SALH-järjestelmän piiriin kuuluvien toimijoiden koko toiminta-ala kuvataan taulukossa 1.

Taulukko 1

Metsäsektorin toimijoiden toiminta-ala

Toimija SALH-järjestelmän piiriin kuuluva toiminta 1. Yksityisen metsäalueen omistajat (ml. alkuperäisyhteisöt, joilla on maanhallintaoikeus) ja yhteismaan omistajat (kunnat) Hakee maan hallintaoikeuksia tai esittää niistä todisteen. Ennen puunkorjuuta pyytää ICF:ltä hyväksynnän metsänhoitosuunnitelmalle ja siihen liittyville vuotuisille toimintasuunnitelmille, pelastussuunnitelmalle tai elvytyssuunnitelmalle. Hakee ICF:ltä kuljetuslupaa korjatulle puutavaralle ja raportoi käytetyistä kuljetusluvista, jotka viedään SIRMA-tietokantaan. Esittää tarvittaessa näytön siitä, että vapaan ja tietoon perustuvan ennakkokuulemisen periaatteita on noudatettu. 2. Peltometsätalousalueen omistaja Pyytää hyväksynnän peltometsätalouden erityissuunnitelmalle ja vuotuiselle hakkuusuunnitelmalle osana peltometsätalousjärjestelmää. Hakee ICF:ltä kuljetuslupaa korjatulle puutavaralle ja raportoi käytetyistä kuljetusluvista, jotka viedään SIRMA-tietokantaan. 3. Viljelymetsikön haltija Hakee ICF:ltä viljelymetsikön sertifiointia ja sertifioidun viljelymetsikön korjuulupaa. Hakee ICF:ltä kuljetuslupaa korjatulle puutavaralle ja raportoi käytetyistä kuljetusluvista, jotka viedään SIRMA-tietokantaan. 4. Käyttäjä/haltija Saa laillistamismenettelyjen tuloksena käyttösopimuksen, jonka nojalla käyttäjä/haltija voi harjoittaa metsänhoitotoimintaa. Metsätaloutta, suojelualueita ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevassa laissa (LFAPVS) säädetään vaatimuksista, jotka kansallisten metsäalueiden laillistamismenettelyjen yksityisten edunsaajien on täytettävä. Hakee ICF:ltä lupaa metsittää maatila uudelleen tai harjoittaa muuta metsä-/ympäristötoimintaa. Hakee viljelymetsikön sertifiointia ja sen jälkeen lupaa sen korjuuseen. 5. Metsäalueiden hyödyntäjä (ml. yhteisöryhmät) Pyytää metsänhoitosopimuksen tekemistä voidakseen harjoittaa metsänhoitotoimintaa ja pyytää ICF:ltä hyväksynnän metsänhoito-, pelastus- tai elvytyssuunnitelmalle voidakseen korjata alueen metsän. 6. Toimeksisaaja Metsänomistaja palkkaa toimeksisaajan, jos omistaja ei itse korjaa puuta omia resurssejaan käyttäen. Korjaa, siirtää ja kuljettaa puun metsästä metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiin tai puutavaraliikkeisiin ja saattaa myös myydä sen. Ilmoittaa alueelliselle metsätoimistolle olevansa rekisterissä ja toimittaa luettelon kalustosta ja ydinhenkilöstöstä, joka sillä on käytössä korjuuta ja kuljetusta varten. Vastaa (ICF:n myöntämän) kuljetusluvan ja (SAR:n myöntämän) rahtikirjan käytöstä. Edunsaajan tai korjuuluvan haltijan, joka tekee alihankintasopimuksen toimeksisaajan kanssa, tehtävänä on varmistaa, että asiassa sovellettavia määräyksiä noudatetaan. 7. Kuljettaja Tarjoaa tavaroiden – tässä tapauksessa puutavaran – kuljetuspalveluja, olipa sitten kyse pyöreän puutavaran kuljettamisesta hakkuualueelta metsäteollisuuden yritykseen tai puutavaraliikkeeseen taikka jalostettujen puutuotteiden kuljettamisesta metsäteollisuuden yritykseltä lopulliseen määränpäähän. Yleensä palvelun ostaa metsänomistaja, toimeksisaaja tai metsäteollisuuden yritys. Lehtipuiden tapauksessa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä lukien kuljettajan osuus alkaa siitä, kun karkeasti särmätty puu on pinottu metsän ulkopuolella sijaitsevaan koontipisteeseen, mistä se kuljetetaan ajoneuvoilla metsäalan yrityksiin tai puutavaraliikkeisiin. Toimittaa viranomaisille asiakirjat, joilla todistetaan kuljetettujen tuotteiden laillisuus (kuljetuslupa, SAR:n hyväksymä lasku ja rahtikirja/lasku, tapauksen mukaan). 8. Pätevöity metsätalousteknikko Laatii metsänomistajan puolesta metsänhoitosuunnitelmat, peltometsätalouden erityissuunnitelmat ja niihin liittyvät vuosi-, pelastus- ja elvytyssuunnitelmat. (On yksin vastuussa metsänhoitosuunnitelmien vuotuisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon hallinnoinnista. Siinä tarkoituksessa toimittaa ICF:lle metsänomistajan puolesta nimitys- ja hyväksymiskirjeen ja hallinnoi vuotuista toimintasuunnitelmaa.) Vastaa kaikkia hallinnoimiaan korjuutapoja sääntelevien teknisten standardien noudattamisesta. Vastaa myös metsässä käytettyjä kuljetuslupia koskevien kuukausittaisten edistymisraporttien ja lupien jäljennösten toimittamisesta; raporteissa esitetään yksityiskohtaiset tiedot kuljetetusta puusta. 9. Riippumaton metsätalousteknikko (TFI) Laatii metsänhoitosuunnitelmat, peltometsätalouden erityissuunnitelmat ja niihin liittyvät vuosi-, pelastus- ja elvytyssuunnitelmat. Vastaa kaikkia hallinnoimiaan korjuutapoja sääntelevien teknisten standardien noudattamisesta. Vastaa myös metsässä käytettyjä kuljetuslupia koskevien kuukausittaisten edistymisraporttien ja lupien jäljennösten toimittamisesta; raporteissa esitetään yksityiskohtaiset tiedot kuljetetusta puusta. 10. Viejä Hakee ICF:ltä FLEGT-lupaa (unionia varten) tai H-Legal-lupaa (muita määräpaikkoja varten) riippuen siitä, minne lähetykset ovat menossa. Hakee tulliviranomaiselta vientilupaa ja liittää hakemukseen tuonnin kauppalaskun, yhtenäisen tulli-ilmoituksen (DUA) ja muut asiakirjat, joilla todistetaan vietävän tuotteen laillisuus sekä kansanterveydellisten rajoitusten että tulli- ja muiden määräysten osalta, soveltuvin osin myös CITES-todistukset. 11. Tuoja Hakee tulliviranomaiselta tuontilupaa ja liittää hakemukseen tuonnin kauppalaskun, yhtenäisen tulli-ilmoituksen (DUA) ja muut asiakirjat, joilla todistetaan tuotavan tuotteen laillisuus sekä kansanterveydellisten rajoitusten että tulli- ja muiden määräysten osalta, soveltuvin osin myös CITES-todistukset. Soveltaa asianmukaista huolellisuutta koskevia mekanismeja varmentaakseen ostettavan puutuotteen laillisuuden. 12. Metsäteollisuuden raaka-aineyrityksen omistaja Pitää ajantasaista rekisteriä panoksista ja tuotoksista ja toimittaa ICF:lle kuukausittaiset tuotantoraportit, joihin on liitetty hyväksytyt myyntilaskut. Pyytää laskujen esittämistä, ilmoittaa SAR:lle kuukausi- ja vuosimyynnin ja liittää ilmoituksiin hyväksytyt myyntilaskut ja rahtikirjat. Soveltaa asianmukaista huolellisuutta koskevia mekanismeja varmentaakseen ostettavien tuotteiden laillisuuden. Lehtipuiden osalta ei tällä hetkellä ole toiminnassa metsäteollisuuden raaka-aineyrityksiä, koska puu särmätään karkeasti jo metsässä ja saatetaan markkinoille metsäteollisuuden jalostusyritysten tai puutavaraliikkeiden välityksellä. 13. Metsäteollisuuden jalostusyrityksen (ml. puusepänverstaat ja muut mikro- ja pk-yritykset) omistaja Pitää ajantasaista rekisteriä panoksista ja tuotoksista ja toimittaa ICF:lle kuukausittaiset tuotantoraportit, joihin on liitetty hyväksytyt myyntilaskut. Pyytää laskujen esittämistä, ilmoittaa SAR:lle kuukausi- ja vuosimyynnin ja liittää ilmoituksiin hyväksytyt myyntilaskut ja rahtikirjat. Soveltaa asianmukaista huolellisuutta koskevia mekanismeja varmentaakseen ostettavien tuotteiden laillisuuden. 14. Puutavaraliikkeen omistaja Pitää ajantasaista rekisteriä panoksista ja tuotoksista ja toimittaa ICF:lle kuukausittaiset tuotantoraportit, joihin on liitetty hyväksytyt myyntilaskut. Pyytää laskujen esittämistä, ilmoittaa SAR:lle kuukausi- ja vuosimyynnin ja liittää ilmoituksiin hyväksytyt myyntilaskut ja rahtikirjat. Soveltaa asianmukaista huolellisuutta koskevia mekanismeja varmentaakseen ostettavien tuotteiden laillisuuden. 15. Työnantaja (missä tahansa edellä lueteltuihin toimijaryhmiin kuuluvassa yrityksessä) Rekisteröi työntekijät IHSS:ään ja noudattaa työlainsäädäntöä.

6. LAILLISUUSMÄÄRITELMÄN NOUDATTAMISEN VARMENTAMINEN

Hondurasilaiset puutuotteet katsotaan laillisiksi liitteessä II annetun määritelmän perusteella.

Varmennuksesta vastaavat valtion virastot (käyttämällä tunnustettujen yksityisten sertifiointimekanismien tarjoamia panoksia soveltuvin osin 8 jaksossa esitetyn mukaisesti), ja se tapahtuu suorittamalla riittävät tarkastukset puutuotteiden laillisuuden varmistamiseksi.

Varmennuksen on oltava riittävän seikkaperäinen ja tehokas, jotta voidaan varmasti havaita kaikki liitteessä II esitettyihin laillisuustaulukoihin sisältyvien vaatimusten mahdolliset noudattamattajättämiset kotimarkkinoilla toimitusketjun eri vaiheissa. Myös kansalliseen toimitusketjuun päätyvän tuontipuun laillisuus on varmennettava.

6.1 Laillisuuden varmentamisen periaatteet

Osapuolet päivittävät ja hyväksyvät varmennuskäsikirjan yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa; käsikirjassa kuvataan varmennusmenetelmät, joita on käytettävä lainsäädännön noudattamisen tarkistamiseen kunkin indikaattorin osalta, sekä varmennuskeinot, jotka on määritelty laillisuustaulukoiden laatimisen keskeisiksi osa-alueiksi. Kunkin indikaattorin osalta nimetään varmennuksesta kussakin instituutiossa vastaava elin tai yksikkö ja varmennettavat asiakirjat. Lisäksi määritellään, miten usein kukin indikaattori on tarkistettava, sekä kerrotaan, missä sijaitsee arkisto, joka sisältää eri instituutioiden vastuualueidensa mukaisesti säilyttämät tiedot ja asiakirjat (sekä paperiset että elektroniset).

6.1.1 Laillisuuden varmentamiseen osallistuvat instituutiot

Varmentamisesta vastaavat selvästi yksilöidyt instituutiot, joilla on riittävät resurssit, hallintojärjestelmät, koulutettu henkilöstö sekä perusteelliset ja tehokkaat mekanismit eturistiriitojen valvontaan. Kaikilla varmentamiseen kussakin instituutiossa osallistuvilla henkilöstön jäsenillä on tarvittava pätevyys ja kokemus tehtäviensä hoitamiseen, ja heitä valvotaan asianmukaisesti.

ICF:llä ja muilla SALH-järjestelmään osallistuvilla instituutioilla on sellainen organisaatio ja toiminnallinen rakenne, jonka avulla ne voivat varmentaa, että kaikki toimijat noudattavat laillisuusindikaattoreita. Ottaen huomioon kunkin instituution harjoittamasta toimijoiden varmentamisesta syntyvän tiedon määrä sekä tarve tallentaa kyseiset tiedot ja pitää ne ajan tasalla, varmennuksen tulokset viedään laillisuuden varmentamisesta vastaavan ICF:n yksikön käytössä olevaan tietokantaan. Näin varmennusyksiköllä on jatkuvasti käytössään tiedot, joita se tarvitsee antaakseen toimijoille laillisuustodistuksen ja tarkistaakseen, että todistuksen voimassaoloedellytykset täyttyvät edelleen. Tällainen tietojen kerääminen ja päivittäminen edellyttää instituutioiden välistä koordinointia 11 jaksossa kuvatulla tavalla.

Seuraavassa kaaviossa havainnollistetaan tiedonkulkua SALH-järjestelmän eri toimijoiden välillä lainsäädännön noudattamista varmennettaessa:

Taulukossa 2 kuvataan edellä esitettyyn kaavioon sisältyvät mekanismit, joiden avulla varmennetaan lainsäädännön noudattaminen.

Taulukko 2

Kuvaus lainsäädännön noudattamisen varmennusmekanismeista

Nro Kuvaus 1. Metsäsektorin toimija: luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka harjoittaa metsätalouden toimitusketjuun kuuluvaa toimintaa. 2. Varmennuskeinoa koskeva hakemus (liite II). 3. Menetelmät varmennuskeinojen laatimiseksi kussakin instituutiossa. Osa keinoista laaditaan vain kerran, osa määräajoin. 4. Fyysisten ja/tai sähköisten varmennuskeinojen laatiminen (liite II). 5. Varmennusmenetelmät. Kun instituutio havaitsee tapauksen, jossa ei ole noudatettu lainsäädäntöä, kukin instituutio noudattaa asiaankuuluvia dokumentointi-, käsittely- ja seurantamenettelyjä ja ilmoittaa asiasta laillisuudenvarmentamisyksikölle. 6. Korjaavat toimet tai rankaisutoimet tapauksessa, jossa lainsäädäntöä ei ole noudatettu hallinnollisen toimen tai oma-aloitteisen toimen seurauksena (liite V, 9 jakso). 7. Kaikkien lainsäädännön noudattamisen varmentamiseen osallistuvien instituutioiden tietojen yhdistäminen SIRMA-järjestelmää, SNIF-järjestelmää, ICF:n Geoportalia ja muita kyseisten instituutioiden välineitä käyttäen (liite V, 6 ja 7 jakso). 8. Laillisuudenvarmentamisyksikölle toimitettava toimijan laillisuuden osoittavaa laillisuustodistusta koskeva hakemus (liite V, 6 ja 7 jakso). 9. Laillisuudenvarmentamisyksikön hallussa olevien tietojen kokoaminen sen arvioimiseksi, noudattaako toimija laillisuustaulukoita ja valvooko se toimitusketjua. Jos arvio on myönteinen, laillisuudenvarmentamisyksikkö antaa laillisuustodistuksen, joka todistaa kotimarkkinoiden ostajalle, että toimija täyttää SALH-järjestelmän vaatimukset (liite V, 6 ja 7 jakso). 10. FLEGT- tai H-Legal-lupahakemus FLEGT-lupayksikölle: lupa on osoitus siitä, että toimijan toiminta on laillista, ja mahdollistaa sen tuotteiden viennin mille tahansa markkinoille (liite IV). 11. FLEGT-lupayksikön päätös siitä, noudattaako toimija lainsäädäntöä. Jos varmennusyksikön arvio on myönteinen (eli toimija täyttää kaikki SALH-järjestelmän vaatimukset), toimijalle myönnetään joko FLEGT-lupa (unionin markkinoita varten) tai H-Legal-lupa (muita markkinoita varten) todisteeksi kansainvälisten markkinoiden asiakkaalle siitä, että toimija täyttää SALH-järjestelmän vaatimukset. Jos päätös on kielteinen, FLEGT-lupayksikkö ilmoittaa siitä hakijalle (eli toimijalle) (liite IV). 12. SALH-järjestelmän riippumattomat tarkastajat laativat havainnoistaan raportit, jotka sisältävät päätelmät ja suositukset, ja toimittavat ne yhteiselle täytäntöönpanokomitealle, joka vastaa tarkastusraporttien julkaisemisesta määräajoin (liite VI). 13. Kansalaisjärjestöt laativat korjuulupia ja metsäsektoria yleisemmin käsittelevät varmennusraportit, jotka toimitetaan yhteiselle täytäntöönpanokomitealle (liite V, 4.4.2 alajakso).

6.1.2 Laillisuustaulukoihin perustuvat varmennusmenettelyt

Käsikirjassa, josta osapuolet ovat sopineet yhteisessä täytäntöönpanokomiteassa, kuvataan niiden osallistuvien instituutioiden soveltamat menetelmät, joiden tehtävänä on varmentaa koko indikaattorin tai sen osan noudattaminen. Käsikirjassa yksilöidään varmennuksesta vastaava taho tai toimisto sekä toimet, jotka se toteuttaa kyseisen tehtävän suorittamiseksi. Käsikirjassa viitataan myös ”varmennustiheyteen”, ilmaisten milloin varmennuskeinot on varmennettava; lisäksi siinä ilmoitetaan taho tai toimisto, jossa kyseiset tiedot säilytetään paperilla ja sähköisesti.

6.1.3 Laillisuuden varmentamiskeinojen tallentaminen

Kutakin varmennuskeinoa koskevat paperiset ja sähköiset asiakirjat säilytetään siinä instituutiossa, joka on laatinut kyseisen keinon. Tätä ”institutionaalista” aineistoa säilytetään vähintään kymmenen vuoden ajan avoimuudesta ja julkisen tiedon saatavuudesta annetussa laissa vaaditun mukaisesti. Kyseisessä laissa vahvistetaan myös tietojenkäsittelymenettely (30, 31 ja 32 §) ja määritellään ”julkinen tieto” (3 §) sekä se, mitkä tiedot on katsottava luottamuksellisiksi henkilötiedoiksi (7 §) tai turvallisuusluokitelluiksi tiedoiksi (8 §).

Koska varmentamiskeinojen laillisuus ja aitous ovat tärkeitä, vastuullisten instituutioiden on varmistettava, että kustakin varmennuskeinosta pidetään fyysistä ja digitaalista arkistoa. Tiedonhallinnan avoimuuden ja tehokkuuden nimissä varmennuskeinoihin osallistuvien instituutioiden on varmistettava, että niiden arkistoissa olevat tiedot ovat muiden organisaatioiden – myös laillisuuden varmentamisesta vastaavan ICF:n yksikön – käytettävissä oikea-aikaisesti ja tehokkaasti, kun niitä tarvitaan. Kunkin laillisuuden varmentamiseen osallistuvan instituution olisi samoin nojauduttava sen vastuualueella sovellettaviin lakeihin, asetuksiin ja menettelyihin hankkiessaan tarvitsemansa tiedot toimijoilta ja tallentaessaan ne arkistoihinsa.

6.1.4 Tietojärjestelmät ja varmennustoiminnot

Laillisuustaulukoiden indikaattoreiden noudattamisen varmentamiseen tarkoitetut, jo käytössä olevat ja myöhemmin kehitettävät tietotekniset järjestelmät, välineet ja protokollat mahdollistavat asiakirjatarkastusten ja kentällä tehtävien tarkastusten yhdistämisen ja tietojen täsmäyttämisen puutavaran koko toimitusketjussa. Edempänä 3.2 alajaksossa esitetään tärkeimmät tietotekniset välineet ja protokollat, joita SALH-järjestelmään osallistuvat instituutiot käyttävät. Seuraavissa kappaleissa esitetään lyhyt kuvaus käytössä olevista tietojärjestelmistä, joilla instituutioita tuetaan vastuualueidensa hoitamisessa.

ICF:ssä:

— Kansallinen metsätalouden tietojärjestelmä (SNIF) Tätä tietoteknistä välinettä voidaan käyttää sellaisten dynaamisten tietokantojen ylläpitämiseen, jotka sisältävät yksityisten, kansallisten ja kunnallisten metsäalueiden sekä metsäteollisuusyritysten ja puutavaraliikkeiden omistajuutta koskevat tiedot. Järjestelmä sisältää tiedot kaikista korjuuluvista sekä hoito-, toiminta-, pelastus- ja elvytyssuunnitelmista, peltometsätalouden erityissuunnitelmista ja ICF:n sertifioimien viljelymetsiköiden korjuista. SNIF mahdollistaa puutavaran kulun seuraamisen korjuusta vastaavien toimijoiden välillä toimitusketjussa.

— Tietojärjestelmä puutavaran jäljittämiseen (SIRMA) Tätä tietoteknistä välinettä käytetään puutavaran korjuun ja kuljetusvirtojen seuraamiseen kuhunkin korjuulupaan liittyvien kuljetuslupien rekisterin avulla. Järjestelmä hyödyntää SNIF-järjestelmän tietoja kuljetusluparekisterin pitämisessä. Se esittää metsästä metsäteollisuusyrityksiin kuljetusta varten rekisteröityjä lupia sekä panoksia ja tuotoksia ketjun joka vaiheessa koskevat tiedot kunkin toimijan toimittamissa kuukausiraporteissa. Rekisterin tietojen avulla voidaan seurata tuotantoa, jakelua tai myyntiä sekä varastoja/inventaareja.

— Geoportal Tämä Hondurasin virtuaalinen metsäkartta näyttää suojelualueiden, hoitosuunnitelmien piiriin kuuluvien alueiden, ilmoitettujen pienvaluma-alueiden, tieinfrastruktuurin, metsänhoitosuunnitelmien ja viitekarttojen maantieteellisen sijainnin ja pinta-alan. Geoportal on kytketty SNIF-järjestelmään. Näitä tietoja käytetään puutavaravirtojen suunnitteluun, ja ne helpottavat varmennusta varten valtateille ja tieverkoston riskialttiisiin kohtiin sijoitettavien tarkastuspisteiden suunnittelua. SNIF-järjestelmän uudet moduulit – muun muassa pelastussuunnitelmien, peltometsätalouden erityissuunnitelmien, sertifioitujen viljelymetsiköiden ja metsäteollisuusyritysten rekisterit – liitetään Geoportaliin sitä mukaa kuin ne valmistuvat.

Tulojen hallinnointiyksikössä (SAR):

— Sähköinen verojärjestelmä (E-tax) Tästä portaalista veronmaksajat voivat tulostaa veroilmoituslomakkeet. Järjestelmä mahdollistaa esimerkiksi tietojen ristiintarkastamisen veronmaksajien kuukausittain ilmoittamien tuloverojen ja toimijoiden ICF:lle kuukausittain toimittamien raporttien välillä.

— Verojen ja muiden valtionvarojen hallinnointijärjestelmä (SAFT) Järjestelmä lisää kuntien taloushallinnon tehokkuutta, tuloksellisuutta, ajantasaisuutta ja avoimuutta, koska se mahdollistaa maan lainsäädäntöön perustuvien hallinto- ja varainhoitomenettelyjen hallinnoimisen automaattisesti ja integroidusti. Järjestelmä helpottaa sisäisen valvonnan toteuttamista ja käsittelee kuntatason taloustietoja integroidusti, ja se voidaan liittää muihin ohjelmiin tilastojen ja digitaalisten karttojen tuottamista varten.

— Kansallinen verorekisteri (RTN) Luonnollisten henkilöiden, oikeushenkilöiden ja organisaatioiden tai yhteisöjen, joilla ei ole oikeushenkilön asemaa mutta jotka harjoittavat veronalaista toimintaa, on rekisteröidyttävä kansalliseen verorekisteriin (RTN), jota veroviranomaiset pitävät asiassa sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. Luonnollisten henkilöiden RTN-numero on sama kuin heidän kansallisen henkilörekisterin (Registro Nacional de las Personas, RNP) numeronsa, johon on lisätty yksi numero, ja se pysyy samana koko heidän elämänsä ajan. Oikeushenkilöiden on kirjauduttava kansalliseen verorekisteriin (RTN) niiden rekisteröitymis- tai perustamisajankohtana.

Varallisuusinstituutissa (IP):

— Hondurasin kansallinen varallisuudenhallintajärjestelmä (Sistema Nacional de Administración de la Propiedad de Honduras, SINAP) Tämä tietojärjestelmä on Hondurasin valtion virallinen omistusoikeuksia koskevan tiedon hallinta-alusta. Se sisältää alajärjestelmiä, joista yksi on Hondurasin yhtenäinen rekisteröintijärjestelmä: — Hondurasin yhtenäinen rekisteröintijärjestelmä (Sistema Unificado de Registro de Honduras, SURE) Tämän tietojärjestelmän tarkoituksena on asteittain modernisoida omistusoikeuksien ja kiinteistöjen rekisteröinti koko maassa.

Hondurasin sosiaaliturvainstituutissa (IHSS):

— Hondurasin sosiaaliturvajärjestelmä IHSS vastaa jäsenten valvontaa koskevasta tietojärjestelmästä (Sistema de Información de Control de Afiliados, SICA), joka sisältää tiedot järjestelmään liittyneiden yritysten työnantajista ja -tekijöistä. IHSS on valtakunnallinen instituutti, jolla on edustustoja ja toimistoja maan suurimmissa kaupungeissa.

MiAmbientessa:

— Yksinkertaistettu ympäristölupajärjestelmä (Sistema de Licenciamiento Ambiental Simplificado, SLAS) Tämän väline tarjoaa yrityksille joustavan mekanismin, jonka avulla ne voivat käynnistää hankkeen välittömästi, koska se tarjoaa nopeita analyysejä oikeudellisista seikoista, joilla kielletään tai suljetaan pois hankkeet missä tahansa maan alueella, selvittää ympäristövaikutukset kaikkien hanketyyppien osalta ja määrittää automaattisesti kyseessä olevan hankkeen edellyttämät riskien vähentämistoimenpiteet kohteen maantieteellisissä koordinaateissa.

Kansallisessa maatalousinstituutissa (INA):

— Kansallinen maatilarekisteri (Registro Agrario Nacional, RAN) INA:lla on kansallista maatilarekisteriä varten asiakirjarekisteri ja maantieteellisiä tietokantoja, joiden avulla se voi valvoa alueita, joista on olemassa saantokirja. Sillä ei ole tällä hetkellä tietojärjestelmää tai relaatiotietokanta-arkkitehtuuria, joka mahdollistaisi vuorovaikutuksen muiden järjestelmien kanssa.

Tullitulojen hallinnointiosastossa (DARA):

— Hondurasin automatisoitu tullitulojärjestelmä (SARAH) Järjestelmä käyttää avoimiin standardeihin perustuvaa huipputeknologiaa, joka tarjoaa erittäin helposti saatavilla olevan tullin verkkopalvelun, jonka käyttö perustuu oletusselaimeen ja verkkopalveluihin. Se tarjoaa myös lisäsovelluksia, jotka tukevat tullihallintoa ja mahdollistavat valvonnan samalla helpottaen kansainvälistä kauppaa.

— Hondurasin ulkomaankaupan sähköinen järjestelmä (Sistema Electrónico de Comercio Exterior de Honduras, SECEH) ja siihen kuuluva sähköisen vienti-ilmoituksen hyväksymismoduuli SECEH tukee vientisektoria tarjoamalla tavaroiden tulliselvityksessä tarvittavat vientiasiakirjat sähköisesti.

— Tavaroiden kansainvälisen kauttakulun järjestelmä (Sistema Tránsito Internacional de Mercancías, TIM) Tämä tietojärjestelmä helpottaa standardoituja tullimenettelyjä Keski-Amerikan rajoilla optimoimalla maahanmuutto-, tulli- ja karanteenimuodollisuudet yhden ainoan asiakirjan eli tavaroiden kansainvälistä kauttakulkua koskevan yhtenäisasiakirjan (DUT) avulla.

— Ulkomaankaupan integroitu järjestelmä (Sistema Integrado de Comercio Exterior, SICE) Järjestelmä tuottaa ulkomaankaupan tilastoja Hondurasin keskuspankissa oleville käyttäjille ja esittää tiedot Keski-Amerikan tariffijärjestelmän (SAC) mukaisesti ja luotettavasti, koska tiedot tarkistetaan useasta lähteestä. Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa luodaan seuraavat tietotekniset välineet:

— ICF:ssä dokumentoitujen tietojen hallintajärjestelmä Tämän virtuaalikirjaston avulla ICF voi organisoida ja säilyttää metsäsektoriin liittyvät dokumentoidut tiedot, kuten lait, valtion strategia- ja politiikka-asiakirjat, selvitykset, sopimukset, kyselyt, raportit ja teknisten asiakirjojen varmuuskopiot, ja valvoa niitä. Järjestelmän on täytettävä sellaisen virtuaalitilan ylläpitoa koskevat tavoitteet, jossa voidaan tehdä kyselyjä, ja siinä toimijoille annetaan pääsy dokumentoituihin tietoihin päätöksenteon helpottamiseksi. Järjestelmän luominen helpottaa ICF:n varmennusmenettelyjä, mikä on yksi SALH-järjestelmän tärkeimmistä osa-alueista. Siksi se on tarkoitus luoda lyhyellä aikavälillä tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

— Tietokanta laillisuudenvarmentamisyksikön käyttöön Voidakseen varmentaa, että toimijat noudattavat laillisuustaulukoiden indikaattoreita ja SALH-järjestelmän vaatimuksia, laillisuudenvarmentamisyksikkö tarvitsee tietojen vastaanottamista ja päivittämistä varten välineen, joka liitetään SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvien instituutioiden tietokantoihin yhteyden saamiseksi kyseisiin toimijoihin. Tietokannan luominen helpottaa toimitusketjun varmennus- ja valvontamenettelyjä, jotka ovat yksi SALH-järjestelmän tärkeimmistä osa-alueista. Siksi se onkin tarkoitus luoda keskipitkällä aikavälillä tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa.

— Tietojärjestelmä metsien rekisteröintiin, hallinnointiin ja valvontaan (Sistema Informático de Registro, Administración y Control Forestal, SIRACOF) Tämä järjestelmä on yksi laittomien hakkuiden ja metsätuotteiden laittoman kuljetuksen kansallisen torjuntastrategian (ENCTI) tulos ja tietotekninen väline, jolla tehostetaan muodollisuuksia, lisätään hallinnollisten menettelyjen avoimuutta, parannetaan rekistereihin sisältyvien tietojen laatua ja tuetaan metsien arvoketjun valvontamekanismeja metsistä jalostuskeskuksiin ja tuotteiden markkinoille saattamiseen. SIRACOFin kehitystyö on edistynyt hyvin; sen perustan muodostavia järjestelmiä on luotu ja niitä on kehitetty jatkuvasti, koska niillä hallitaan, käsitellään ja hallinnoidaan perustietoja SNIF- ja SIRMA-järjestelmien ja Geoportalin tavoin.

— Rekisterinpitojärjestelmä STSS:n käyttöön STSS tarvitsee järjestelmän sen varmentamiseen, että toimijat noudattavat sen vastuualueita koskevia indikaattoreita. Tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaihe tarjoaa mahdollisuuden määritellä muita moduuleja tai tietojärjestelmiä, joiden avulla voidaan jatkaa lainsäädännön noudattamisen varmentamista koskevien tietojen tuottamista, siirtämistä, yhteenliittämistä ja hallinnoimista tavalla, joka on sovitettu käytettävissä olevaan taloudelliseen, tekniseen ja inhimilliseen kapasiteettiin. Vaatimuksia ja kapasiteettia analysoidaan tarkemmin sen määrittämiseksi, mikä on kunkin järjestelmän sopivin tietokoneistamisaste. Tämä tarkoittaa sitä, että lainsäädännön noudattamisen varmentamiseen käytettävien tietojärjestelmien luettelo muuttuu koko ajan.

6.1.5 Riskinhallintaperiaate SALH-järjestelmän noudattamattajättämistapauksissa

Laittomien käytäntöjen vähentäminen on yksi suurimmista SALH-järjestelmän täytäntöönpanoon liittyvistä haasteista. Se edellyttää kattavaa riskinhallintamekanismia, jota sovelletaan toimitusketjun kaikissa vaiheissa. Tapauksissa, joissa viranomaisilla ei ole tarvittavia resursseja sen varmistamiseen, että varmentaminen toteutuu kaikilla alueilla yhtä tehokkaasti ja yhtä usein, laillisuuden riskiperusteinen varmentaminen on keino paikata tämä puute.

Riskinhallinnalla SALH-järjestelmän täytäntöönpanossa tarkoitetaan kunkin riskin todennäköisyyden ja sen arviointia, mikä vaikutus niillä on puutavaran laillisuuteen. Arvioinnissa otetaan huomioon tulokset liitteeseen VIII sisältyvästä perustason tutkimuksesta, jolla kartoitetaan vaatimusten noudattamista toimijoiden keskuudessa. Riskin luonne vaihtelee sen mukaan, missä ja miten se syntyy. Tästä syystä päätöksenteko perustuu ICF:n ja muiden valtion virastojen soveltamaan objektiiviseen ja integroituun menetelmään, ja se käynnistyy riskien luokittelulla ja päätöksentekokriteerien määrittämisellä olosuhteet huomioon ottaen.

Yhteinen täytäntöönpanokomitea vastaa varmennuskäsikirjasta, jossa esitetään riskiluokituksen perusperiaatteet, joiden perusteella tehdään päätös siitä, miten laillisuuden varmentamisessa edetään; sen jälkeen laaditaan analyysi laittomien käytäntöjen riskeistä, joita SALH-järjestelmän täytäntöönpanossa voi syntyä.

Toimitusketjun kaikissa vaiheissa sovellettavissa riskinhallintamenettelyissä otetaan huomioon seuraavat laittomat käytännöt:

— ketjuun sen missä tahansa vaiheessa tuleva aines, joka on peräisin tuntemattomasta lähteestä tai korjattu ilman, että hakkuulle on laillinen lupa;

— tapaukset, joissa tietyt ominaispiirteet omaavaa tuotetta on enemmän kuin alkuperäisen tuotteen osuus tai enemmän kuin laillisista lähteistä peräisin olevaa raaka-ainetta, jolla on samat ominaispiirteet ja jota käytetään kyseisentyyppisen tuotteen tuotannossa tai myynnissä.

Riskinhallintamenettelyissä otetaan yhtäaikaisesti huomioon myös asiakirjat, joilla todistetaan toimijoiden ja niiden puutavaran laillisuus, kuten hyväksynnän saaneiden yksityisten sertifiointijärjestelmien tunnustetut todistukset 8 jaksossa määritellyn mukaisesti.

Lainsäädännön noudattamisen valvomiseksi ja varmentamiseksi toteutettavat toimet perustuvat näihin riskiluokkiin. Instituutioiden yhteiset toimet määritellään toiminnan tehostamiseksi kentällä huolehtimalla siitä, että maassa käytössä olevat tietojärjestelmät toimivat yhteen.

Riskinhallinnasta on siis apua määriteltäessä kansallisia strategiatavoitteita, joiden avulla pyritään ratkaisemaan erityishuomiota vaativia metsähallinnon haasteita. Se auttaa myös arvioimaan, onko laillisuuden varmentamisesta puutavaran toimitusketjussa vastuussa olevilla instituutioilla riittävät resurssit, tai muutoin määrittelemään toimia puutteiden korjaamiseksi.

Mitä tulee riskinhallintaan tuonnissa, tullitarkastuksia voidaan tehdä rajanylityspaikoilla tai tulliselvityksen jälkeen tehtävillä tarkastusmenettelyillä, jotka sovitetaan riskitasoon. Tulliselvityksen jälkeistä tarkastusta voidaan soveltaa puutavaraa sisältäviin tuontilähetyksiin. Tulliviranomainen soveltaa tullilainsäädännön mukaisesti riskinhallintamenetelmiä päättäessään tuontilähetysten jälkitullaustarkastuksen laajuudesta, sisällöstä ja menetelmästä.

Tulliasiakirjojen ja luovutettujen tavaroiden jälkitullaustarkastus on tehtävä viiden vuoden kuluessa tulli-ilmoituksen rekisteröintipäivästä. Tulliviranomainen ja ICF koordinoivat tiiviisti tuontipuun seurantaa ja tarkastuksia, mukaan lukien säännölliset ja systemaattiset raja- ja jälkitullaustarkastukset, myös epäillyissä riskitapauksissa.

SALH-järjestelmän täytäntöönpanossa riskinhallintaa sovelletaan myös yksityisten toimijoiden, varsinkin tuojien, asianmukaista huolellisuutta koskeviin järjestelmiin, jotta voidaan minimoida riski laittoman puutavaran tai laittomien puutuotteiden pääsystä kotimaan markkinoille.

Kuten 6.2 alajaksossa määritellään, asianmukaista huolellisuutta koskevan järjestelmän toinen avaintekijä on jokaisen toimijan riskiarvio siitä, onko sen toimitusketjussa laitonta puutavaraa; arvio perustuu puutavaran toimittajien keräämiin tietoihin, ja siinä otetaan huomioon kriteerit, jotka määritellään tämän sopimuksen valmistelu- ja organisointivaiheessa laadittavissa menettelyissä.

Yksityisten toimijoiden asianmukaisen huolellisuuden ja julkisten instituutioiden riskiperusteisten valvontamenettelyjen noudattaminen ovat molemmat liitteessä VIII mainittuja täydentäviä toimenpiteitä. Yhteinen täytäntöönpanokomitea suunnittelee ja hyväksyy niiden täytäntöönpanomenettelyt ja soveltaa niitä ennen ensimmäisen FLEGT-luvan myöntämistä.

6.1.6 Laillisuustarkastus ja sen päätteeksi annettava laillisuustodistus

ICF varmentaa laillisuudenvarmentamisyksikkönsä välityksellä, että kukin toimija noudattaa liitteessä II vahvistettuja laillisuusindikaattoreita ja tässä liitteessä vahvistettuja, kaikkiin toimijoihin sovellettavia toimitusketjua koskevia vaatimuksia; varmentamisessa noudatetaan menettelyjä, jotka mahdollistavat laillisuustodistuksen myöntämisen kullekin metsäsektorin toimijalle.

Laillisuustarkastusta ja laillisuustodistuksen myöntämistä koskevissa menettelyissä on osoitettava, että

—