Kirjeenvaihtona tehty sopimus 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastussopimuksessa määrätyistä kalastusta koskevista edellytyksistä tehtyä pöytäkirjaa muuttavan pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta



Virallinen lehti nro L 342 , 30/12/2003 s. 0038 - 0044



Kirjeenvaihtona tehty sopimus 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi Euroopan talousyhteisön sekä Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen välisessä kalastussopimuksessa määrätyistä kalastusta koskevista edellytyksistä tehtyä pöytäkirjaa muuttavan pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta A. Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen kirje Arvoisa vastaanottaja Kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi 25 päivänä kesäkuuta 2001 parafoituun pöytäkirjaan ja 16-18 päivänä kesäkuuta 2003 pidettyyn sekakomitean kokoukseen viitaten minulla on kunnia ilmoittaa Teille, että Grönlannin maakuntahallitus on valmis soveltamaan koekalastusmääräyksiä koskevia pöytäkirjaan tehtyjä muutoksia, sellaisina kuin ne esitetään liitteenä olevassa pöytäkirjassa, väliaikaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2003 pöytäkirjan voimaantuloon asti edellyttäen, että Euroopan yhteisö on valmis tekemään samoin. Koekalastusmääräysten täytäntöönpanemiseksi Grönlannin viranomaisten on toimitettava Euroopan komissiolle kaikki saatavilla olevat tieteelliset tiedot (aluejako, havainnot jne.) 17 päivään heinäkuuta 2003 mennessä. Grönlannin viranomaisten on päätettävä 31 päivään heinäkuuta 2003 mennessä lisenssien myöntämisestä ja niihin liittyvistä edellytyksistä. Pöytäkirjan liitteessä V tarkoitettuja teknisiä edellytyksiä voidaan muuttaa osapuolten välisellä hallinnollisella järjestelyllä. Grönlannin on toteutettava kalastusalan rakenneuudistus ja Euroopan yhteisö tarjoaa budjettitukiohjelman liitteenä olevan pöytäkirjan 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti siten, kuin tähän kirjeenvaihtoon liitetyssä asiakirjassa "Grönlannin kalastusalan rakennepolitiikkaan myönnettävän budjettituen toteuttamisen yksityiskohdat" kuvaillaan. Neljännen pöytäkirjan muutokset noudattavat suuntaviivoja, jotka vahvistetaan komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassa tiedonannossa tiedonantoa yhdennetystä toimintakehyksestä kolmansien maiden kanssa tehtäviä kalastuskumppanuussopimuksia varten (KOM(2002) 637 lopullinen). Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa, että Euroopan yhteisö hyväksyy pöytäkirjan väliaikaisen soveltamisen. Kunnioittavasti Tanskan hallituksen ja Grönlannin maakuntahallituksen puolesta >PIC FILE= "L_2003342FI.003802.TIF"> B. Euroopan yhteisön kirje Arvoisa vastaanottaja Minulla on kunnia ilmoittaa saaneeni seuraavan tänään päivätyn kirjeenne: "Arvoisa vastaanottaja Kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2006 väliseksi ajaksi 25 päivänä kesäkuuta 2001 parafoituun pöytäkirjaan ja 16-18 päivänä kesäkuuta 2003 pidettyyn sekakomitean kokoukseen viitaten minulla on kunnia ilmoittaa Teille, että Grönlannin maakuntahallitus on valmis soveltamaan koekalastusmääräyksiä koskevia pöytäkirjaan tehtyjä muutoksia, sellaisina kuin ne esitetään liitteenä olevassa pöytäkirjassa, väliaikaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2003 pöytäkirjan voimaantuloon asti edellyttäen, että Euroopan yhteisö on valmis tekemään samoin. Koekalastusmääräysten täytäntöönpanemiseksi Grönlannin viranomaisten on toimitettava Euroopan komissiolle kaikki saatavilla olevat tieteelliset tiedot (aluejako, havainnot jne.) 17 päivään heinäkuuta 2003 mennessä. Grönlannin viranomaisten on päätettävä 31 päivään heinäkuuta 2003 mennessä lisenssien myöntämisestä ja niihin liittyvistä edellytyksistä. Pöytäkirjan liitteessä V tarkoitettuja teknisiä edellytyksiä voidaan muuttaa osapuolten välisellä hallinnollisella järjestelyllä. Grönlannin on toteutettava kalastusalan rakenneuudistus ja Euroopan yhteisö tarjoaa budjettitukiohjelman liitteenä olevan pöytäkirjan 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti siten, kuin tähän kirjeenvaihtoon liitetyssä asiakirjassa Grönlannin kalastusalan rakennepolitiikkaan myönnettävän budjettituen yksityiskohtainen toteuttaminen kuvaillaan. Neljännen pöytäkirjan muutokset noudattavat suuntaviivoja, jotka vahvistetaan komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassa tiedonannossa tiedonantoa yhdennetystä toimintakehyksestä kolmansien maiden kanssa tehtäviä kalastuskumppanuussopimuksia varten (KOM(2002) 637 lopullinen). Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa, että Euroopan yhteisö hyväksyy pöytäkirjan väliaikaisen soveltamisen." Minulla on kunnia vahvistaa, että Euroopan yhteisö hyväksyy pöytäkirjan väliaikaisen soveltamisen. Kunnioittavasti Euroopan unionin neuvoston puolesta >PIC FILE= "L_2003342FI.003901.TIF"> LIITE GRÖNLANNIN KALASTUSALALLA SOVELLETTAVAAN RAKENNEPOLITIIKKAAN MYÖNNETTÄVÄN BUDJETTITUEN TÄYTÄNTÖÖNPANON YKSITYISKOHDAT Kun Grönlannin maakuntahallitus esitteli yleistä rakenteellista toimintasuunnitelmaa koskevan asiakirjansa ("A vision for the future") parlamentille vuoden 2000 syksyllä, kävi selkeästi ilmi, ettei se sisältänyt järjestelyjä erityisille teollisuudenaloille vaan pikemmin kuvauksen edellytyksistä, jotka olivat tarpeen Grönlannin teollisuuden yleiseksi kehittämiseksi kansainvälisellä tasolla. Sillä välin on kuitenkin käynyt ilmi, että kalastusalalle on tarpeen laatia johdonmukainen rakennepolitiikka osittain sen vuoksi, että kabinettikoalition sopimusasiakirjassa korostetaan, että se pyrkii erottamaan toisistaan teollisuusalan ja sen yritysten kaupalliset ja poliittiset näkökohdat selkeämpien puitteiden avulla ja että kalastusala on saatava kaupalliseksi/kannattavaksi, ja osittain siitä syystä, että kalastusalalla on perustavanlaatuinen merkitys Grönlannin kansantaloudelle. Molemmissa edellä mainituissa väittämissä oletetaan, että kalastusalalle on laadittu asianmukainen rakennepolitiikka. Kalastusalan rakennepolitiikan myötä vastataan myös EU:n toiveisiin sen kehittämistuen osalta, jota Grönlannin maakuntahallitukselle myönnetään budjettitukea koskevan sopimuksen tekemisen tuloksena. Sopimuksessa oletetaan, että yleinen ja johdonmukainen pitkän aikavälin alakohtainen (tässä tapauksessa kalastusalan) politiikka on kehitetty. Maakuntahallituksella ei ole tällä hetkellä johdonmukaista kalastuspolitiikkaa, joten tämä on oivallinen tilaisuus sellaisen politiikan laatimiseen. Kalastusalan kestävän rakennepolitiikan tavoitteena on luoda puitteet ja edellytykset, jotka tarjoavat parhaat mahdolliset olosuhteet teollisuudelle ja takaavat tämän kautta jatkuvan kasvun, työllisyyden ja taloudellisen hyödyn. Tältä osin painopisteessä on kalastusteollisuus, mutta pitkällä aikavälillä olisi ymmärrettävä, että muiden teollisuusalojen kehitys on yhtä tärkeää. Kalastusalan rakennepolitiikan avulla ainoastaan määritellään toivotun kehityksen indikaattorit. Poliittinen hyväksyntä, jonka toivotaan olevan mahdollisimman laaja, on ehdoton edellytys kalastusalan onnistuneen rakennepolitiikan luomiselle. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että nämä indikaattorit, jotka tulevat esille tulevaisuuden politiikasta, saavat osakseen laajan ja voimakkaan poliittisen hyväksynnän. Kuten kaikilla muillakin yleisen rakennepolitiikan säätelemillä aloilla, on tärkeää, että tällaisen sopimuksen saama poliittinen ja hallinnollinen tuki säilytetään pitkällä aikavälillä, jotta voitaisiin taata kalastusalan rakennepolitiikan asianmukainen täytäntöönpano. Näin ollen on ehdottoman tärkeää, että Grönlanti esiintyy suhteissaan EU:n kanssa luotettavana yhteistyökumppanina, jolla on vakaa hallitus jne. Yhteenvetona voidaan todeta, että tulevan kalastuspolitiikan yleistavoite on seuraava: "Grönlannin vesillä olevista kalavaroista on saatava suurin mahdollinen pitkän aikavälin taloudellinen hyöty." Tähän asti noudatetussa politiikassa on keskitytty suurelta osin lyhyemmän aikavälin näkökohtiin, joista voidaan mainita seuraavat: - Tuet, joihin kuuluvat muiden muassa vähimmäishintajärjestelmä, polttoainetuet, teollisuuden kehittämistuet (ESU), erityinen kalastusteollisuuden sähkö- ja vesitariffi sekä kapasiteetin hallinnointi. - Omistukseen liittyvä näkökohta, johon kuuluvat muiden muassa: - omistajan ja viranomaisen roolien sekoittuminen, - kiintiöiden omistukseen liittyvät rajoitukset, - lisenssien saatavuuden rajoitukset. Yksi tavoitteista on muuttaa kalastusalan ongelmiin keskittymistä siten, että huomioista tulee ennustettavampia ja pidemmälle aikavälille suuntautuneita. Tässä yhteydessä on korostettava sosiaalis-taloudellisten arvojen ja hyötyjen mittaamiseen liittyviä nykyisiä ongelmia. Grönlannin kalastusala tarvitsee taloudellisen mallin, joka parantaa sosiaalis-taloudellisen suoritteen ja tuoton arvioinnin laatua. Yleinen rakennepoliittinen toimintasuunnitelma jakautuu hyvän hallintotavan periaatteiden mukaisesti seuraavaan kolmeen painopisteeseen, joilla on yksin ja yhdessä keskeinen asema pitkän aikavälin strategiassa ja teollisuusalan kehittämisessä: >PIC FILE= "L_2003342FI.004101.TIF"> Kalastusalan rakennepolitiikan laatimiseen liittyvät ongelmat ja haasteet sisältyvät edellä esitettyihin painopisteisiin. Se on syytä linjata yleisen rakenteellisen toimintasuunnitelman kanssa ja sovittaa yhteen myös muiden rakennepoliittisten aloitteiden kanssa. Tulevassa kalastusalan rakennepolitiikassa tarvitaan jatkuvasti jonkinlaista julkista sääntelyä. Tämä toteutetaan kalastus-, vero- ja rahoitusalan lainsäädännön mukaisesti. Tarkoituksena on esittää kalastusalan rakennepolitiikkaa koskeva ehdotus Grönlannin parlamentin tarkasteltavaksi vuoden 2004 syyskaudella. Koko prosessia koskeva aikataulu esitetään jäljempänä. Tämän aikataulun noudattamiseksi kaikki aloitteet on esiteltävä perusteellisesti ja yksitellen, jotta näitä aloitteita koskevat politiikat voitaisiin panna täytäntöön kalastusalan rakennepolitiikan osana. Maakuntahallituksen tavoitteena on tämän lisäksi valmistella ja esitellä samanaikaisesti taloudellinen malli, jolloin sitä voidaan käyttää mittaamaan, mitkä aloitteet palvelevat yhteiskuntaa parhaiten, ja esittämään kalastusalan todellisen tilanteen. Seuraavanlaisia tavoitteita sovelletaan kaikkien osittaisten politiikkojen painopisteisiin ja rakennepolitiikkaan yleisesti: 1. Tavoitteiden on oltava selkeitä ja ajan mittaan saavutettavissa. 2. Tavoitteiden on oltava mitattavissa ennalta määriteltyjen muuttujien perusteella. 3. Tavoitteiden on oltava valvottavissa. 4. Toteutettujen aloitteiden päämääriä on pystyttävä arvioimaan. Tämän lisäksi on käytävä selkeästi ilmi, mitkä ovat seuraukset, jos tavoitteita ei saavuteta määritellyn ajan kuluessa. 1. Kalastusalan rakennepolitiikan painopisteet Yksittäisten painopisteiden osatekijät luetellaan jäljempänä. Tätä luetteloa käytetään myös laadittaessa puitteet jatkuvan politiikan suunnittelulle. 1.1 Yhteiskuntarakenteiden uudistaminen Grönlannin julkinen sektori on hyvin hallitsevassa asemassa kaikilla teollisuudenaloilla. Tämä johtuu lukuisista julkisessa omistuksessa olevista yhtiöistä ja erityisistä maantieteellisistä ja taloudellisista oloista Grönlannissa, jossa julkinen sektori käsittelee monia avustuksia ja tukia. Julkinen sektori on suurelta osin luonut ne puitteet, joiden mukaan grönlantilaista yhteiskuntaa kehitetään nykyaikaiseksi hyvinvointiyhteiskunnaksi. On kuitenkin pohdittava sitä, olisiko julkisen sektorin hallittava edelleenkin kalastusalaa. Hallitus katsoo, että nyt on arvioitava julkisen sektorin tulevaa roolia Grönlannin kalastusteollisuudessa. Tulevan kalastuspolitiikan osalta on tarpeen tarkastella seuraavia aloja: - Logistiikka: Poliittisena tavoitteena on taata infrastruktuuri, joka tukee Grönlannin liike-elämän, myös kalastusalan, perustarpeita. - Omistajuus: Poliittisena tavoitteena on parantaa julkisten yhtiöiden toimintaa ja taloudellista asemaa, jotta mahdollistettaisiin niiden kehitys ja yksityistäminen kokonaan tai osittain. - Tuet: Poliittisena tavoitteena on poistaa nykyiset tuet kokonaan tai alentaa niitä tasolle, joka edistää teollisuusalan kehitystä kohti suurempaa markkinasuuntautuneisuutta. Tämä koskee niin suoria kuin välillisiä tukia, mukaan luettuina nykyiset kalastusteollisuuden sähkö- ja vesitariffit, raaka-aineiden vähimmäishinnat, aluksille myönnettävät polttoainetuet ja olemassa oleva kaupallinen tukijärjestelmä (ESU). - Menettelytapojen keventäminen: Poliittisena tavoitteena on toteuttaa rakenteellinen mukautus niin maalla kuin merellä siten, että julkisia avustuksia ja ristikkäistukia alennetaan merkittävästi. 1.2 Kalastusteollisuuden paremmat puitteet Grönlannin maakuntahallitus vahvistaa lainsäädännön ja asetusten avulla kalastusteollisuutta koskevat puitteet ja edellytykset. Niitä sovelletaan seuraavilla aloilla: - Investointi: Riskipääoman tarjonta. Puitteet, joiden rajoissa Grönlannin kalastusalan kehittämiseen voidaan tarjota enemmän riskipääomaa. Lopullisena tavoitteena on julkisen rahoitustuen vähentäminen. - Kalavarojen hoito: On tarpeen toteuttaa nykyisen kiintiöjärjestelmän arviointi ja vahvistaa tekniset valvontatoimenpiteet. Arviointi on toteutettava kalastuksen kestävän kehityksen ylläpitämiseksi. - Biologisia näkökohtia koskeva neuvonta: Biologisten lausuntojen alalla poliittisena tavoitteena on parantaa kalojen ja äyriäisten biomassaa koskevia tieteellisiä tietoja yhdistetyin ponnisteluin. - Kehitys: Poliittisena tavoitteena on löytää ja kehittää uusia kaupallisia lajeja sekä kehittää menettelyjä näiden uusien kalavarojen käyttämiseksi. Uusien lajien käytössä noudatetaan kestävän kehityksen periaatetta. Hallituksen tehtävänä on turvata asianmukaiset puitteet ja edellytykset kaikilla aloilla, jotka vaikuttavat eri yhtiöiden mahdollisuuksiin ja edellytyksiin. Tavoitteena on varmistaa, että kaikilla näillä aloilla toteuttavat pyrkimykset yhteensovitetaan yhteisen päämäärän saavuttamiseksi. 1.3 Ammattipätevyyksien kehittäminen - koulutus ja työmarkkinat Koulutus- ja työmarkkinapolitiikoilla on suuri merkitys niin Grönlannin julkisen kuin yksityisenkin sektorin kehittämisessä. Kyky ja tahto oppia on ehdoton edellytys teollisuusalan poliittisten kehysten luomiseksi ja hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla. Yksi kalastusalan haasteista on Grönlannin kalastusteollisuuden työntekijöiden ammattipätevyyksien jatkuvan kehittämisen tarve. Ammattipätevyyksien lisäkehittämistä koskeva ennakkoedellytys täyttyy mm. seuraavien toimien avulla: - Koulutus ja työmarkkinat: Poliittisena tavoitteena on varmistaa Grönlannissa saatavilla olevan työvoiman asianmukainen käyttö ja kehittäminen. Rakenteelliset mukautukset luovat tarpeen mukauttaa työvoimaa muuttuneisiin tai uusiin tuotantomuotoihin sekä maalla sijaitsevissa laitoksissa että kalastusaluksilla. 2. Kabinetin talousarvio vuodeksi 2004 Kabinetin vuoden 2004 talousarvio julkaistaan vuoden 2003 elokuun alkuun mennessä. Grönlannin parlamentti käsittelee talousarviota vuoden 2003 syksyn istuntokaudella, ja se hyväksyttäneen 15 päivään marraskuuta 2003 mennessä. Vuoden 2004 talousarviossa esitetään kalastus-, metsästys- ja maatalousministeriön vastuulla olevan alan hallintoon varattujen määrärahojen lisäystä. Lisättyjen määrärahojen uskotaan parantavan ministeriön mahdollisuuksia toteuttaa eri aloitteiden taloudellisia vaikutuksia koskevat tarvittavat laatuarvioinnit esimerkiksi Grönlannin ja koko maailman kalastusalan taloudellisten mallien laadinnan, seurannan, ylläpidon ja analysoinnin avulla. Ministeriön oikeudellisten velvollisuuksien lujittamisen myötä kabinetin toiminta paranee paikallista, alueellista, kahdenvälistä ja kansainvälistä kalastusta koskevien lainsäädännöllisten näkökohtien osalta. 3. Aikataulu >TAULUKON PAIKKA>