Pöytäkirja N:o 2 Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen ja Amerikan yhdysvaltain hallituksen väliseen kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin teknistä suunnittelutoimintaa koskevaan yhteistyösopimukseen



Virallinen lehti nro L 114 , 05/05/1994 s. 0026 - 0039

Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 30 s. 0005

Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 30 s. 0005



PÖYTÄKIRJA N:o 2 Euroopan atomienergiayhteisön, Japanin hallituksen, Venäjän federaation hallituksen ja Amerikan yhdysvaltain hallituksen väliseen kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin teknistä suunnittelutoimintaa koskevaan yhteistyösopimukseen EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ (EURATOM), JAPANIN HALLITUS, VENÄJÄN FEDERAATION HALLITUS JA AMERIKAN YHDYSVALTAIN HALLITUS (`SOPIMUSPUOLET`), jotka OTTAVAT HUOMIOON sopimuspuolten 21 päivänä heinäkuuta 1992 tekemän kansainvälisen lämpöydinkoereaktorin (ITER = International Thermonuclear Experimental Reactor) teknistä suunnittelutoimintaa (EDA = Engineering Design Activities) koskevan yhteistyösopimuksen (`sopimus`) ja erityisesti sen 3 artiklan, OVAT ALOITTANEET teknisen suunnittelutoiminnan (EDA) sopimuspuolten niin ikään 21 päivänä heinäkuuta 1992 tekemän pöytäkirjan N:o 1 perusteella, ja aikovat yhdessä saattaa EDAn päätökseen pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 jakso Soveltamisala Osapuolet saattavat yhdessä päätökseen sopimuksen 2 artiklassa määrätyt toimet. Näitä toimia toteutetaan sopimuksen määräysten perusteella hyväksyttyjen ITERiä koskevien yksityiskohtaisten teknisten tavoitteiden mukaisesti. 2 jakso Erityinen työryhmä Perustetaan erityinen työryhmä, joka johtajan avustamana antaa neuvostolle ehdotuksia yhteisen täytäntöönpanon tavoista, jotta sopimuspuolet voivat tehdä päätöksiä ITERin tulevasta rakentamisesta, toiminnasta, käytöstä ja käytöstä poistamisesta sopimuksen 2 artiklan e kohdan mukaisesti. 3 jakso Työohjelman täytäntöönpano 1 Johtaja panee täytäntöön työohjelman ja saattaa sen ajan tasalle neuvoston hyväksynnän jälkeen ohjelmassa eri tehtäville asetettujen määräaikojen mukaisesti. 2 Tehtävää koskevassa sopimuksessa määrätään tehtävän teknisestä kuvauksesta, tehtävän jakamisesta ja tehtävän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka on laadittu neuvoston antamien, tehtävän jakamista koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Johtaja laatii tehtävien jakamista koskevan sopimuksen ja sen allekirjoittavat johtaja sekä sen paikallisryhmän johtaja, jolle tehtävä on jaettu. Tehtävää koskevat sopimukset tehdään työohjelman ja sen hyväksyttyjen ja ajan tasalle saatettujen toisintojen mukaisesti. 3 Jokainen paikallisryhmän johtaja valvoo, että johtajalta tai johtajan valtuuttamalta yhteiseltä keskusryhmältä ei ilman pätevää syytä kielletä pääsyä vuorovaikutusta, meneillään olevan työn valvomista ja laadunvalvonnan arvioimista varten niihin paikkoihin ja tiloihin, joissa paikallisryhmälle määrättyä tehtävää pannaan täytäntöön, eikä tehtävää suorittavan henkilöstön luokse tai tehtävää koskevien asiakirjojen äärelle. Paikallisryhmän johtajalle ilmoitetaan kohtuullisen ajan kuluessa tällaisista vierailuaikeista. Vierailuun liittyvät yksityiskohtaiset säännöt täsmennetään tehtävää koskevassa sopimuksessa. 4 jakso Siirtoa koskevat sopimukset 1 Tässä jaksossa tarkoitetaan: - `siirtävällä sopimuspuolella` sopimuspuolta, joka siirtää henkilön yhteisen keskusryhmän palvelukseen sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti riippumatta siitä, onko tämä sopimuspuoli henkilön työnantaja, - `siirrettävällä henkilöllä` tai 'siirrettävällä henkilöstöllä` siirtävän sopimuspuolen yhteisen keskusryhmän palvelukseen siirtämää yhtä tai useampaa henkilöä. 2 Sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisen henkilövalinnan jälkeen työnantaja siirtää henkilön ilman perusteetonta viivettä yhteiseen keskusryhmään. Johtaja laatii jokaisesta henkilön siirrosta erillisen siirtoa koskevan sopimuksen, jonka allekirjoittavat johtaja, siirrettävä henkilö, tämän henkilön työnantaja ja hänen tulevalla yhteisellä työpaikallaan toimiva yksikkö. Jos työnantaja ja siirtävä sopimuspuoli ovat eri yksiköitä, siirtävä sopimuspuoli hyväksyy siirtoa koskevan sopimuksen tai sopimukset osoittaakseen, että se on siirtänyt henkilöstön yhteisen keskusryhmän palvelukseen sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Neuvoston puheenjohtaja allekirjoittaa myös johtajan kappaleen siirtoa koskevasta sopimuksesta. Ulkomailla työskentelyä koskevassa sopimuksessa ilmaistaan siirrettävän henkilön työ ja yhteinen työkohde, johon siirrettävä henkilö määrätään, tämän esimiehet, siirrettävän henkilön ja hänen työnantajansa velvollisuus noudattaa sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan ja tämän kohdan määräyksiä, siltä osin kuin ne koskevat siirtoa, sekä siirrettävän henkilön velvollisuus noudattaa yhteisessä työkohteessa sovellettavia sisäisiä turva- ja turvallisuusmääräyksiä. Siirtoa koskevan sopimuksen voimassaolo ei saa olla tämän pöytäkirjan voimassaoloa pidempi. 5 jakso Töiden päättäminen ja loppukertomus Hyväksyessään työohjelman ja sen vuosittain ajan tasalle saatetut toisinnot neuvosto valvoo, johtajan avustamana, että sopimuksen mukaisesti toteutettavat työt ja loppukertomus saatetaan päätökseen hyvissä ajoin ja yhteensovitetusti; jos sopimuspuolten toimenpiteet osoittautuvat tarpeelliseksi tai olosuhteet niin vaativat, neuvosto tekee, johtajan avustamana, aiheelliset ehdotukset. 6 jakso Voimavarat Osapuolet antavat käytettäväksi tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoon vaadittavat voimavarat sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukaisesti. 7 jakso Voimassaolo Tämä pöytäkirja tulee voimaan hetkenä, jona sopimuspuolet allekirjoittavat sen, ja on voimassa sopimuksen voimassaolon ajan. Tehty Wienissä 21 päivänä maaliskuuta 1994 neljänä kappaleena. Euroopan atomienergiayhteisön puolesta Corrado PIRZIO BIROLI Japanin hallituksen puolesta Kunisada KUME Venäjän federaation hallituksen puolesta Nikalai S. CHEVEREN Amerikan yhdysvaltain hallituksen puolesta John B. RITCH III Neuvottelijoiden yhteiset mielipiteet Päätettyään tänään työnsä pöytäkirjan N:o 2 viimeisestä luonnoksesta neuvottelijat ovat sopineet seuraavaa: 1 Yksityiskohtaiset tekniset tavoitteet Neuvoston välityksellä toimivat sopimuspuolet hyväksyvät pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 1 jaksossa tarkoitetut ITERin yksityiskohtaiset tekniset tavoitteet. Neuvosto on hyväksynyt nämä yksityiskohtaiset tekniset tavoitteet 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1992 (ks. lisäys 1). 2 Suuntaviivat tehtävän jakamiseksi Neuvosto vahvistaa pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 3 jaksossa tarkoitetut suuntaviivat suorittaakseen tehtävän jakamisen. Neuvosto on hyväksynyt nämä suuntaviivat 22 päivänä huhtikuuta 1993 (ks. lisäys 2). 3 Siirtoa koskevat sopimukset Pöytäkirjassa N:o 2 olevassa 4 jaksossa tarkoitettujen siirtoa koskevien sopimusten on oltava mahdollisimman yhdenmukaisia ja niiden on vastattava siirtoa koskevien sopimusten suuntaviivoja, jotka ovat liitteessä (ks. lisäys 3). Jos siirtävä sopimuspuoli ei ole siirrettävän henkilön työnantaja, se tekee kaikkensa taatakseen, että siirrettävän henkilön työnantaja noudattaa pöytäkirjassa N:o 2 olevan 4 jakson määräyksiä ja edellä tarkoitettuja suuntaviivoja. 4 Rahoitus Pöytäkirjassa N:o 2 olevan 6 jakson osalta: 1) kukin sopimuspuoli vastaa kustannuksista, jotka koskevat: a) sen jäsenten ja asiantuntijoiden osallistumista töihin ja neuvoston, TAC:n, MAC:n ja SWG:n kokouksiin mukaan lukien matka- ja oleskelukulut; b) sen henkilöstön siirtoa yhteisiin työkohteisiin; c) sen paikallisryhmälle määrättyjen tehtävien täytäntöönpanoa pöytäkirjassa N:o 2 olevan 3 jakson mukaisesti ja d) sen alueella pidettävien työryhmien järjestämistä ja sen paikallisryhmän henkilöstön osallistumista työryhmiin, mukaan lukien matka- ja oleskelukulut; 2) neuvosto soveltaa sopimuksen 14 artiklaa ottaen huomioon niiden voimavarojen kokonaistason, jotka kukin sopimuspuoli on tarjonnut yhteisen tutkimuslaitoksen tukemiseen; 3) muut menot, jotka neuvosto arvioi tarpeellisiksi pöytäkirjan N:o 2 täytäntöön panemiseksi, rahoitetaan yhteisestä rahastosta. 5 ITERin teknisen suunnittelutoiminnan (EDA) valvonta Joka vuosi tarkastetaan sopimuksen 16 artiklan mukaisesti, että työt edistyvät lisäyksessä 1 olevassa 1 kohdassa esitettyjä yleisiä vaatimuksia noudattaen. Erityisesti tekninen lähestymistapa ja ITERin rakennuskulujen arvioinnin tarkkuus varmistetaan laitoksen pääosiin liittyvien kansallisten tietojen perusteella sopimuksen liitteessä A olevan 1 kohdan f alakohdan soveltamiseksi. Nämä arvioinnit voivat johtaa ITER-neuvoston määrittelemään tarvittaessa uudelleen vaatimukset tai tekniset ratkaisut. 6 Hankesuunnitelma (Outline design) Neuvosto hyväksyy TAC-4:n vastauksen, jonka mukaan "hankesuunnitelma (lisäys 4) muodostaa vahvan pohjan teknisen suunnittelutoiminnan jatkamiselle sen jälkeen, kun 1) laitteiston pääparametrejä on optimoitu kohtuullisesti niin, että käytettävissä on varasto kustannusten nousun varalta, 2) teknistä lähestymistapaa on muutettu tietyillä aloilla ja 3) teknistä suorituskykyä on lisätty suuremman toiminnallisen joustavuuden takaamiseksi." LISÄYS 1 ITERIN YKSITYISKOHTAISET TEKNISET TAVOITTEET 1 Yleiset vaatimukset ITERin yksityiskohtaisten teknisten tavoitteiden sekä teknisten lähestymistapojen, joihin sisältyy tarvittava liikkumavara, on sovittava yhteen sen tavoitteen kanssa, jonka mukaan laitteen kustannukset on pidettävä hankesuunnitelmatoimia koskevassa loppukertomuksessa (CDA) esitettyihin arvoihin verrattavissa rajoissa, ja jonka mukaan koneen vaikutus pitkän aikavälin fuusiotutkimukseen ja -kehittämiseen on turvattava. ITER on suunniteltava toimimaan vaaratta ja osoittamaan fuusioenergian edut turvallisuuden ja ympäristöystävällisyyden kannalta. 2 Laitteen suorituskyky ja testaus Plasman suorituskyky ITERillä on oltava sellainen koossapitokyky, joka mahdollistaa hallitun syttymisen. CDA-vaiheen tavoin ITERin koossapitokyvyn arvioinnin on perustuttava tuloksiin, jotka on saatu hyviksi havaituista, lupaavista toimintamuodoista. ITERin olisi: - osoitettava, että hallittu syttyminen ja jatkuva palaminen ovat mahdollisia niin pitkään, että saavutetaan riittävän vakaat olosuhteet plasmaprosessille, plasman ja ensiseinän väliselle vuorovaikutukselle sekä vaipan komponenttien ydinteknisille testauksille. Tämä voidaan toteuttaa pulsseilla, joiden kesto on 1000 s:n luokkaa. Tiettyjen vaippamallien testaukseen toivotaan noin 2000 s:n pulsseja. - pyrittävä osoittamaan jatkuvatoimisuuden mahdollisuus käyttämällä epäinduktiivista virranajoa reaktoriin sovellettavissa plasmaolosuhteissa. Tekninen suorituskyky ja testaus ITERin olisi: - osoitettava fuusioreaktorille olennaisten tekniikoiden (kuten esimerkiksi suprajohtavien magneettien, kauko-ohjatun huollon) saatavuus, - testattava tiettyjä reaktorin osia (kuten menetelmiä, joiden avulla teho ja hiukkaset poistetaan plasmasta), - testattava reaktoriin sovellettavien tritiumia hyötävien vaippojen suunnittelumalleja. Suunnitellut kokeet moduuleilla osoittavat sellaisen hyötökyvyn, joka takaisi tritium-omavaraisuuden reaktorissa, hyödynnettävän lämmön poiston ja sähkön tuotannon. 3 Suunnittelua koskevat vaatimukset Peruslaitteen parametrit olisi valittava sellaisin marginaalein, että vaadittu tekninen ja plasmafysikaalinen suorituskyky saavutetaan. Laitteen suunnittelun on oltava riittävän joustava, jotta siihen voidaan liittää uutta tekniikkaa ja uusia mahdollisuuksia ja jotta plasman suorituskyky käytön aikana voidaan optimoida. EDAn tieteellisten ja teknisten tietojen avulla on vahvistettava suunnittelu. Laitteen avulla on syttymisolosuhteissa saatava aikaan induktiiviset pulssit, joiden kesto on noin 1 000 s. Jotta ITER toimisi jatkuvasti, ITER olisi suunniteltava yhteensopivaksi epäinduktiivisen virranajon kanssa ja ensimmäisen toimintavaiheen aikana syttymistä varten tarvittavassa kuumennusjärjestelmässä on oltava virranajomahdollisuus. Ydin ja korkean lämpötilan vuokomponenttien testauksen toteuttamiseksi fuusioreaktorille ominaisissa oloissa: - keskimääräisen seinän neutronikuormituksen olisi oltava noin 1 MW/m2; - laite olisi oltava suunniteltu vähintään 1 MWa/m2 pitkän ajan materiaalikokeita varten. Laitteen olisi toimittava myös korkeammilla vuo- ja säteilytystasoilla. Teknisten marginaalien rajoissa ITERin suunnittelijoiden olisi tutkittava laajemman toiminta-alueen soveltamisesta aiheutuvia mahdollisuuksia ja seurauksia. Laitteen pysyvien osien suunnittelun ei saisi estää saavuttamasta aina 3 MWa/m2 säteilytystasoja. Toiminnan toisen vaiheen osalta suunnitteluun olisi sisällyttävä mahdollisuus korvata säteilysuoja hyötövaipalla. 4 Toimintaedellytykset ITERin toiminta jaetaan seuraaviin vaiheisiin: - ensimmäinen vaihe eli perussuoritusvaihe (Basic Performance Phase), jonka oletetaan kestävän kymmenen vuotta ja johon sisältyy muutamia tuhansia tunteja täyttä deuterium-tritium-toimintaa. Tässä vaiheessa käsitellään sellaisia aiheita kuin hallittu sytytys, jatkuva palaminen, jatkuvatoimisuus ja vaippamoduulien testaus. Oletetaan, että tässä vaiheessa tritiumia saadaan riittävästi ulkoisista lähteistä. - ITERin hallittua sytytystä koskevissa kokeissa tutkitaan koossapitoa, stabiiliutta ja epäpuhtauksien kontrollointia alfahiukkasten kuumentamissa plasmoissa. Jatkuvaa palamista koskevissa kokeissa tutkitaan lisäksi fuusioenergian tuotannon hallintaa, plasman profiileja ja heliumtuhkan poiskuljetus. - Sähkövirran käyttää koskevien kokeiden tarkoitus tässä vaiheessa on osoittaa jatkuvatoimisuuden mahdollisuus plasmoissa, joissa ulkoinen kuumennusteho on alfahiukkasten kuumennustehon luokkaa. Käytettäessä kuumennusjärjestelmiä virranajoon, olisi tuotettava epäinduktiivista virtaa, jonka tarkoituksena on hallita plasman profiilia ja palamista, saavuttaa parannettu koossapito ja arvioida edellä mainitun jatkuvatoimisuuden edellytyksiä ja tehovaatimuksia. Näiden kokeiden tuloksista riippuen voi olla tarpeen asentaa lisää sähkövirran käyttövoimaa. - Vaippamoduulien toiminnallisen testauksen olisi tässä vaiheessa koostuttava muutamasta tuhannesta tunnista kertynyttä palamisaikaa samanaikaisesti fysikaalisen ohjelman kanssa, mukaan lukien kolmesta kuuteen päivään kestävät jatkuvat seinän neutronikuormituskokeet noin 1 MW/m2-tasolla. - toisen vaiheen eli parannetun suorituskyvyn vaiheen (Enhanced performance phase) oletetaan myös kestävän kymmenen vuotta ja tällöin painotetaan kokonaissuorituskyvyn parantamista ja korkeampien säteilytystasojen komponenttien ja -materiaalien testausta. Tässä vaiheessa tutkitaan toimintaa korkealla käytettävyydellä ja edistyneitä plasmaoperaatiomenetelmiä; ja siinä voidaan tutkia reaktorissa käytettäviä vaippasegmenttejä. Tämän vaiheen toiminnan olisi sisällettävä jatkuvia yhdestä kahteen viikkoon kestäviä testausohjelmia, joiden kumulatiivinen säteilytystaso olisi noin 1 MWa/m2. Päätös hyötämisen liittämisestä tähän vaiheeseen olisi tehtävä ulkoisista lähteistä olevan tritiumin saatavuuden, hyötövaippojen koekäytön tulosten sekä plasman ja koneen käyttäytymisestä saadun kokemuksen perusteella. Parannetun suorituskyvyn vaihe olisi pantava täytäntöön perussuoritusvaiheesta saatujen tulosten yhteenvedon ja ohjelmaan ehdotettujen osien suhteellisen hyödyn arvioinnin pohjalta. LISÄYS 2 SUUNTAVIIVAT TEHTÄVÄN JAKAMISEKSI A Tehtää koskevien sopimusten hyväksyminen ja tarkastaminen 1 Yli 300 ILY:n arvoisten tehtävää koskevat sopimukset tehdään vasta, kun neuvosto on hyväksynyt tehtävän, sen teknisen kuvauksen ja sen antamisen jollekin sopimuspuolista. 2 Sellaisten tehtävän jakamista koskevat sopimukset, joiden arvo on enintään 300 ILY:ä, johtaja ja kyseisen paikallisryhmän johtaja voivat tehdä suoraan. Johtaja tiedottaa asianmukaisesti näin tehdyistä sopimuksista muille kolmelle paikallisryhmän johtajalle. 3 Edellä 2 kohdassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti annettujen, enintään 300 ILY:n arvoisten tehtävää koskevien sopimusten kokonaisarvo ei saa ylittää 3000 ILY:ä neuvoa-antavan hallintokomitean (MAC) kokousten välisenä aikana. 4 Tehtävää koskevien sopimusten tarkastus tiettyjen neuvoston ennakolta hyväksymien ja toiminta-alan mukaisten vähäisten teknisten muutosten tekemiseksi voidaan tehdä johtajan ja kyseisen paikallisryhmän johtajan välisellä sopimuksella. Tällainen järjestely pätee myös sellaisten tehtävien laajuuden muutoksiin, jotka muuttavat 300 ILY:n arvoa tai 20 prosenttia tätä suurempaa tai pienempää arvoa tehtävää kohti, siten että huomioon otetaan pienin näistä arvoista. Sellaisiin töihin, joiden tulokset ovat tulleet tarpeettomiksi, liittyvät tehtävät voidaan lopettaa johtajan ja kyseisen paikallisryhmän johtajan yhteisellä sopimuksella; vastaavat ITER-määrärahat on mukautettava sen mukaisesti. Neuvoston on hyväksyttävä uusien tehtävää koskevassa sopimuksessa määrättyjen menettelyjen mukaisesti kaikki muutokset, lukuun ottamatta ensinnäkin vähäisiä teknisiä muutoksia, toiseksi laajuuden muutoksia enintään 300 ILY:n arvon osalta, ja kolmanneksi toiminnan lopettamista edellä kuvattujen edellytysten mukaisesti näissä tapauksissa johtajan on tehtävä aiheellinen mukautus ITER-määrärahojen osalta. 5 Niistä tehtävien jakamista koskevista sopimuksista tai tarkastuksista, jotka eivät edellytä neuvoston hyväksymistä, on kuitenkin ilmoitettava neuvostolle. B Tehtävien yksilöinti, määrittäminen ja taloudellinen arviointi Tehtävien yksilöintiä ja määrittämistä koskevat suuntaviivat ovat seuraavat: 1) Johtaja ja paikallisryhmien johtajat ovat kiinteässä yhteistyössä tehtävien määrittämiseksi, ja johtaja vahvistaa lisäksi ITER-määrärahat, jotka jaetaan tehtävät suorittaville sopimuspuolille. Tällä yhteistyöllä olisi mahdollisimman suuressa määrin päädyttävä yhteisymmärrykseen tehtävien määrittämisen ja taloudellisen arvioinnin käyttökelpoisista ja tehokkaista lähestymistavoista. 2) Ennen tehtäväluettelon jakamista paikallisryhmien johtajille virallista lausuntoa varten johtaja tiedottaa heille siitä ja ilmoittaa määrärahat, jotka kunkin luetellun tehtävän suorittava sopimuspuoli saa; jonkin tehtävän suorittamisesta kiinnostuneet sopimuspuolet ilmoittavat nopeasti asiasta johtajalle, siten että, jos kiinnostuneita sopimuspuolia on useampia, hän voi läheisessä yhteistyössä paikallisryhmien johtajien kanssa päättää, kuinka työ parhaiten suoritettaisiin jakamalla se pienempiin osiin, suorittamalla tehtävää rinnakkain tai yhteistyössä. 3) Kahden kuukauden kuluessa siitä, kun johtaja lähetti luettelon ja tehtävien teknisen kuvauksen, sopimuspuolten on virallisesti ilmoitettava niitä kiinnostavista tehtävistä toimittamalla: a) kuvaus mahdollisuuksistaan täyttää eritelmien ja määräajan vaatimukset sekä kuvaus tarvittavista voimavaroista, laitoksista ja tietämyksestä; b) tiedot oletetusta tilasta, jossa työt suoritetaan; jos sopimuspuoli ei voi toimittaa kyseisiä tietoja tarjouskilpailumenettelyjensä uusiutuvan luonteen vuoksi, se ilmoittaa johtajalle sen laitoksen suorituskyky, joka todennäköisesti tulee olemaan vastuussa töistä, ja lopullinen ilmoitus on tehtävä välittömästi työn suorittavien laitosten valinnan jälkeen; c) arviointi teknisestä riskistä ja, jos riski on suuri, mahdolliset ehdotukset tehtävän rinnakkain suorittamisesta. 4) Edellä mainitut tiedot, sopimuksen liitteessä B olevassa 1 C kohdassa vahvistetut pääperiaatteet ja nämä suuntaviivat huomioon ottaen johtaja ehdottaa tehtävien jakamista eri paikallisryhmien välillä työohjelmassa, jonka neuvosto hyväksyy määräajoin sopimuksen 11 artiklan mukaisesti. 5) Tiettyjä tehtävää koskevia sopimuksia tehdessään johtaja huolehtii siitä, että ITER-määrärahoihin lisätään kyseisiä tehtäviä koskevat asianmukaiset työt, jotka asianomainen sopimuspuoli on aloittanut teknistä suunnittelutoimintaa (EDA) tehdyn sopimuksen ja sen pöytäkirjan N:o 1 allekirjoittamisen jälkeen. 6) Tehtävän jakamisen sopimuspuolien kesken on oltava kohtuullisessa tasapainossa jokaisessa järjestelmällisesti muodostetussa tehtäväryhmässä. Tämän tasapainon saavuttamiseksi on otettava huomioon jaettavien tehtävien laadullinen suorituskyky, erityisesti testauslaitosten ja teknisen tason luonne. 7) Jos yksikään sopimuspuoli ei osoita kiinnostusta tietyn tehtävän suorittamiseen, johtaja, kiinteässä yhteistyössä paikallisryhmien johtajien kanssa, pyrkii saamaan ainakin yhden sopimuspuolen kyseistä tehtävää suorittamaan. Jos hän ei onnistu, hän voi turvautua neuvoston apuun 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 8) Joidenkin yksittäisten tehtävien osalta voi olla perusteltua, että useampi kuin yksi sopimuspuoli suorittaa tehtävää rinnakkain, koska havaitut tekniset riskit ja epävarmuustekijät ovat suuria; tällaisessa tapauksessa tehtäviä voidaan jakaa vaiheittain. 9) Ottaen huomioon, että on välttämätöntä jakaa työ järkevästi sopimuspuolien kesken, ITERin johtaja huolehtii, läheisessä yhteistyössä paikallisryhmien johtajien kanssa, että toiminnan jakaminen jakamisesta tehtyjen sopimusten mukaisiin tehtäviin ei tapahdu laajemmassa muodossa kuin on tarpeen töiden tehokkaan suorittamisen takaamiseksi. Kussakin tehtävää koskevassa sopimuksessa on määritettävä kohtuullinen, johdonmukainen ja itsenäinen tehtäväalue, jonka rajat on tarkoin määritelty. 10) Suunnittelutyön jakamisessa yhteisen keskusryhmän (YKR) ja paikallisryhmien välillä on pääsääntöisesti noudatettava periaatetta, jonka mukaan YKR suorittaa vain tehtävät, jotka keskusryhmän on mielekkäämpi suorittaa. On sovittu, että paikallisryhmille osoitettuihin suunnittelutehtäviin tarkoitettujen ITER-määrärahojen kokonaisarvo edustaa noin 500 työvuotta. C Valintaperusteet 1 Tehtävän suorittamista koskevat hakemukset otetaan valinnassa huomioon vain, jos niistä ilmenevät ehdokkaan mahdollisuudet täyttää eritelmien ja määräaikojen vaatimukset sekä käytettävissä olevat laitokset ja hankittu tietämys. Ennen kuin hakemus hylätään siksi, etteivät tekniset perusteet täyty, johtajan on ilmoitettava asianomaisen paikallisryhmän johtajalle asiasta; jälkimmäisellä on mahdollisuus lyhyen määräajan kuluessa tarkastaa kyseisen sopimuspuolen ehdotus. 2 Edellä mainitut tekniset perusteet täyttävien hakemusten joukosta tehdään valinta ottaen huomioon pääasiallisesti: a) ehdotettujen laitosten kokemus ja tekninen suorituskyky; b) ehdotetun suunnitelman tekniset riskit ja c) asianmukaisesti todistetut tekniset ja hallinnolliset kyvyt. Tarvittaessa otetaan huomioon muitakin tekijöitä, kuten tarve säilyttää kohtuullinen tasapaino jokaisessa järjestelmällisesti muodostetussa tehtäväryhmässä, sopimuspuolien työlle asettama tärkeysjärjestys ja suunnitelman laatu. D MAC:n tehtävä MAC:n on kokoonnuttava niin usein kuin on tarpeen, jotta johtajan ehdotukset voidaan toteuttaa nopeasti neuvoston kokousten välillä. Jotta neuvosto voisi mahdollisimman nopeasti hyväksyä MAC:n yksimieliset suositukset, käytetään myös sähköisiä viestintävälineitä; muissa tapauksissa neuvosto tekee päätöksensä tavanomaisen menettelynsä mukaisesti. E Sopimuspuolen suunnittelu-, tutkimus- ja kehittämistehtävien laiminlyönti 1 Sopimuspuolen sille annetun tehtävän suorittamisen laiminlyönnillä tarkoitetaan paikallisryhmän kyvyttömyyttä edistyä kyseisen tehtävän suorittamisessa jakamisesta tehdyn sopimuksen kuvauksen mukaisesti tai saavuttaa riittävää tasoa suunnittelussa tai työn laadussa. Kussakin tehtävien jakamisesta tehdyssä sopimuksessa on oltava vakiolauseke, jossa määritellään laiminlyöntiä koskevat pääperiaatteet. 2 Jos paikallisryhmän johtaja toteaa sopimuspuolelleen annetun tehtävän suorittamisessa laiminlyöntiä, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta johtajalle. 3 Jos johtaja arvioi, että laiminlyönti on tehtävän suorittamisessa todennäköistä, hän osoittaa asianomaisen paikallisryhmän johtajalle laiminlyönnistä virallisen lausunnon, jossa eritellään: - miksi johtaja arvioi, että tehtävän suorittamisessa saattaisi olla laiminlyöntiä, - kohtuullinen määräaika, jonka kuluessa asianomaisen paikallisryhmän johtaja voi vakuuttavasti esittää johtajalle, että tehtävä voidaan suorittaa hyvin. Niiden sopimuspuolille annettujen tehtävien osalta, joiden määräraha on enintään 300 ILY:ä, johtaja voi suoraan osoittaa tehtävän toiselle sopimuspuolelle. 4 Niiden tehtävien osalta, joiden määräraha on enemmän kuin 300 ILY:ä, laiminlyönnistä annetun virallisen lausunnon jäljennös on toimitettava neuvostolle tiedoksi. Jos mahdollisuutta suorittaa tehtävä asianmukaisesti ei ole näytetty toteen kyseisessä lausunnossa vahvistetun määräajan loppuun mennessä, johtajan on tehtävä neuvostolle ehdotus tehtävän kohtalosta. 5 Jos johtaja 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti ehdottaa tehtävän antamista jollekin toiselle sopimuspuolelle kokonaan tai osittain, hänen neuvostolle esittämässään ehdotuksessa on eriteltävä: - uudelleen jaettavat työt ja niiden suhde alkuperäiseen tehtävään, - sopimuspuoli, jolle kyseiset työt annetaan, - uudelleen jaettavien ITER-määrärahojen määrä, - suoritettuja töitä koskevat tiedot, materiaalit ja tarvikkeet, jotka tehtävän laiminlyöneen sopimuspuolen on toimitettava; liikesalaisuuteen liittyvät luottamukselliset tiedot, jotka jo oli toimitettu YKR:lle, toimitetaan sopimuspuolelle, jolle tehtävä annetaan; niitä tietoja, joita ei ollut toimitettu YKR:lle, ei välttämättä tarvitse toimittaa tehtävän saavalle sopimuspuolelle. 6 Siinä tapauksessa, että tehtävä laiminlyönnin vuoksi annetaan toiselle sopimuspuolelle tai jätetään kokonaan tai osittain suorittamatta, johtajan on tehtävä kaikkensa, jotta jäljellä oleva ITER-määrärahoihin oikeutettu tehtävä annetaan noudattaen liitteessä B esitettyä periaatetta, jonka mukaan tehtävät jaetaan mahdollisimman samansuuruisesti. Tämän jakamisen yhteydessä miltään sopimuspuolelta ei kuitenkaan voi ottaa pois tehtävää, jonka se suorittaa moitteettomasti. F Laitosten uudelleenkäyttö ja muu tehtävää koskevan sopimuksen loppuun saattamisesta kertynyt omaisuus Johtajan sopimuspuolille esittämään kehotukseen hakea tehtävää suoritettavaksi sisältyy tarvittaessa laitosten uudelleenkäyttöä ja muuta tehtävää koskevan sopimuksen loppuun saattamisesta EDA-vaiheessa kertynyttä omaisuutta koskeva määräys. Johtaja ja asianomaiset paikallisryhmien johtajat neuvottelevat kyseisen sopimuksen erityislausekkeista. T e r m i n o l o g i a Tehtävän jakamiseksi laadittujen suuntaviivojen kehittämisessä on käytetty seuraavia määritelmiä. Tehtävä: YKR:n tai paikallisryhmän suorittamat työt. Paikallisryhmälle annetusta tehtävästä määrätään tehtävää koskevissa sopimuksissa, joita voi olla sadoittain. Yhdelle paikallisryhmälle annettuun tehtävään voi osallistua muitakin paikallisryhmiä. Järjestelmällisesti muodostettu tehtäväryhmä: tehtävät, jotka muodostavat luonnollisen ITER-järjestelmän; kyseisiä järjestelmiä voi olla kymmeniä. Tehtävien jakaminen: menettely, jolla tehtävät annetaan paikallisryhmille ja YKR:lle. Tehtävää koskeva sopimus: sopimusasiakirja, joka sisältää teknisen kuvauksen, tehtävien jakamismenettelyn tulokset ja yksityiskohtaiset säännöt tehtävien suorittamisesta. Tehtävän jakaminen vaiheittain: tapa jakaa tehtävät, joiden monimutkaisuus tai tekniset riskit ovat perusteena vaiheittaiselle menettelylle, jossa suunnittelu, kehittäminen ja testaus (tai muut vaiheet) voidaan antaa peräkkäin yhdelle tai useammalle sopimuspuolelle tai vähenevälle määrälle sopimuspuolia, missä tapauksessa alkuperäisiin tehtäviin tarvitaan monta sopimuspuolta ja myöhempiin tehtäviin vähemmän. Suunnittelutehtävät: suunnittelutyön (sekä teknisen että fysikaalisen suunnittelun) suorittamisessa tarvittavat tehtävät, jotka annetaan YKR:lle ja paikallisryhmille ja joiden arvioidut kustannukset sisällytettiin 250 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvioituun määrään (tammikuun 1989 arvon mukaan), joka on määrätty suunnittelutoimintaan CDA:ta koskevassa loppukertomuksessa. Tutkimus- ja kehittämisteknologiset tehtävät: suunnittelua tukevat tehtävät, joihin sisältyy perusteknologian ja erityistekniikan tutkimus ja kehittäminen sellaisina kuin ne on esitetty edellä mainitussa loppukertomuksessa, jossa kyseisten tehtävien kokonaiskustannuksiksi arvioitiin noin 750 Yhdysvaltain dollaria (tammikuun 1989 arvon mukaan), joista edellisen osa on 400 miljoonaa ja jälkimmäisen 350 miljoonaa. Työohjelma: 11 artiklassa esitetty asiakirja, jota pidetään kehittyvänä, koska siihen tehdään säännöllisesti tarkistuksia teknisen suunnittelutoiminnan aikana. ITER-määrärahat: johtajan tiettyä suunnittelun tai teknologian tutkimus- ja kehittämistehtävää varten myöntämä summa ITER-laskentayksikköinä (ILY = ITER-laskentayksikköä) [1 ILY = 1 000 Yhdysvaltain dollaria (tammikuun 1989 arvon mukaan)], hetkenä, jona johtaja esittää tehtävän paikallisryhmien johtajille ja pyytää näitä ilmoittamaan kiinnostuksestaan. Määrään voidaan tehdä korjauksia vain, jos tehtävän laajuus muuttuu. Kaikkien kyseisten määrärahojen summan on vastattava CDA:ta koskevan loppukertomuksen arviota. LISÄYS 3 SUUNTAVIIVAT SIIRTOA KOSKEVIA SOPIMUKSIA VARTEN a) Siirrettävä henkilöstö pysyy edelleen nykyisten työnantajiensa työntekijöinä ja siirtyvän henkilöstön ja sen työnantajan välinen työsopimus säilyy ennallaan siirron aikana. Työnantaja maksaa siirtyvälle henkilöstölleen edelleen heidän palkkansa sekä muut asiaan kuuluvat kulut kuten sosiaalimaksut, avustukset, maksut ja kustannusten korvaukset työnantajan soveltaman lainsäädännön ja määräysten mukaisesti; b) työnantajan on varmistettava että siirtyvää henkilöstöä koskevat työehtojen mukaisesti voimassa olevat tapaturmavakuutukset ja muut vakuutukset ovat edelleen voimassa sen ajan, jonka työntekijä on siirrettynä YKR:ssä. Työnantaja ilmoittaa siirrosta viipymättä vastaaville osastoilleen ja vakuuttajilleen. Jos siirrettävän henkilön voimassa oleva vakuutusturva ei ole hyväksyttävä, työnantajan vastuulla on hankkia työntekijälle vastaava vakuutussuoja; c) työnantajan lomaa koskevat määräykset ovat voimassa ja ne on toimitettava johtajalle. Loman aika ja kesto siirron aikana on sovittava johtajan kanssa ja johtajan on ilmoitettava siitä työnantajalle. Sairauslomaa koskevat sen hetkisen työantajan määräykset ovat b kohdan mukaisesti voimassa siirron aikana; ja d) siirrettävän henkilöstön työnantajan on siirrettävän henkilöstön uran mukaisesti otettava tarkkaan huomioon tämän siirrettävän henkilöstön työsuoritus sinä aikana kun he ovat siirrettynä YKR:ssä. LISÄYS 4 HANKESUUNNITELMA (OUTLINE DESIGN) Neuvosto on ottanut huomioon hankesuunnitelmaa koskevan TAC:n kertomuksen ja vahvistaen TAC:n antaman suosituksen katsonut, että sopimuspuolet voivat tukeutua hankesuunnitelmaa koskevaan kertomukseen valmistellessaan pöytäkirjaa N:o 2 ja todennut samalla, että yksityiskohtaista teknistä suunnitelmaa olisi kehitettävä, jotta se täyttäisi TAC:n ilmaisemat tehtävät. Tämän vuoksi neuvosto pyytää johtajaa tutkimaan kaikki TAC:n kertomuksessa annetut hankesuunnitelmaa koskevat suositukset. Neuvosto erityisesti pyytää TAC:n suosituksen mukaisesti johtajaa ja YKR:ää johtamaan herkkyysanalyysiä, jotta voidaan määrittää optimaalisin tapa vähentää kustannuksia niin, että sen vaikutus suoritusarvoihin on mahdollisimman pieni. ITERin hankesuunnitelma (Outline Design) I Johdanto Tämä kertomus kuvaa EDAn ensimmäisen kahdeksantoista kuukauden aikana laadittua ITERin hankesuunnitelmaa. Kehitetty johdonmukainen suunnitelma täyttää riittävällä varmuudella ITERin sovitut tutkimusohjelmalliset ja yksityskohtaiset tekniset tavoitteet. ITERin arvioidut rakennuskulut pysyvät CDA:n loppukertomuksessa osoitettujen rajojen sisäpuolella. Hankesuunnitelma muodostaa pohjan teknisen suunnittelutoiminnan jatkamiselle, ITERin tutkimus- ja kehittämistöiden kahdentamiselle sekä muille ITERin EDA-sopimuksen mukaisille toimille. II Tutkimusohjelmalliset ja tekniset tavoitteet ITERin yleisenä tutkimusohjelmallisena tavoitteena, sellaisena kuin se määrätään ITERin EDA-sopimuksessa, on osoittaa rauhanomaiseen käyttöön tarkoitetun fuusioenergian tuotannon toteutettavuus tieteellisessä ja teknisessä mielessä. ITER pystyy tähän osoittamalla deuterium-tritiumplasman hallitun sytyttämisen ja pitkäkestoisen palamisen, jatkuvan palamisen ollessa lopullisena päämääränä, esittämällä integroidussa järjestelmässä olevalle reaktorille ominaista teknologiaa ja toteuttamalla integroitua testausta säteilylle ja suurelle lämpövuolle alttiille komponenteille, joita tarvitaan fuusioenergian käyttämiseksi käytännöllisiin tarkoituksiin. ITER-neuvosto on vahvistanut, ITERin EDA-sopimuksen pöytäkirjan N:o 1 mukaisesti, yksityiskohtaiset tekniset tavoitteet sekä noudatettavan teknisen lähestymistavan määrittääkseen parhaan käyttökelpoisen keinon ITERin tutkimusohjelmallisen tavoitteen saavuttamiseksi. ITERin hankesuunnitelman pääpiirteet ja parametrit ovat seurausta sovituista tutkimusohjelmallisista ja yksityiskohtaisista teknisistä tavoitteista. Yksityiskohtaiset tekniset tavoitteet käsittävässä tiedonannossa esitetään, että on kaksi tutkimusohjelmallisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavaa toimintavaihetta: perussuoritusvaihe (Basic Performance Phase) ja parannetun suorituskyvyn vaihe (Enhanced Performance Phase). Hankesuunnitelma sisältää suunnitelman perussuoritusvaiheelle ja sallii sellaisten piirteiden lisäämisen, jotka voisivat olla tarpeellisia parannetun suorituskyvyn vaiheen tavoitteiden saavuttamiselle. Hankesuunnitelmassa sovitaan plasman koko, konfiguraatio ja suorituskyky niin, että voidaan osoittaa mahdolliseksi plasman hallittu sytyttäminen ja induktiivinen pulssi, jonka pituus syttymisolosuhteissa on noin 1 000 s. Tokamakin tyhjiökammion sisällä olevien laitteiden ominaisuudet sekä tokamakin mitat ovat seurausta tästä päämäärästä sekä tavoitteesta testata säteilylle ja suurelle lämpövuolle alttiita laitteita fuusioreaktorille tyypillisissä olosuhteissa. Hankesuunnitelmassa otetaan huomioon turvallisuus- ja tekniset marginaalit, jotka ovat tarpeellisia otettaessa näin suuri edistysaskel fuusioenergian tuotannon kehittämissä. III Hankesuunnitelman pääpiirteitä III.1 P ä ä p a r a m e t r i t ITERin hankesuunnitelman pääparametrit ovat taulukossa 1. >TAULUKON PAIKKA> Hankesuunnitelman pääpiirteet kuvataan poikkileikkauksena ja kolmiulotteisena kuvissa 1 ja 2. III.2 F y s i k a a l i n e n p e r u s t a Plasman fysikaaliset tutkimukset, jotka perustuvat parhaiden fuusiolaitteiden koetulosten tilastotieteelliseen analyysiin ja niistä saatuihin skaalauslukuihin, osoittavat, että hankesuunnitelma tarjoaa hyvät mahdollisuudet jatkuvan ja hallitun palamisen saavuttamiseen monenlaisissa olosuhteissa ja toimintaskenaarioissa. Parametrialue, jossa plasma syttyy, on joustava tärkeimpien fysikaalisisten epävarmuuksisien suhteen: plasman koossapidon, plasman epäpuhtauksien määrän ja kuuman heliumin poiston. Laitteen parametrit on valittu pienimmiksi mahdollisiksi kuitenkin niin, että saavutetaan kohtuullinen varmuusmarginaali ja vältetään epästabiilisuuksien ja koossapidon menetyksen aiheuttamien vahinkojen mahdollisuus. III.3 S u p r a j o h t a v a t k ä ä m i t j a m e k a a n i n e n r a k e n n e ITERin tavoitteet pakottavat käyttämään suprajohtavia magneetteja ITERissä. Magneettijärjestelmää koskeva suunnitelma on sovitettu yhteen mekaanisen rakenteen kanssa, jotta voitaisiin vähentää jännitystä suunnitelluissa toimintaolosuhteissa. Järjestelmä käsittää 24 toroidaalista käämiä, keskussolenoidin ja kuusi ulkoista poloidaalista käämiä. Toroidaaliset käämit on liitetty keskussolenoidiin, jotta saataisiin aikaan maksimaali volttisekuntikapasiteetti ja elektromekaanisten voimien tasapaino. Toroidaaliset käämit on käämitty kerroksiksi niin, että jokaisen johtavan kerroksen väliin asetettujen teräslevyjen avulla saadaan aikaan rakenteellista jäykkyyttä. Keskussolenoidi on myös käämitty kerroksittain paksun johteen kanssa, joka saa aikaan tarvittavan rakenteellisen kestävyyden. Poloidaalisten käämien järjestelmä on riittävän joustava, jotta sillä saadaan aikaan suuri määrä plasmakonfiguraatioita, jotka saattavat olla kiinnostavia parannetun suorituskyvyn vaiheessa. III.4 T y h j i ö k a m m i o Tyhjiökammio on kaksoisseinärakenne, joka on tehty 24 toroidaalisesti jatkuvasta kappaleesta, jotka on hitsattu porttien väliltä ja täytetty metallipalloilla ja jäähdytteellä. Se toimii myös suoja- ja koossapitorakenteena. Portit ovat kolmella tasolla: ylimmällä tasolla (säteilysuoja/vaipan asentamista ja vaihtamista varten), ekvatoriaalitasolla (plasman kuumennusta ja virranajoa, vaippamoduulien testausta, kauko-ohjausta ja diagnostiikkaa varten) ja alimmalla tasolla (divertorioperaatioita ja pumppausta varten). III.5 E n s i s e i n ä j a s ä t e i l y s u o j a/v a i p p a Tavanomaisista rakennusmateriaaleista tehty ensiseinä muodostaa osan alhaisessa lämpötilassa (≤ 200 °C) olevaa säteilysuoja/vaippaa, jota jäähdytetään vedellä. Pääasiallinen materiaali on ruostumaton teräs. Kuparia käytetään pinnoille, joihin kohdistuu suuri lämpövuo niin, että taataan hyvät turvallisuusmarginaalit seinän referenssikuormituksen osalta perussuoritusvaiheessa. Säteilysuoja/vaippa jakautuu erillisiin sisäisiin ja ulkoisiin osiin, jotka jakautuvat edelleen toroidaalisesti mahdollistaen asentamisen ja vaihtamisen ylimpien porttien kautta. Ensiseinä on päällystetty matalan järjestysluvun omaavalla materiaalilla. Vaipan koemoduulit asennetaan uloimpien porttien kautta. Ne toimivat itsenäisesti suhteessa säteilysuoja/vaippaan ja ne voidaan poistaa erikseen. Hankasuunnitelmassa varaudutaan liittämään myöhemmin hyötövaippa, jota voidaan tarvita parannetun suorituskyvyn vaiheen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sekä säteilysuoja että vaippa ovat molemmat autonomisesti toimivia, itsenäisiä komponentteja. >VIITTAUS KAAVIOON> >VIITTAUS KAAVIOON> III.6 D i v e r t o r i Hankesuunnitelmaan sisällytetään edistynyt divertori, jonka avulla teho siirretään plasman reunalta divertorikammion seiniin ennen kuin se saavuttaa divertorilevyt. Divertori koostuu moduuleista, jotka sisältävät jäähdytettyjä poikkeutuslevyjä kammioon tulevan tehon absorboimiseksi. Käytetty jäähdyte on yhteensopiva säteilysuoja/vaipan jäähdytteen kanssa. III.7 K u u m e n n u s j a v i r r a n a j o Hankesuunnitelmassa on varauduttu noin 50 MW:n lisäkuumennuksen tarpeeseen, joka perustuu ionisyklotroniaaltoihin (ICRF) mutta joka on yhteensopiva muiden kuumennusmuotojen ja virranajon kanssa, kuten esimerkiksi elektronisyklotroniaaltojen ja neutraalisuihkuinjektioiden. ICRF-suunnitelma on sellainen, että antenni voi lähettää etenevän aallon (nopean aallon), jolla on virranajomahdollisuus. Kokonaistehoa voidaan nostaa 100 MW:iin tai suuremmaksi ilman antennin vaihtoa. III.8 K r y o s t a a t t i Kryostaatti on täytetty, kaksiseinäinen teräsrakenne, joka toimii myös säteilysuojana ja koossapitorakenteena. III.9 T u r v a l l i s u u s j a y m p ä r i s t ö ITER-koelaitteisto on ensimmäinen fuusiolaitteisto, joka yhdistää lämpöydinreaktorin pääosat. ITER suunnitellaan toimimaan vaaratta ja osoittamaan fuusioenergian edut turvallisuuden ja ympäristönsuojelun kannalta. Hankesuunnitelma käsittää erityisesti seuraavat erityispiirteet: - nopea polttoaineen kierrätys tritiumvarastojen pitämiseksi mahdollisimman pieninä, - useita radioaktiivisilta materiaaleilta suojaavia kerroksia, joihin kuuluvat säteilysuoja/vaippa, tyhjiökammio ja kryostaatti - teknisten ja fysikaalisten varmuusmarginaalien huomioon ottaminen. Tähän mennessä suoritetut selvitykset osoittavat, että hankesuunnitelma on yhdenmukainen ennalta arvioitujen väestön altistumista koskevien säädettyjen raja-arvojen kanssa sekä tavanomaisissa että onnettomuusolosuhteissa. IV Arvioidut rakennuskulut ITERin rakennuskulut arvioidaan, tähän päivään mennessä suoritettujen töiden perusteella, 5,6 miljardiksi Yhdysvaltain dollariksi (tammikuun 1989 arvon mukaan). Kulujen alustava jako pääkomponenteille annetaan taulukossa 2. >TAULUKON PAIKKA> Kulujen arviointi perustuu hankkeen pääpiirteisiin, jotka vastaavat perussuoritusvaiheen teknisiä tavoitteita eivätkä sisällä ITER-ryhmää. Arviot ovat suuntaa antavia hankkeen tässä aikaisessa vaiheessa. Ne arvioidaan uudelleen EDAn töiden edistyessä. Tarkemmat kuluja koskevat tiedot voidaan laskea vasta, kun yksityiskohtainen hanke ja sen teolliset kuluarviot on saatu.