Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma AKT-valtioiden ja EU:n välisten suhteiden tulevaisuus (AKT-EU 2880/A/00/lop.)



Virallinen lehti nro 263 , 13/09/2000 s. 0018 - 0022



PÄÄTÖSLAUSELMA(1) AKT-valtioiden ja EU:n välisten suhteiden tulevaisuus Yhteinen edustajakokous, joka - kokoontui Abujassa (Nigeria) 20.-23. maaliskuuta 2000, - ottaa huomioon lopullisen mietinnön AKT-valtioiden ja EU:n välisten suhteiden tulevaisuudesta (AP/2880), - ottaa huomioon AKT-valtioiden, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Brysselissä 3. helmikuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen, - ottaa huomioon ennen neuvotteluja ja niiden aikana hyväksymänsä päätöslauselmat, A. ottaa huomioon, että komissio, neuvosto ja AKT-valtioiden valtionpäämiehet ovat vaatineet todellista ja entistä oikeudenmukaisemman kumppanuuden harjoittamista ja että Euroopan parlamentti on lähes yksimielisesti äänestänyt AKT-valtioiden ja EU:n välisen yhteistyön vahvistamisen puolesta, B. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin on annettava puoltava lausuntonsa kumppanuussopimuksesta, C. ottaa huomioon, että yhteinen edustajakokous on toistanut selkeästi ja selvästi halunsa ylläpitää ja vahvistaa AKT-valtioiden ja EU:n välisiä suhteita, D. ottaa huomioon, että neuvottelut ovat olleet hyvin yksityiskohtaisia, niissä on otettu huomioon kaikki yhteistyön näkökohdat ja että niitä edelsi keskustelu, jossa käsiteltiin AKT-valtioiden ja EU:n välisen yhteistyön aiheellisuutta ja tavoitteita, E. toteaa eroja kunkin osapuolen valmiudessa valmistella ja jatkaa neuvotteluja, F. katsoo, että paineet, joihin kehitysmaat joutuvat vastaamaan entistä kilpailukykyisemmässä maailmanlaajuisessa kauppajärjestelmässä, ovat syventäneet kaikkein köyhimpien ja rikkaimpien maiden välistä kuilua sekä vauraudessa että resurssien käyttömahdollisuuksissa mitattuna sekä johtaneet AKT-valtioihin suosituimmuusaseman asteittaiseen hajoamiseen kaupan monenvälisen vapauttamisen takia, G. pitää todennäköisenä, että sopimus allekirjoitetaan Fidzin pääkaupungissa Suvassa 8. kesäkuuta 2000, 1. on tyytyväinen AKT-valtioiden ja EU:n väliseen uuteen sopimukseen, jolla voidaan uusia niiden välinen yhteistyö, mutta korostaa samalla, että Euroopan asenne erityisesti kauppakysymyksissä aikaisemmin vallinneeseen ja edellisten sopimusten teon mahdollistaneeseen "Lomén henkeen" on perusteellisesti muuttunut; 2. on tyytyväinen tähän 20-vuotiseen kokonaisvaltaiseen sopimukseen, joka edellyttää useita yhteistyövälineitä; 3. panee tyytyväisenä merkille, että on pyritty säilyttämään Lomén yleissopimuksen ainutlaatuinen luonne, joka tulee esille siinä, että sopimus on sitova ja siinä korostetaan kumppanuutta, yhteistä päätöksentekoa ja molemminpuolista hyötyä; 4. pitää myönteisenä AKT-valtioiden ja EU:n välisen yhteistyön maantieteellisten puitteiden säilyttämistä, mutta katsoo, että tämä yhtenäisyys on säilytettävä myös poliittisella tasolla ja että sen on johdettava AKT-valtioiden ja EU:n ainutlaatuisten institutionaalisten puitteiden ja erityisesti yhteisen edustajakokouksen ainutlaatuisen maantieteellisen luonteen säilymiseen AKT-valtioiden ja EU:n välisen yhteistyön mahdollisen "alueellistamisen" ohella; 5. korostaa uuteen sopimukseen liittyen, että Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa määrätään, että neuvoston ja komission on vastattava unionin ulkoisten toimien yhtenäisyydestä ja johdonmukaisuudesta, mutta siinä edellytetään yhteiseltä edustajakokoukselta jatkuvasti suurempaa panosta; pyytää komissiota ja neuvostoa ottamaan käyttöön menetelmiä sekä asettamaan kehitystavoitteita, jotta varmistetaan AKT-valtioihin ja muihin kehitysmaihin vaikuttavien unionin politiikkojen johdonmukaisuus; 6. pyytää neuvostoa ja komissiota antamaan suurimman mahdollisen panoksensa, jotta jäsenvaltioiden politiikat ja Euroopan unionin sopimuksen mukaisesti harjoittama kehitysyhteistyöpolitiikka täydentäisivät entistä enemmän toisiaan; 7. panee tyytyväisenä merkille halun pyrkiä noudattamaan Riossa, Wienissä, Kairossa, Kööpenhaminassa, Pekingissä, Istanbulissa ja Roomassa järjestetyissä YK:n kokouksissa tehtyjä sitoumuksia; korostaa, ettei köyhyyden poistamistavoitetta saavuteta välttämättä yksistään talouskasvun avulla ja että köyhyyden lisääntymisen torjumiseksi on syytä panna täytäntöön Riossa vuonna 1992 hyväksytyt tavoitteet; 8. pyytää Euroopan hallituksia ja muita teollisuusmaita erityisesti noudattamaan useaan otteeseen YK:n laajamittaisissa kokouksissa virallisesti kirjattua sitoumusta, jonka mukaan ne ovat velvoitettuja käyttämään 0,7 prosenttia BKT:sta kaikkein köyhimpien maiden kehittämiseen; 9. pitää myönteisenä sitoumuksia ponnistella tulevien yhteistyösopimusten yhteydessä terveen ja kestävän kehityksen saavuttamiseksi; 10. korostaa AKT- ja EU-kumppaneiden tekemän, köyhyyden poistamiseen pyrkivien toimien toteuttamista koskevan yhteisen päätöksen merkitystä ja vaikutusalaa, toteaa, että tällainen sitoumus on ensimmäistä kertaa sisällytetty tämäntyyppiseen sitovaan sopimukseen; 11. on tyytyväinen siihen, että sopimuksessa tunnustetaan kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen osallistumisen välttämättömyys; katsoo, että kansalaisyhteiskunnalle olisi myönnettävä merkittävä asema uuden sopimuksen täytäntöönpanossa; 12. pitää myönteisenä, että kansalaisyhteiskunnalle aiotaan tiedottaa kehitysyhteistyöstrategioista ja -politiikoista ja että sitä aiotaan kuulla näissä asioissa, ja että se pääsee rahoituslähteille ja voi osallistua kehityshankkeiden ja -ohjelmien täytäntöönpanoon; 13. pahoittelee, ettei vielä ole riittävän tarkasti määritelty tapaa, jolla sopimuksen allekirjoittajien ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välisen vuoropuhelun odotetaan toteutuvan, ja pyytää hartaasti AKT-EU-kumppaneita täsmentämään pikaisesti käytännön menetelmät, joiden avulla kansalaisyhteiskunta voidaan ottaa mukaan eri alojen yhteistyön eri vaiheisiin ja ohjelmien suunnitteluun; 14. korostaa, että sopimuksessa keskitytään erityisesti tarpeeseen saada riittävästi julkisia varoja sosiaalialoille, ja panee tyytyväisenä merkille, että tässä yhteydessä on mainittu myös koulutus ja tiedotus sekä terveyteen, hygieniaan ja asumiseen liittyvät prioriteetit; 15. on tyytyväinen siihen, että uuteen sopimukseen sisältyy yleinen viittaus lastenoikeuksiin; 16. kiinnittää huomiota siihen, että sukupuolikysymys on otettu huomioon sopimuksen kaikissa määräyksissä, pitää myönteisenä joidenkin sellaisten toimien toteuttamista, joiden tarkoituksena on vahvistaa naisten asemaa ja lisätä heidän osallistumistaan; 17. kiinnittää huomiota siihen, että poliittisen ulottuvuuden täysimittainen sisällyttäminen uuteen sopimukseen on yksi suurista uudistuksista; korostaa, että poliittisesta vuoropuhelusta on tehtävä käytäntö ja että sitä on harjoitettava AKT-valtioiden ja EU:n välisten korkean tason säännöllisissä tapaamisissa Kairossa piakkoin järjestettävän EU:n ja Afrikan välisen ensimmäisen huippukokouksen mallin mukaisesti; 18. pitää myönteisenä, että hyvä julkinen hallinto on yksi sopimuksen tärkeimmistä tekijöistä, ja toteaa, että tämä on sopusoinnussa yhteisen edustajakokouksen Nassaussa hyväksymän kannan kanssa; 19. korostaa, että osapuolet ovat sitoutuneet jatkamaan rauhan vahvistamiseen, konfliktien ratkaisuun ja ennaltaehkäisyyn pyrkivää aktiivista, kokonaisvaltaista ja yhtenäistä politiikkaa, joka on AKT-valtioiden ja EU:n välisen kumppanuuden tärkein tavoite, jos turvallisuus ja vakaus halutaan vakiinnuttaa AKT-valtioissa; katsoo, että asekaupan avoimuudella ja sotilasmenojen vähentämisellä on ratkaiseva merkitys tavoitteen saavuttamiseksi; 20. toteaa huolestuneena, että Euroopan unioni on ottanut maahanmuuttokysymyksen esille vasta neuvottelujen myöhäisessä vaiheessa, ja panee merkille, että lopullisessa kompromississa määrätään, että EU:n on neuvoteltava erikseen kahdenvälisistä sopimuksista AKT-valtioiden kanssa ja harkittava määräyksiä kolmansien maiden kansalaisten ja isänmaattomien takaisin ottamiseksi; 21. pyytää, että AKT-valtioiden ja EU:n välistä yhteistyötä koskevissa erityisohjelmissa keskityttäisiin AKT-valtioiden kansalaisten inhimillisten ja ammatillisten voimavarojen käyttöön ja hyödyntämiseen erityisesti siksi, että voidaan edistää Euroopan alueella asuvien, AKT-valtioista lähtöisin olevien maahanmuuttajien ammatillista, sosiaalista ja taloudellista sopeutumista maihinsa; 22. vahvistaa uudelleen ihmisarvon koskemattomuuden ja haluaa täsmentää, että ihmisoikeudet ovat pyhiä ja pysyviä, ja niitä on sovellettava rajoituksetta kaikkiin Euroopan unionin alueella asuviin kansalaisiin; 23. vaatii, että henkilöitä, jotka eivät ole yhteisön kansalaisia, kohdeltaisiin taloudellisesti ja sosiaalisesti tasapuolisesti, sekä vaatii heidän kansalaisoikeuksiensa, kulttuuristen ja poliittisten oikeuksiensa tunnustamista näitä kysymyksiä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen yhteydessä; 24. vahvistaa uudelleen palauttamiskiellon periaatteen, joka otettiin käyttöön pakolaisten turvapaikkaoikeuksia ja turvapaikan hakuoikeuksia koskevissa Geneven ja Dublinin yleissopimuksissa; 25. pitää myönteisenä yksityissektorin sisällyttämistä sopimukseen sekä erityisesti yksityissektorin kilpailukyvyn parantamiseksi myönnettyä tukea AKT-valtioissa; 26. pitää myönteisenä yhteisen edustajakokouksen toiveiden mukaisia uusia määräyksiä alueellisesta yhteistyöstä ja on tyytyväinen mahdollisuuteen perustaa alueellisia parlamentaarisia edustajakokouksia; 27. on huolestunut AKT-valtioiden ja EU:n välisen uuden sopimuksen joutumisesta Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen alaisuuteen niin lyhyessä ajassa, ettei AKT-valtioilla ole aikaa vastata asianmukaisesti kansainväliseen kaupalliseen kilpailuun; pyytää tukea vaatimukselle, jonka mukaan WTO:ssa suostuttaisiin soveltamaan poikkeusta AKT-valtioiden ja EU:n väliseen uuteen kumppanuussopimukseen AKT-valtioihin sovellettavan suosituimmuuskohtelun jatkamiseksi; 28. on tietoinen aids-epidemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten aiheuttamista vaikeuksista, joista tiettyjen AKT-valtioiden alueiden on selviydyttävä, ja kehottaa neuvostoa, komissiota ja AKT-valtioita nopeuttamaan ponnisteluja taloudellisten ja inhimillisten voimavarojen hankkimiseksi sellaisten aids-epidemian torjuntaohjelmien toteuttamiseksi, joissa otetaan huomioon ennaltaehkäisyn menetelmät ja kaikki aidsiin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat, erityisesti epidemian vuoksi orvoiksi jääneiden lasten tilanne; 29. pitää ensisijaisena myös sitä, että uuden kumppanuussopimuksen yhteydessä tehostettaisiin huomattavasti käytössä olevia malarian leviämisen torjuntakeinoja, ja kehottaa komissiota tehostamaan ENVI- ja AMVIN-ohjelmien kapasiteettia; 30. kehottaa Euroopan unionia ja AKT-valtioiden hallituksia toteuttamaan kokonaisvaltaista strategiaa peruslääkkeiden käyttömahdollisuuksien parantamiseksi sekä seuraamaan, mitä vaikutuksia kauppasopimuksilla on kansanterveyteen kehitysmaissa; 31. pitää myönteisenä sitä, että Euroopan kehitysrahaston EKR:n varojen myöntämisessä ja hyödyntämisessä on päätetty osoittaa aikaisempaa suurempaa joustavuutta; on samaan aikaan huolestunut Euroopan hallitusten päätöksestä käytännössä vähentää AKT-valtioiden ja EU:n väliseen yhteistyöhön osoitettuja varoja, vaikka osa EKR:n aikaisemmin myöntämistä ja käyttämättä jääneistä varoista on siirretty AKT-valtioiden ja EU:n väliseen yhteistyöhön osoitettuun nykyiseen kokonaisrahoitukseen; 32. toteaa huolestuneena, että vientituloja ja -menetyksiä koskevien uusien määräysten nojalla päätettävästä tukikelpoisuudesta keskusteltaessa ei ole mainittu sisämaavaltioille, saarivaltioille ja epäsuotuisassa asemassa oleville valtioille myönnettävää erikoiskohtelua; 33. toteaa huolestuneena, että perustuotteiden viennin heilahteluja koskevista määräyksistä puuttuu täsmennys yhteisön toimittaman avun luonteesta; kehottaa komissiota ilmoittamaan, millä tavoin se aikoo tukea maita, joiden talous riippuu uuteen sopimukseen sisältyvistä perustuotteista, ja kehottaa Euroopan parlamenttia antamaan puoltavan lausuntonsa uudesta yleissopimuksesta vasta sitten, kun tätä kysymystä on selvennetty; 34. kannattaa yhteisen edustajakokouksen - jota kutsutaan nykyisin yhteiseksi parlamentaariseksi edustajakokoukseksi - aseman vahvistamista; yksi sen vastuualueista olisi tällöin demokraattisten käytäntöjen edistäminen; 35. korostaa, että AKT-valtioiden ja EU:n uuden kumppanuussopimuksen yhteydessä harjoitetun uuden poliittisen vuoropuhelun uskottavuus edellyttää demokraattista keskustelua Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden sekä AKT-valtioiden kehitysyhteistyö- ja kauppapolitiikoista; 36. kannattaa neuvottelijoiden käynnistämiä ponnisteluja sopimuksen selkeyden ja ymmärrettävyyden lisäämiseksi; 37. pahoittelee syvästi sitä, että maahanmuuttokysymys on vaarantanut koko sopimuksen ja että jotkut jäsenvaltiot ovat vahingoittaneet neuvotteluja; 38. pyytää komissiota välttämään AKT-valtioiden painostamista liittämällä maahanmuuttoa koskevia määräyksiä muihin käsittelyssä mahdollisesti oleviin sopimuksiin; 39. korostaa, että on sitouduttu sellaiseen kohdennettuun yhteistyöhön, jonka tarkoituksena on parantaa naisten perusoikeuksien täysimittaiseen toteuttamiseen pyrkivien voimavarojen käyttömahdollisuuksia; 40. toivoo hartaasti, että yhteistyössä keskityttäisiin lasten oikeuksien, erityisesti lasten peruskoulutuksen, terveyden ja osallistumisen edistämiseen. Tällöin AKT-valtioilla pitäisi olla mahdollisuus valita sellainen kehityksen käsite, joka vastaa parhaiten niiden kehitystarpeita; 41. pyytää sopimusosapuolia antamaan Jomtienin ja Kööpenhaminan kokousten linjauksen mukaisesti luvan ponnistella sellaisten ohjelmien kehittämiseksi, joilla kaikille, sekä pojille että tytöille, taataan mahdollisuus peruskoulutukseen ja toisen asteen ammatilliseen koulutukseen; 42. vaatii voimakkaasti, että sotilasmenojen ja turvallisuusalan uudistus olisi etusijalla AKT-valtioiden ja EU:n välisessä uudessa vuoropuhelussa; 43. vaatii voimakkaasti kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan viipymättä lapsisotilaita koskevan uuden vaihtoehtoisen pöytäkirjan, ja vaatii molempia osapuolia asettamaan alaikärajan 18 vuoteen lasten rekrytoinnissa ja osallistumisessa aseellisiin selkkauksiin; 44. vaatii, että kaikki AKT-valtioiden ja EU:n välisiä tulevia kauppasuhteita koskevat vaihtoehdot tutkitaan niiden tulosten valossa, joita saadaan vuonna 2006 suoritettavasta tarkistuksesta, joka koskee edistystä valmistettaessa AKT-valtioiden talouksia vastavuoroisuuteen, ja vaatii, että tarkistus perustuu perusteelliseen analyysiin siitä, kuinka ehdotukset vaikuttavat köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskeviin tavoitteisiin; 45. vaatii, että tulevat kauppasopimukset parantaisivat AKT-valtioiden pääsyä EU:n markkinoille, varsinkin sellaisten tuotteiden markkinoille, joissa AKT-valtioilla on tai mahdollisuus hankkia kilpailuetuja; 46. kehottaa AKT- ja EU-kumppaneita tutkimaan kaupan vapauttamisen vaikutuksia tiettyihin AKT-valtioihin, jotta voidaan edistää käynnissä olevia keskusteluja uudesta kauppasopimuksesta; 47. korostaa, että kaupan vapauttamista koskevissa neuvotteluissa on tärkeää parantaa AKT-valtioiden talouksien ja yritysten valmiuksia kilpailla EU:n yritysten kanssa; 48. vaatii, että kaikkia käynnistettyjä ponnisteluja on valvottava AKT-valtioiden talouksien kapasiteetin parantamiseksi ja niiden kilpailukyvyn kehittämiseksi ja että ponnistelut olisivat ratkaisevassa asemassa laadittaessa aikatauluja, joilla kehitystä voidaan ohjata vastavuoroisuuteen kyseisten AKT-valtioiden ja -alueiden kanssa; 49. on tietoinen siitä, että tieto- ja viestintätekniikan nopean kehittymisen vauhdittama informaatiomarkkinoiden syntyminen tarjoaa kehitysmaille hyviä keinoja integroitua maailmanmarkkinoihin, edistää inhimillistä kehitystä ja keinoja välttyä uudistusprosessin tietyiltä vaiheilta; on lisäksi sitä mieltä, että näitä keinoja voidaan hyödyntää vain vahvistamalla laajamittaisesti infrastruktuureihin, instituutioihin, koulutusjärjestelmiin jne. liittyviä valmiuksia kehitysmaissa; EU:lla on ratkaiseva asema näiden tavoitteiden saavuttamisessa; 50. vaatii, että etenemisen on tapahduttava siten, että köyhyyden poistamiseen liittyvät tavoitteet toteutetaan EKR:n varoilla, jolloin käytetyistä varoista on laadittava selvityksiä, jotka sisällytetään eri ATK-valtioissa ja tarvittaessa ATK-valtioiden alueilla työskentelevien toimijoiden ja komission valtuutettujen laatimiin yhteisiin vuosikertomuksiin; 51. vaatii, että nämä vuosikertomukset toimitetaan Euroopan parlamentille, yhteiselle edustajakokoukselle sekä kaikkien AKT-valtioiden kansallisille parlamenteille, jotta edistetään keskustelua EKR:n varojen osoittamisesta ja hyödyntämisestä, sekä toivoo, jos mahdollista, alueellista kehitystä koskevia selvityksiä, jotka on toimitettava Afrikan eri alueille, Karibian alueen maille sekä Tyynenmeren AKT-valtioille; 52. vaatii, että kun komissio päättää tulevaisuudessa varojen ja teknisen avun myöntämisestä, se ottaisi huomioon vähiten kehittyneiden AKT-valtioiden hyväksi tehtävät erityisjärjestelyt, sillä saarivaltioina oleminen ja kaukainen sijainti heikentävät niiden asemaa; 53. toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että WTO:n säännöt on tarkistettava, jotta voidaan ottaa tehokkaasti huomioon kaikkein köyhimpien maiden erityistarpeet ja tutkia sääntöjen mahdollisia vaikutuksia heikossa asemassa oleviin ryhmiin, kuten naisiin ja lapsiin; 54. kehottaa Euroopan unionin edustajia asettamaan kehitysyhteistyökysymykset etusijalle seuraavien kansainvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä käytävissä keskusteluissa; 55. vaatii voimakkaasti ottamaan käyttöön tehokkaita menetelmiä, joilla valvotaan komission oman harkinnan mukaan ja uusien määräysten nojalla harjoittamia toimivaltuuksia; 56. vaatii, että yhteinen edustajakokous voisi suoraan osallistua käynnissä olevien keskustelujen ja neuvottelujen valvontaan; 57. vaatii komissiota ja AKT-valtioiden edustajia edelleen pyrkimään sopimuksessa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseen, jotta päästäisiin molempia osapuolia todella hyödyttäviin tuloksiin; 58. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, komissiolle, Euroopan parlamentille sekä AKT-valtioiden parlamenteille. (1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 23. maaliskuuta 2000 Abujassa (Nigeria).