Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin päätösasiakirja - Liite III: Energiaperuskirjan pöytäkirja energiatehokkuudesta ja siihen liittyvistä ympäristönäkökohdista



Virallinen lehti nro L 380 , 31/12/1994 s. 0091 - 0112

Suomenk. erityispainos Alue 12 Nide 3 s. 0139

Ruotsink. erityispainos Alue 12 Nide 3 s. 0139

L 069 09/03/1998 P. 0093



LIITE III ENERGIAPERUSKIRJANPÖYTÄKIRJA energiatehokkuudesta ja siihen liittyvistä ympäristönäkökohdista JOHDANTO-OSA TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN SOPIMUSPUOLET, JOTKA OTTAVAT HUOMIOON Haagissa 17 päivänä joulukuuta 1991 allekirjoitetun Euroopan energiaperuskirjaa koskeneen Haagin kokouksen päätösasiakirjassa hyväksytyn Euroopan energiaperuskirjan, ja erityisesti siihen liittyvät julistukset, joiden mukaan energiatehokkuuden ja ympäristönsuojelun alalla yhteistyö on tarpeellista, OTTAVAT HUOMIOON myös Energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen, joka on avoinna allekirjoittamista varten 17 päivästä joulukuuta 1994 16 päivään kesäkuuta 1995, KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA kansainvälisten järjestöjen ja elinten tekemään työhön energiatehokkuuden ja energiakierron ympäristövaikutusten alalla, OVAT TIETOISIA kustannustehokkaiden energiatehokkaiden toimenpiteiden täytäntöönpanossa aikaansaadusta suuremmasta toimitusvarmuudesta ja merkittävistä taloudellisista ja ympäristönsuojelullisista eduista, sekä tietoisia näiden toimenpiteiden merkityksestä talouden rakenteiden uudistamisessa ja elintason parantamisessa, TUNNUSTAVAT, että energiatehokkuuden alalla toteutetut parannukset vähentävät energiakierron haitallisia ympäristövaikutuksia, mukaan lukien ilmakehän lämpeneminen sekä happamoituminen, OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että energian hinnan tulee mahdollisuuksien mukaan heijastaa kilpailukykyisiä markkinoita ja taata markkinatalouteen perustuva hinnanmuodostus, mukaan lukien ympäristökulujen ja -etujen parempi huomioon ottaminen, sekä tunnustavat, että kyseinen hinnanmuodostustapa on välttämätön energiatehokkuuden ja siihen liittyvän ympäristönsuojelun kehittämiseksi, OVAT TIETOISIA yksityisen alan ratkaisevasta osasta energiatehokkuuden toimenpiteiden edistämisessä ja toteuttamisessa, pienet ja keskisuuret yritykset mukaanluettuina, ja haluavat taata suotuisat toimintaedellytykset taloudellisesti kannattaville investoinneille energiatehokkuuden alalla, TUNNUSTAVAT että taloudellisen yhteistyön muotoja saattaa olla tarpeen täydentää hallitusten välisellä yhteistyöllä, erityisesti energiapolitiikan laatimisen ja tutkimisen alalla, samoin kuin muilla energiatehokkuuden nostamisen kannalta merkittävillä aloilla, joita ei voida rahoittaa yksityisesti, ja HALUAVAT edistää yhteen sovitettua yhteistä toimintaa energiatehokkuuden ja siihen liittyvän ympäristön suojelun alalla, sekä hyväksyä pöytäkirjan joka tarjoaa kehykset mahdollisimman taloudelliselle ja tehokkaalle energiankäytölle, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: I OSASTO JOHDANTO 1 artikla Pöytäkirjan soveltamisala ja tavoitteet 1 Tässä pöytäkirjassa määritellään periaatteet politiikalle, jolla pyritään edistämään merkittävänä energianlähteenä pidettyä energiatehokkuutta, ja vähentämään energiajärjestelmien vahingollisia ympäristövaikutuksia. Siinä annetaan lisäksi suuntaviivoja energiatehokkuusohjelmien kehittämiselle, osoitetaan yhteistyöaloja ja luodaan kehykset yhteistyölle ja yhteensovitetulle toiminnalle. Tällaiseen toimintaan voi kuulua energian tutkiminen, etsiminen, tuottaminen, muuntaminen, varastointi, kuljetus, jakelu ja kulutus, ja se voi liittyä kaikkiin talouden aloihin. 2 Tämän pöytäkirjan tavoitteet ovat: a) kestävän kehityksen mukaisen energiatehokkuuspolitiikan edistäminen, b) sellaisten olosuhteiden luominen, jotka saavat tuottajat ja kuluttajat käyttämään energiaa mahdollisimman taloudellisella, tehokkaalla ja ympäristön kannalta mahdollisimman puhtaalla tavalla, erityisesti tehokkaiden energiamarkkinoiden järjestämisen ja ympäristökustannusten ja -hyödyn paremman huomioonottamisen kautta, ja c) yhteistyön tukeminen energiatehokkuuden alalla. 2 artikla Määritelmiä Tässä pöytäkirjassa: 1) 'Peruskirjalla` tarkoitetaan Euroopan energiaperuskirjaa, joka on hyväksytty Haagin Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän kokouksen Haagissa 17 päivänä joulukuuta 1991 allekirjoitetulla päätösasiakirjalla; päätösasiakirjan allekirjoitusta pidetään peruskirjan voimassa olevana allekirjoituksena. 2) 'Sopimuspuolella` tarkoitetaan valtiota tai alueellista taloudellista yhdentymisjärjestöä, joka on hyväksynyt tämän pöytäkirjan sitovaksi, ja jossa tämä pöytäkirja on voimassa. 3) 'Alueellisella taloudellisella yhdentymisjärjestöllä` tarkoitetaan järjestöä, joka muodostuu valtioista, jolle nämä ovat antaneet toimivallan tietyillä aloilla, joista joitakin säädellään tällä pöytäkirjalla, mukaan lukien niitä näillä aloilla sitovien päätösten tekeminen. 4) 'Energiakierrolla` tarkoitetaan energiaketjua kokonaisuudessaan, mukaan lukien energian eri muotojen tutkiminen, etsiminen, tuottaminen, muuntaminen, varastoiminen, kuljetus, jakelu ja kulutus, jätteiden käsittely ja hävittäminen, näiden toimintojen käytöstä poisto, lakkauttaminen tai sulkeminen mahdollisimman pienin ympäristölle haitallisin vaikutuksin. 5) 'Kustannustehokkuudella` tarkoitetaan tietyn tavoitteen toteuttamista mahdollisimman pienin kustannuksin, tai mahdollisimman suuren hyödyn saamista määrätyin kustannuksin. 6) 'Energiatehokkuuden parantamisella` tarkoitetaan toimimista tietyn (tuotteen tai palvelun) tuotantoyksikön ylläpitämiseksi tuotannon laatua tai tulosta heikentämättä vähentämällä samanaikaisesti tämän tuotannon vaatimaa energiamäärää. 7) 'Ympäristövaikutuksilla` tarkoitetaan kaikkia tietyn toiminnan vaikutuksia ympäristöön mukaan lukien ihmisten terveys ja turvallisuus, kasvikunta, eläinkunta, maa, ilma, vesi, ilmasto, maisema ja historialliset monumentit tai muut fyysiset rakennelmat, tai näiden vuorovaikutus; tällä käsitteellä tarkoitetaan myös näihin tekijöihin puuttumisen aiheuttamia vaikutuksia kulttuuriperintöön tai yhteiskunnallis-taloudellisiin olosuhteisiin. II OSASTO YLEISEN POLITIIKAN PERIAATTEET 3 artikla Perusperiaatteet Sopimuspuolet toimivat seuraavien periaatteiden mukaisesti: 1) Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä ja auttavat soveltuvin osin toisiaan energiatehokkuuspolitiikan, lakien ja asetusten kehittämisessä ja toteuttamisessa. 2) Sopimuspuolet luovat energiatehokkuuspolitiikkaa ja tarvittavia lakeja ja asetuksia, jotka ovat omiaan edistämään muun muassa: a) markkinamekanismien tehokasta toimintaa mukaan lukien markkinatalouteen perustuva hinnanmuodostus sekä ympäristökulujen ja -etujen parempi huomioon ottaminen, b) energiatehokkuutta rajoittavien tekijöiden vähentämistä ja näin tapahtuvaa investointien kannustamista, c) mekanismeja, joilla rahoitetaan energiatehokkuutta edistäviä aloitteita, d) opetusta ja valistamista, e) teknologian levittämistä ja siirtämistä, f) lainsäädännön avoimuutta. 3) Sopimuspuolet pyrkivät saamaan täyden hyödyn energiaketjun energiatehokkuudesta kokonaisuudessaan. Tässä tarkoituksessa ne laativat ja toteuttavat toimivaltansa rajoissa energiatehokkuuspolitiikkaa ja yhteistä tai yhteensovitettua toimintaa, joka perustuu kustannustehokkuudelle sekä taloudelliselle tehokkuudelle ja jossa otetaan asianmukaisesti huomioon ympäristönäkökohdat. 4) Energiatehokkuuspolitiikkaan kuuluu lyhyen aikavälin toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on aikaisempien toimintatapojen mukauttaminen, ja pitkän aikavälin toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan energiatehokkuutta energiakierrossa. 5) Tämän pöytäkirjan tavoitteiden toteuttamiseksi tehtävässä yhteistyössä sopimuspuolet ottavat huomioon eri sopimuspuolten välillä olevat vahingollisiin vaikutuksiin ja vähennysten kustannuksiin liittyvät erot. 6) Sopimuspuolet tunnustavat yksityisen sektorin merkittävyyden. Ne kannustavat yleishyödyllisten energialaitosten, vastuullisten viranomaisten ja asiantuntijaelinten toteuttamia toimia, ja tukevat teollisuuden ja hallinnon tiivistä yhteistyötä. 7) Yhteis- tai yhteensovitetussa toiminnassa otetaan huomioon asiaankuuluvat periaatteet, jotka on hyväksytty niiden kansainvälisten sopimusten yhteydessä, joihin sopimuspuolet ovat osallisina, ja joiden tarkoituksena on ympäristönsuojelu ja -parantaminen. 8) Sopimuspuolet ottavat kaiken hyödyn kansainvälisten ja muiden toimivaltaisten järjestöjen työstä ja asiantuntemuksesta, ja pyrkivät välttämään päällekkäisyyksiä. 4 artikla Vastuualueiden jako ja yhteensovittaminen Kukin sopimuspuoli pyrkii takaamaan energiatehokkuuspolitiikan yhteensovittamiseen kaikkien siitä vastuussa olevien viranomaisten välillä. 5 artikla Toimintasuunnitelmat ja politiikan tavoitteet Sopimuspuolet laativat toimintasuunnitelmia ja politiikan tavoitteita, joiden tarkoituksena on parantaa energiatehokkuutta ja vähentää siten energiakierron ympäristövaikutuksia, sopimuspuolen oma energiatilanne soveltuvin osin huomioon ottaen. Näiden toimintasuunnitelmien ja politiikan tavoitteiden on oltava avoimia kaikille asianomaisille osapuolille. 6 artikla Rahoitus ja taloudelliset kannustimet 1 Sopimuspuolet kannustavat uusia energiatehokkuuteen liittyviä investointien lähestymistapoja ja menetelmiä sekä energiaan liittyviä ympäristönsuojeluinvestointeja, kuten esimerkiksi yhteisyritysjärjestelyjä energiankäyttäjien ja ulkopuolisten rahoittajien välillä, jäljempänä 'kolmannen osapuolen rahoitus`. 2 Sopimuspuolet pyrkivät käyttämään hyväkseen ja edistämään pääsyä yksityisten pääomien ja olemassa olevien kansainvälisten rahoituslaitosten markkinoille helpottaakseen investointeja, joiden tarkoituksena on parantaa energiatehokkuutta ja siihen liittyvää ympäristönsuojelua. 3 Sopimuspuolet voivat, jollei energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen määräyksistä ja muista niiden velvoittavista kansainvälisistä oikeudellisista velvoitteista muuta johdu, antaa verotuksellisia tai taloudellisia kannustumia energian käyttäjille helpottaakseen energiatehokkuusteknologian,-tuotteiden ja -palveluiden markkinoille pääsyä. Sopimuspuolet pyrkivät toimimaan näin tavalla, joka sekä takaa avoimuuden että kansainvälisten markkinoiden mahdollisimman vähäisen vääristymisen. 7 artikla Energiatehokkuuteen liittyvän teknologian edistäminen 1 Sopimuspuolet tukevat energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen mukaisesti kauppaa sekä yhteistyötä energiatehokkuuteen liittyvän ja ympäristön kannalta turvallisen teknologian, palveluiden ja hallintomenettelyjen aloilla. 2 Sopimuspuolet suosivat näiden teknologioiden, palveluiden ja hallintomenettelyjen käyttöä energiakierron kaikissa vaiheissa. 8 artikla Kansalliset ohjelmat 1 Toteuttaakseen 5 artiklan mukaisesti muotoillut politiikan tavoitteet, kukin sopimuspuoli kehittää, toteuttaa ja saattaa ajan tasalle säännöllisesti omaan tilanteeseensa parhaiten sopivia energiatehokkuusohjelmia. 2 Ohjelmat voivat sisältää seuraavia toimintoja: a) pitkän aikavälin energian kysyntää ja tarjontaa koskevien suunnitelmien kehittäminen päätöksenteon ohjaamiseksi, b) tehtyjen energiaan, ympäristöön ja talouteen kohdistuvien toimien vaikutusten arviointi, c) standardien määrittäminen energiaa käyttävien laitteiden tehokkuuden parantamiseksi sekä ponnistelut näiden standardien yhtenäistämiseksi kansainvälisellä tasolla kaupan vääristymien välttämiseksi, d) yksityisen aloitteellisuuden ja teollisen yhteistyön, yhteisyritykset mukaan lukien, kehittäminen ja rohkaiseminen, e) energiatehokkuudeltaan tehokkaimman, taloudellisesti kannattavan ja ympäristöystävällisen teknologian käytön tukeminen, f) innovatiivisten lähestymistapojen kannustaminen energiatehokkuuden parantamiseen pyrkivien investointien alalla, kuten esimerkiksi kolmannen osapuolen rahoitus ja yhteisrahoitus, g) tarkoituksenmukaisten energiataseiden ja energiatietokantojen kehittäminen, jotka sisältävät esimerkiksi riittävän eriteltyjä tietoja energiankysynnästä sekä energiatehokkuutta parantavasta teknologiasta, h) neuvonta- ja asiantuntijapalvelujen luomisen tukeminen, joita julkinen tai yksityinen teollisuus, tai julkisen palvelun laitokset voivat hoitaa, ja jotka antavat tietoja energiatehokkuusohjelmista ja -teknologiasta sekä neuvovat kuluttajia ja yrityksiä, i) yhteistuotantohankkeiden ja kaukolämmön tuotannon sekä kiinteistöihin ja teollisuuden käyttöön tapahtuvan lämmönjakelun tehokkuutta parantavien toimenpiteiden tukeminen ja kannustaminen, j) sellaisten energiatehokkuuteen alaan erikoistuneiden toimielinten perustaminen asianmukaiselle tasolle, joilla on tarvittavat varat ja tarpeellinen henkilökunta toimintaperiaatteiden kehittämiseen ja toteuttamiseen. 3 Energiatehokkuusohjelmia toteuttaessaan aikana sopimuspuolet varmistavat, että riittävät toimielimiä koskevat ja oikeudelliset perusrakenteet ovat olemassa. III OSASTO KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ 9 artikla Yhteistyöalueet Sopimuspuolet voivat olla yhteistyössä kaikin asianmukaisiksi katsotuin tavoin. Mahdollisia yhteistyöaloja on lueteltu liitteessä. IV OSASTO HALLINNOLLISET JA OIKEUDELLISET MÄÄRÄYKSET 10 artikla Peruskirjaa käsittelevän konferenssin merkitys 1 Kaikki tämän pöytäkirjan mukaiset peruskirjaa käsittelevän konferenssin päätökset tekevät ainoastaan ne energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen sopimuspuolet, jotka ovat tämän pöytäkirjan sopimuspuolia. 2 Peruskirjaa käsittelevä konferenssi pyrkii hyväksymään tämän pöytäkirjan voimaan tuloa seuraavien 180 päivän kuluessa ne menettelyt, joiden tarkoituksena on valvoa ja helpottaa sen määräyksien toteuttamista, mukaan lukien ilmoittamisvelvollisuus, sekä määrittää 9 artiklan mukaiset yhteistyöalueet. 11 artikla Sihteeristö ja rahoitus 1 Energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen 35 artiklan mukaisesti perustettu sihteeristö antaa peruskirjaa käsittelevälle konferenssille kaiken tarvittavan avun sen tehtävän suorittamiseksi tämän pöytäkirjan mukaisesti, sekä antaa tarvittaessa sellaisia muita palveluita pöytäkirjan toteuttamiseksi, joita saatetaan tarvita ajoittain, jos peruskirjaa käsittelevä konferenssi ne hyväksyy. 2 Tämän pöytäkirjan sopimuspuolet vastaavat tästä pöytäkirjasta johtuvista sihteeristön ja peruskirjaa käsittelevän konferenssin kuluista maksukykynsä mukaan, joka on määritelty energiaperuskirjan liitteessä B olevan kaavan mukaisesti. 12 artikla Äänestykset 1 Peruskirjaa käsittelevän konferenssin läsnäolevilta ja äänestäviltä sopimuspuolilta vaaditaan yksimielisyyttä päätettäessä seuraavista asioista: a) muutosten hyväksymisestä tähän pöytäkirjaan, ja b) hyväksyä 16 artiklan nojalla liittymiset tähän pöytäkirjaan. Sopimuspuolet pyrkivät kaikin keinoin pääsemään sopimukseen konsensuksella kaikissa muissa kysymyksissä, jotka tämän pöytäkirjan mukaan vaativat niiden päätöstä. Jos päätöstä ei voida tehdä yksimielisesti, muista kuin talousarviota koskevista kysymyksistä tehdään päätökset läsnäolevien ja äänestävien sopimuspuolten kolmen neljäsosan enemmistöllä näistä kysymyksistä päättävässä peruskirjaa käsittelevän konferenssin kokouksessa. Talousarviota koskevat päätökset tehdään sopimuspuolten määräenemmistöllä, joiden 11 artiklan 2 kohdan nojalla määritellyt maksuosuudet ovat yhdessä vähintään kolme neljännestä määriteltyjen maksuosuuksien kokonaismäärästä. 2 Tässä artiklassa "läsnäolevilla ja äänestävillä sopimuspuolilla" tarkoitetaan tämän pöytäkirjan läsnäolevia sopimuspuolia, jotka antavat puoltavan tai vastustavan äänensä, peruskirjaa käsittelevä konferenssi voi kuitenkin hyväksyä menettelysääntöjä, jotka sallivat sopimuspuolten tekevän kyseisiä päätöksiä kirjeitse. 3 Lukuun ottamatta kohdassa 1 tarkoitettuja talousarviota koskevia kysymyksiä, mikään tässä artiklassa tarkoitettu päätös ei ole pätevä, ellei sillä ole sopimuspuolten yksinkertaisen äänten enemmistön tukea. 4 Äänestettäessä alueellisella taloudellisella yhdentymisjärjestöllä on yhtä suuri äänimäärä, kuin sen jäsenvaltioilla, jotka ovat tämän pöytäkirjan sopimuspuolina, jos se ei käytä äänioikeuttaan sen jäsenvaltioiden käyttäessä omaansa, ja päinvastoin. 5 Jos jokin sopimuspuoli on jatkuvasti jäljessä tämän pöytäkirjan määräämistä maksuvelvoitteista, peruskirjaa käsittelevä konferenssi voi pidättää kyseisen sopimuspuolen äänioikeuden kokonaisuudessaan tai osaksi. 13 artikla Suhde energiaperuskirjaa koskevaan sopimukseen 1 Jos tämän pöytäkirjan ja energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen määräykset ovat ristiriidassa, energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen määräykset menevät ristiriidan osalta edelle. 2 Edellä 10 artiklan 1 kohtaa ja 12 artiklan 1-3 kohtaa ei sovelleta peruskirjaa käsittelevässä konferenssissa toteutettaviin äänestyksiin, jotka koskevat tähän pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia, joilla määrätään tehtäviä tai toimia peruskirjaa käsittelevälle konferenssille tai sihteeristölle, joiden perustamisesta määrätään energiaperuskirjaa koskevassa sopimuksessa. V OSASTO LOPPUMÄÄRÄYKSET 14 artikla Allekirjoittaminen Tämä pöytäkirja on avoinna allekirjoittamista varten Lissabonissa 17 päivästä joulukuuta 1994 16 päivään kesäkuuta 1995 valtioille ja alueellisille taloudellisille yhdentymisjärjestöille, joiden edustajat ovat allekirjoittaneet peruskirjan ja sopimuksen energiaperuskirjasta. 15 artikla Ratifiointi ja hyväksyminen Tämä pöytäkirja annetaan allekirjoittaneiden ratifioitavaksi tai hyväksyttäväksi. Ratifiointi- tai hyväksymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan. 16 artikla Liittyminen Tämä pöytäkirja on siitä päivästä alkaen, jolloin määräaika tämän pöytäkirjan allekirjoittamiselle on kulunut loppuun, avoin niiden valtioiden ja alueellisten taloudellisten yhdentymisjärjestöjen liittymiselle, jotka ovat allekirjoittaneet peruskirjan ja ovat sopimuspuolina sopimuksessa energiaperuskirjasta ehdoilla, jotka peruskirjaa käsittelevä konferenssi hyväksyy. Liittymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan. 17 artikla Muutokset 1 Jokainen sopimuspuoli voi tehdä muutosehdotuksia tähän pöytäkirjaan. 2 Sihteeristö antaa kaikki tämän pöytäkirjan muutosehdotukset sopimuspuolten tiedoksi vähintään kolme kuukautta ennen päivää, jona se annetaan peruskirjaa käsittelevän konferenssin hyväksyttäväksi. 3 Sihteeristö antaa peruskirjaa käsittelevän konferenssin hyväksymät tämän pöytäkirjan muutokset tiedoksi tallettajalle, joka toimittaa ne kaikille sopimuspuolille ratifiointia tai hyväksymistä varten. 4 Tämän pöytäkirjan muutosten ratifiointi- ja hyväksymiskirjat talletetaan tallettajan huostaan. Muutokset astuvat voimaan ne ratifioineiden tai hyväksyneiden sopimuspuolten välillä kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun ratifiointi- ja hyväksymiskirjat, kolmelta neljännekseltä sopimuspuolista, on talletettu tallettajan huostaan. Sen jälkeen muutokset astuvat voimaan muille sopimuspuolille kolmantenakymmenentenä päivänä siitä, kun mainittu sopimuspuoli on tallettanut muutosten ratifiointi- tai hyväksymiskirjansa. 18 artikla Voimaantulo 1 Tämä pöytäkirja tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun viidestoista valtio tai alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö, joka on peruskirjan allekirjoittaja ja energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen sopimuspuoli, on tallettanut ratifiointi- tai hyväksymisasiakirjan tai liittynyt siihen, tai päivänä, jona sopimus energiaperuskirjasta tulee voimaan, jos se on myöhempi. 2 Kussakin valtiossa tai alueellisessa taloudellisessa yhdentymisjärjestössä, jossa sopimus energiaperuskirjasta on tullut voimaan, ja joka ratifioi tai hyväksyy tämän pöytäkirjan tai liittyy siihen sen 1 kohdan mukaisen voimaantulon jälkeen, tämä pöytäkirja tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun kyseinen valtio tai alueellinen taloudellinen yhdentymisjärjestö on tallettanut ratifiointi- tai hyväksymiskirjansa tai liittynyt siihen. 3 Edellä 1 kohdan tarkoittamassa mielessä, alueellisen taloudellisen yhdentymisjärjestön tallettamaa kirjaa ei pidetä lisäyksenä kyseisen järjestön jäsenmaiden tallettamiin kirjoihin. 19 artikla Varaumat Tämän pöytäkirjan määräyksiin ei voi tehdä varauksia. 20 artikla Irtisanominen 1 Kun tämä pöytäkirja on tullut voimaan jonkin sopimuspuolen osalta, sopimuspuoli voi milloin tahansa ilmoittaa kirjallisesti tallettajalle tämän pöytäkirjan irtisanomisesta. 2 Sopimuspuolen, joka irtisanoo energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen, katsotaan irtisanovan myös tämän pöytäkirjan. 3 Edellä 1 kohdassa tarkoitettu irtisanominen tulee voimaan 90 päivää sen jälkeen, kun tallettaja on vastaanottanut ilmoituksen. Edellä 2 kohdassa tarkoitetun irtisanomisen voimaantulopäivä on sama kuin energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen irtisanomisen voimaantulopäivä. 21 artikla Tallettaja Portugalin tasavallan hallitus on tämän pöytäkirjan tallettaja. 22 artikla Tekstien todistusvoimaisuus Tämän vakuudeksi allamainitut tätä varten asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen saksan, englannin, espanjan, ranskan, italian ja venäjän kielellä, joista kukin on yhtä todistusvoimainen, yhtenä kappaleena, joka on talletettu Portugalin tasavallan hallituksen haltuun. Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four. Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig. Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovanta-quattro. >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro. Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems. 'Åãéíå óôç Ëéóáâüíá, óôéò äÝêá åðôÜ Äåêåìâñßïõ ôïõ Ýôïõò ÷ßëéá åíéáêüóéá åíåíÞíôá ôÝóóåñá. Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig. Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro. >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> LIITE Esimerkkiluettelo, joka ei ole tyhjentävä, 9 artiklan mukaisista mahdollisista yhteistyöalueista Energiatehokkuusohjelman kehittäminen, energiatehokkuuden rajojen ja mahdollisuuksien tunnistaminen ja energialuokitusta ja -tehokkuutta koskevien standardien kehittäminen. Energiakierron ympäristövaikutusten arvioiminen. Taloudellisten, lainsäädännöllisten ja sääntelytoimenpiteiden kehittäminen. Kansainvälisten tekijänoikeusjärjestelmien ja muiden sovellettavien kansainvälisten sopimusten piiriin kuuluvat teknologian siirrot, tekninen apu ja teolliset yhteisyritykset. Tutkimus ja kehitys. Opetus, koulutus, tiedotus ja tilastot. Verotuksellisten tai muiden markkinapohjaisten ohjauskeinojen tunnistaminen ja määrittely, myytävät luvat mukaanluettuna ulkoisten, erityisesti ympäristökustannusten ja -hyötyjen arvioimiseksi. Energia-analyysi ja energiapolitiikan laatiminen: - energiatehokkuuden mahdollisuuksien arvioiminen, - energian kysynnän arviointi ja tilastoiminen, - lainsäädännöllisten ja säätelytoimenpiteiden kehittäminen, - energiavarojen kokonaisvaltainen suunnittelu ja kysynnän hallinta, - ympäristövaikutusten arviointi, suuret energiaprojektit mukaanlukien. Taloudellisten energiatehokkuutta ja ympäristötavoitteita parantamaan tarkoitettujen ohjauskeinojen arviointi. Hiilivetyjen jalostuksen, muuntamisen, kuljetuksen ja jakelun alojen energiatehokkuuden arviointi. Energiatehokkuuden parantaminen sähköntuotannon ja -siirron alalla: - yhteistuotanto - voimalan laitteet (polttoainekattilat, turbiinit, generaattorit, jne.) - verkon yhtenäistäminen. Energiatehokkuuden parantaminen rakennusalalla: - lämpöeristysstandardit, passiivinen aurinkolämmitys ja ilmastointi, - tilojen lämmitys ja ilmastointijärjestelmät, - tehokkaat NOx päästöiltään matalat polttimet, - mittaustekniikat ja yksilöllinen mittaaminen, - kodinkoneet ja valaistus. Kunnalliset ja paikallispalvelut: - kaukolämpöjärjestelmät, - tehokkaat kaasunjakelujärjestelmät, - energiasuunnitteluteknologia, - kaupunkien tai muiden vastaavien alueellisten yksikköjen yhdistäminen, - energiahuolto kaupungeissa ja julkisissa rakennuksissa, - jätehuolto ja energian talteenotto jätteestä. Energiatehokkuuden parantaminen teollisuuden alalla: - yhteisyritykset, - monivaiheinen energia, yhteistuotanto ja hukkalämmön talteenotto, - energiatilintarkastukset. Energiatehokkuuden parantaminen kuljetusalalla: - moottoriajoneuvojen suoritusvaatimusten luokitus, - tehokkaiden kuljetusperusrakenteiden kehittäminen. Tiedottaminen: - valistustoiminta, - tietokannat: pääsy, tekniset määritykset, tietojärjestelmät, - teknisen tiedon levittäminen, kerääminen ja vertailu, - käyttäytymistutkimukset. Koulutus ja opetus: - energia-alan johtajien, viranomaisten, insinöörien ja opiskelijoiden vaihto, - kansainvälisten kurssien järjestäminen. Rahoitus: - oikeudellisten kehysten kehittäminen, - kolmannen osapuolen rahoitus, - yhteisyritykset, - yhteisrahoitus.