FI Euroopan unionin virallinen lehti L 150/252

Euroopan unionin ja Indonesian tasavallan

VAPAAEHTOINEN KUMPPANUUSSOPIMUS

metsälainsäädännön soveltamisen valvonnasta, metsähallinnosta ja Euroopan unioniin suuntautuvasta puutuotteiden kaupasta

EUROOPAN UNIONI,

jäljempänä 'unioni',

ja

INDONESIAN TASAVALTA,

jäljempänä 'Indonesia',

jäljempänä yhdessä 'osapuolet', jotka

PALAUTTAVAT MIELIIN 9 päivänä marraskuuta 2009 allekirjoitetun Indonesian tasavallan ja Euroopan yhteisön välisen puitesopimuksen kokonaisvaltaisesta kumppanuudesta ja yhteistyöstä,

OTTAVAT HUOMIOON unionin ja Indonesian läheiset yhteistyösuhteet, erityisesti Euroopan talousyhteisön sekä Indonesian, Malesian, Filippiinien, Singaporen ja Thaimaan eli Kaakkois-Aasian valtioiden liiton jäsenvaltioiden välillä vuonna 1980 tehdyn yhteistyösopimuksen,

PALAUTTAVAT MIELIIN Itä-Aasian ja muiden alueiden maiden 13 päivänä syyskuuta 2001 annetussa metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa ja metsähallintoa koskevassa Balin julistuksessa antaman sitoumuksen toteuttaa välittömiä toimia kansallisten ponnistelujen lisäämiseksi sekä kahdenvälisen, alueellisen ja monenvälisen yhteistyön lujittamiseksi metsälainsäädännön rikkomisten ja metsärikollisuuden torjumiseksi, erityisesti laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän laittoman kaupan ja korruption yhteydessä, sekä niistä oikeusvaltioon kohdistuvien kielteisten vaikutusten torjumiseksi,

PANEVAT MERKILLE neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetun metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa (FLEGT) käsittelevän komission tiedonannon ensimmäisenä toimenpiteenä kiireellisiä toimia vaativassa laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän puukaupan torjunnassa,

VIITTAAVAT Indonesian tasavallan metsätalousministerin sekä kehitysyhteistyöstä ja ympäristöasioista vastaavien Euroopan unionin komission jäsenten yhteiseen, Brysselissä 8 päivänä tammikuuta 2007 allekirjoitettuun julkilausumaan,

OTTAVAT HUOMIOON vuonna 1992 annetun oikeudellisesti sitomattoman mutta velvoittavan periaatejulistuksen kaikentyyppisten metsien hoitoa, suojelua ja kestävää kehitystä koskevasta maailmanlaajuisesta konsensuksesta sekä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen hyväksymän kaikkia metsätyyppejä koskevan oikeudellisesti sitomattoman asiakirjan hyväksymisen,

OVAT TIETOISIA ympäristöä ja kehitystä koskevassa vuoden 1992 Rion julistuksessa vahvistettujen periaatteiden merkityksestä kestävän metsänhoidon turvaamisessa, erityisesti yleisen tiedostamisen ja yleisön ympäristöasioihin osallistumisen merkitystä koskevasta periaatteesta 10 sekä alkuperäiskansojen ja muiden paikallisyhteisöjen keskeisen tärkeää roolia ympäristönhoidossa ja kehityksessä koskevasta periaatteesta 22,

OVAT TIETOISIA Indonesian tasavallan hallituksen pyrkimyksistä edistää hyvää metsähallintoa, metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa ja laillisen puutavaran kauppaa muun muassa Sistem Verifikasi Legalitas Kayun (SVLK) kautta indonesialaisen puutavaran laillisuuden varmistavana järjestelmänä (TLAS), joka on kehitetty useita alan sidosryhmiä käsittävän prosessin kautta hyvän hallintotavan, uskottavuuden ja edustavuuden periaatteita noudattaen,

OVAT TIETOISIA siitä, että Indonesian TLAS on suunniteltu takaamaan kaikkien puutuotteiden laillisuus,

OVAT TIETOISIA siitä, että vapaaehtoinen FLEGT-kumppanuussopimus tukee kestävää metsänhoitoa ja edistää ilmastonmuutoksen torjuntaa metsäkadosta ja metsien heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähenemisen kautta, edistää metsien suojelua ja kestävää metsänhoitoa sekä täydentää metsien hiilivarastoja (REDD+),

OTTAVAT HUOMIOON villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES) ja erityisesti vaatimuksen, jonka mukaan CITES-sopimuksen osapuolet myöntävät vientilupia liitteissä I, II ja III lueteltuihin lajeihin kuuluvia yksilöitä varten ainoastaan tietyin edellytyksin, joihin kuuluu se, että yksilöä ei ole saatu kyseisen osapuolen eläin- ja kasvinsuojelulakien vastaisella tavalla,

OVAT PÄÄTTÄNEET pyrkiä saamaan mahdollisimman vähäisiksi sellaiset alkuperäiskansoihin ja paikallisyhteisöihin sekä köyhään väestöön kohdistuvat kielteiset vaikutukset, joita tämän sopimuksen täytäntöönpanosta voi suoranaisesti aiheutua,

OTTAVAT HUOMIOON, että osapuolet pitävät tärkeinä kansainvälisesti sovittuja kehitystavoitteita ja Yhdistyneiden Kansakuntien asettamia vuosituhannen kehitystavoitteita,

OTTAVAT HUOMIOON, että osapuolet pitävät tärkeinä monenvälisen kauppajärjestelmän periaatteita ja sääntöjä, erityisesti vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevassa yleissopimuksessa (GATT-sopimus) ja Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamisesta tehdyissä muissa monenvälisissä sopimuksissa määrättyjä oikeuksia ja velvoitteita, sekä tarvetta soveltaa niitä avoimella ja syrjimättömällä tavalla,

OTTAVAT HUOMIOON Euroopan yhteisöön suuntautuvaa puutavaran tuontia koskevan FLEGT-lupajärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 ja puutavaraa ja puutuotteita markkinoille saattavien toimijoiden velvollisuuksien vahvistamisesta 20 päivänä lokakuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 995/2010,

VAHVISTAVAT vastavuoroisen kunnioittamisen, itsemääräämisoikeuden, tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteet ja tunnustavat osapuolille tämän sopimuksen perusteella koituvat edut,

NOUDATTAVAT asianomaisia osapuolten lakeja ja määräyksiä,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Tarkoitus

1. Kaikentyyppisten metsien kestävää hoitoa koskevan osapuolten yhteisen sitoumuksen mukaisesti tämän sopimuksen tavoitteena on muodostaa oikeudelliset puitteet sen varmistamiseksi, että kaikki tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat Indonesiasta unioniin tuodut puutuotteet on tuotettu laillisesti, ja näin edistää puutuotteiden kauppaa.

2. Lisäksi tämä sopimus tarjoaa perustan osapuolten vuoropuhelulle ja yhteistyölle tämän sopimuksen täysimääräisen soveltamisen helpottamiseksi ja edistämiseksi sekä metsälainsäädännön soveltamisen valvonnan ja metsähallinnon parantamiseksi.

2 artikla

Määritelmät

Tässä sopimuksessa tarkoitetaan:

a) 'tuonnilla unioniin' puutuotteiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen unionissa unionin tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun asetuksen (ETY) N:o 2913/1992 79 artiklassa tarkoitetulla tavalla, jos tuotteita ei voida katsoa tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/1992 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 1 artiklan 6 kohdassa määritellyiksi "luonteeltaan muiksi kuin kaupallisiksi tuotteiksi";

b) 'viennillä' puutuotteiden fyysistä lähtemistä tai poisviemistä mistä tahansa Indonesian maantieteellisen alueen osasta;

c) 'puutuotteilla' liitteessä IA ja liitteessä IB lueteltuja tuotteita;

d) 'HS-koodilla' Maailman tullijärjestön kansainvälisellä yleissopimuksella harmonoidusta tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmästä perustetussa harmonoidussa tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmässä vahvistettua neli- tai kuusinumeroista tavaran koodia;

e) 'FLEGT-luvalla' Indonesian varmennettua laillista (V-Legal) asiakirjaa, jolla vahvistetaan, että unioniin suuntautuvaan vientiin tarkoitettu puutuotelähetys on tuotettu laillisesti; FLEGT-lupa voi olla painettu tai sähköisessä muodossa;

f) 'lupaviranomaisella' yhteisöjä, jotka Indonesia on valtuuttanut myöntämään ja vahvistamaan FLEGT-lupia;

g) 'toimivaltaisilla viranomaisilla' viranomaisia, jotka unionin jäsenvaltiot ovat nimenneet vastaanottamaan, hyväksymään ja tarkastamaan FLEGT-lupia;

h) 'lähetyksellä' FLEGT-luvassa tarkoitettua puutuote-erää, jonka lähettäjä tai laivaaja on lähettänyt Indonesiasta ja joka esitetään luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen unionissa sijaitsevassa tullitoimipaikassa;

i) 'laillisesti tuotetulla puutavaralla' puutuotteita, jotka on korjattu tai tuotu sekä tuotettu liitteessä II mainitun lainsäädännön mukaisesti.

3 artikla

FLEGT-lupajärjestelmä

1. Tämän sopimuksen osapuolet perustavat metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppaa koskevan lupajärjestelmän, jäljempänä 'FLEGT-lupajärjestelmä'. Siinä vahvistetaan menettelyt ja vaatimukset, joilla pyritään FLEGT-lupien avulla varmentamaan ja vahvistamaan, että unioniin toimitetut puutuotteet on tuotettu laillisesti. Unioni hyväksyy 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2173/2005 mukaisesti kyseisten lähetysten tuonnin Indonesiasta unioniin ainoastaan, jos niillä on FLEGT-lupa.

2. FLEGT-lupajärjestelmää sovelletaan liitteessä IA lueteltuihin puutuotteisiin.

3. Liitteessä IB lueteltuja puutuotteita ei saa viedä Indonesiasta, eikä niille saa myöntää FLEGT-lupaa.

4. Osapuolet sopivat toteuttavansa kaikki tarvittavat toimenpiteet FLEGT-lupajärjestelmän täytäntöön panemiseksi tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

4 artikla

Lupaviranomaiset

1. Lupaviranomainen tarkastaa, että puutuotteet on tuotettu laillisesti liitteessä II määritellyn lainsäädännön mukaisesti. Lupaviranomainen myöntää FLEGT-luvat laillisesti tuotettujen puutuotteiden lähetyksille unioniin suuntautuvaa vientiä varten.

2. Lupaviranomainen ei saa myöntää FLEGT-lupia puutuotteille, jos ne koostuvat Indonesiaan jostakin kolmannesta maasta tuoduista sellaisessa muodossa olevista puutuotteista, jonka osalta kyseisen kolmannen maan lait kieltävät viennin, tai sisältävät tällaisia tuotteita tai jos on näyttöä siitä, että kyseiset puutuotteet on tuotettu sen maan lakien vastaisella tavalla, jossa puut on korjattu.

3. Lupaviranomainen pitää yllä FLEGT-lupien myöntämismenettelynsä ja saattaa ne julkisesti käytettäviksi. Lupaviranomainen pitää myös kirjaa kaikista FLEGT-lupien kattamista lähetyksistä ja luovuttaa tietosuojaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä noudattaen nämä tiedot riippumatonta seurantaa varten taaten samalla viejien omistusoikeutta koskevien tietojen luottamuksellisuuden.

4. Indonesia perustaa lupatiedotusyksikön, joka toimii yhteyspisteenä toimivaltaisten viranomaisten ja lupaviranomaisten väliselle tietojen vaihdolle siten kuin liitteissä III ja V esitetään.

5. Indonesia ilmoittaa lupaviranomaisen ja lupatiedotusyksikön yhteystiedot Euroopan komissiolle. Osapuolet julkistavat nämä tiedot.

5 artikla

Toimivaltaiset viranomaiset

1. Toimivaltaiset viranomaiset tarkastavat, että jokaisella lähetyksellä on voimassa oleva FLEGT-lupa ennen kuin lähetys luovutetaan vapaaseen liikkeeseen unionissa. Lähetyksen luovutusta voidaan lykätä ja lähetys voidaan pitää viranomaisten hallussa, jos FLEGT-luvan pätevyydestä on epäilyksiä.

2. Toimivaltaiset viranomaiset pitävät kirjaa vastaanotetuista FLEGT-luvista ja julkaisevat tiedot vuosittain.

3. Toimivaltaiset viranomaiset myöntävät riippumattomiksi markkinavalvojiksi nimetyille henkilöille tai elimille kansallisen tietosuojalainsäädäntönsä mukaisesti pääsyn asianomaisiin asiakirjoihin ja tietoihin.

4. Toimivaltaiset viranomaiset eivät harjoita 5 artiklan 1 kohdassa kuvattua toimintaa, jos kyseessä on CITES-sopimuksen liitteissä luetelluista lajeista saatuja puutuotteita käsittävä lähetys, sillä niihin sovelletaan tarkastuksia koskevia luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 säännöksiä.

5. Euroopan komissio ilmoittaa Indonesialle toimivaltaisten viranomaisten yhteystiedot. Osapuolet julkistavat nämä tiedot.

6 artikla

FLEGT-luvat

1. FLEGT-luvat myöntää lupaviranomainen vahvistaakseen, että puutuotteet on tuotettu laillisesti.

2. FLEGT-luvat laaditaan englanninkieliselle lomakkeelle englanniksi.

3. Osapuolet voivat keskinäisestä sopimuksesta perustaa sähköisiä järjestelmiä FLEGT-lupien myöntämistä, lähettämistä ja vastaanottamista varten.

4. Lupaa koskevat tekniset eritelmät esitetään liitteessä IV. FLEGT-lupien myöntämismenettely esitetään liitteessä V.

7 artikla

Laillisesti tuotetun puutavaran varmentaminen

1. Indonesia ottaa käyttöön TLAS-järjestelmän, jolla varmennetaan, että lähetettäväksi tarkoitetut puutuotteet on tuotettu laillisesti, ja varmistetaan, että unioniin viedään ainoastaan tällaisiksi varmennettuja lähetyksiä.

2. Järjestelmä, jolla varmennetaan, että puutuotelähetykset on tuotettu laillisesti, esitetään liitteessä V.

8 artikla

FLEGT-luvan kattamien lähetysten luovutus vapaaseen liikkeeseen

1. Menettelyt FLEGT-luvan kattamien lähetysten luovuttamiseksi vapaaseen liikkeeseen unionissa kuvataan liitteessä III.

2. Jos toimivaltaisilla viranomaisilla on perusteltua syytä epäillä, ettei lupa ole pätevä tai aito tai ettei se vastaa lähetystä, joka sen on tarkoitus kattaa, voidaan soveltaa liitteessä III kuvattuja menettelyjä.

3. Jos FLEGT-lupia koskevissa neuvotteluissa nousee esiin ratkaisemattomia erimielisyyksiä tai vaikeuksia, asia voidaan siirtää yhteisen täytäntöönpanokomitean käsiteltäväksi.

9 artikla

Sääntöjenvastaisuudet

Osapuolet ilmoittavat toisilleen, jos ne epäilevät FLEGT-lupajärjestelmän kiertämistä tai sääntöjenvastaisuutta tai ovat saaneet sellaisesta näyttöä muun muassa seuraavien seikkojen osalta:

a) kaupan reittiä muutetaan esimerkiksi muuttamalla kaupan suuntaa Indonesiasta unioniin niin, että se kulkee jonkin kolmannen maan kautta;

b) FLEGT-lupien kattamat puutuotteet sisältävät kolmansista maista peräisin olevaa laittomasti tuotetuksi epäiltyä puuta, tai

c) FLEGT-luvan saamiseen tai käyttöön liittyy petos.

10 artikla

Indonesian TLAS-järjestelmän soveltaminen ja muut toimenpiteet

1. Indonesia varmentaa Indonesian TLAS-järjestelmää käyttäen unionin ulkopuolisille markkinoille viedyn sekä sen kotimarkkinoilla myydyn puutavaran laillisuuden sekä pyrkii varmentamaan tuotujen puutuotteiden laillisuuden käyttäen mahdollisuuksien mukaan tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi kehitettyä järjestelmää.

2. Näiden pyrkimysten tukemiseksi unioni edistää edellä mainitun järjestelmän käyttöä muilla kansainvälisillä markkinoilla ja kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa.

3. Unioni toteuttaa toimenpiteitä estääkseen laittomasti korjatun puun ja siitä saatujen tuotteiden saattamisen unionin markkinoille.

11 artikla

Sidosryhmien osallistuminen sopimuksen täytäntöönpanoon

1. Indonesia kuulee säännöllisesti sidosryhmiä tämän sopimuksen täytäntöönpanosta ja edistää tältä osin asianmukaisia toimintastrategioita, toimintatapoja ja ohjelmia.

2. Unioni kuulee säännöllisesti sidosryhmiä tämän sopimuksen täytäntöönpanosta ottaen huomioon tiedon saantia, kansalaisten osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevasta vuonna 1998 tehdystä yleissopimuksesta (Århusin yleissopimus) johtuvat velvoitteensa.

12 artikla

Sosiaaliset suojalausekkeet

1. Sopimuksen mahdollisten haittavaikutusten minimoimiseksi osapuolet sopivat perehtyvänsä paremmin vaikutuksiin, joita kohdistuu puuteollisuuteen sekä niiden alkuperäisväestöä edustavien ja paikallisten yhteisöjen elinkeinoihin, joihin sopimus saattaa vaikuttaa, siten kuin ne niiden kansallisissa laeissa ja asetuksissa kuvataan.

2. Osapuolet seuraavat, millä tavoin tämä sopimus vaikuttaa 1 kohdassa tarkoitettuihin yhteisöihin ja muihin toimijoihin, ja toteuttavat kohtuullisia toimenpiteitä mahdollisten haittavaikutusten lieventämiseksi. Osapuolet voivat sopia täydentävistä toimenpiteistä haittavaikutusten korjaamiseksi.

13 artikla

Markkinakannustimet

Kansainväliset velvoitteensa huomioon ottaen unioni edistää tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien puutuotteiden suotuisaa asemaa unionin markkinoilla. Tämä tarkoittaa erityisesti toimenpiteitä, joilla tuetaan

a) sellaista julkista ja yksityistä hankintapolitiikkaa, jossa tunnistetaan laillisesti korjatusta puusta saadut tuotteet ja taataan niille markkinat; ja

b) nykyistä suotuisampaa suhtautumista FLEGT-luvan saaneisiin tuotteisiin unionin markkinoilla.

14 artikla

Yhteinen täytäntöönpanokomitea

1. Osapuolet perustavat yhteisen mekanismin, jäljempänä 'yhteinen täytäntöönpanokomitea', tarkastelemaan tämän sopimuksen täytäntöönpanoon ja arviointiin liittyviä kysymyksiä.

2. Kumpikin osapuoli nimeää edustajansa yhteiseen täytäntöönpanokomiteaan, joka tekee päätöksensä yksimielisesti. Yhteisen täytäntöönpanokomitean puheenjohtajina toimii kaksi korkeaa virkamiestä, joista toinen on unionista ja toinen Indonesiasta.

3. Yhteinen täytäntöönpanokomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä.

4. Yhteinen täytäntöönpanokomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa osapuolten ennalta sopimana ajankohtana käsittelemään niiden ennalta sopimia asioita. Ylimääräisiä kokouksia voidaan kutsua koolle jommankumman osapuolen pyynnöstä.

5. Yhteinen täytäntöönpanokomitea

a) tarkastelee yhteisiä toimenpiteitä tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi ja hyväksyy ne;

b) arvioi ja seuraa tämän 15 artiklan nojalla perustettujen mekanismien havaintojen ja raporttien perusteella sopimuksen täytäntöönpanon edistymistä kokonaisuudessaan, mukaan luettuna TLAS-järjestelmän ja markkinatoimenpiteiden toiminta;

c) arvioi tämän sopimuksen täytäntöönpanosta johtuvia etua ja rajoituksia sekä päättää korjaavista toimenpiteistä;

d) tutkii raportit ja valitukset, jotka koskevat FLEGT-lupajärjestelmän soveltamista jommankumman osapuolten alueella;

e) sopii päivän, jona FLEGT-lupajärjestelmän toiminta alkaa sen jälkeen, kun TLAS-järjestelmän toiminta on arvioitu liitteessä VIII esitetyillä perusteilla;

f) määrittelee yhteistyöalat tämän sopimuksen täytäntöönpanon tukemiseksi;

g) perustaa tarvittaessa ylimääräisiä elimiä erityisasiantuntemusta vaativiin tehtäviin;

h) laatii, hyväksyy, jakaa ja julkistaa vuosiraportit, kokouksiaan koskevat raportit sekä muut työhönsä perustuvat asiakirjat;

i) suorittaa muut mahdolliset tehtävät, jotka se on ottanut hoitaakseen.

15 artikla

Seuranta ja arviointi

Osapuolet sopivat käyttävänsä tämän sopimuksen täytäntöönpanon ja vaikuttavuuden arvioimiseen seuraavien kahden mekanismin raportteja ja havaintoja:

a) Indonesia käyttää, unionia kuullen, määräaikaisarvioijan palveluja liitteessä VI kuvattujen tehtävien suorittamiseen;

b) unioni käyttää, Indonesiaa kuullen, riippumattoman markkinavalvojan palveluja liitteessä VII kuvattujen tehtävien suorittamiseen.

16 artikla

Tukitoimenpiteet

1. Tämän sopimuksen täytäntöönpanoa tukeviin, 14 artiklan 5 kohdan f alakohdan nojalla määriteltyihin toimenpiteisiin tarvittavien mahdollisten resurssien järjestämisestä päätetään unionin ja sen jäsenvaltioiden Indonesian kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan ohjelmasuunnittelun yhteydessä.

2. Osapuolet varmistavat, että tämän sopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä toimenpiteitä sovitetaan yhteen nykyisten ja tulevien kehitysyhteistyöohjelmien ja -aloitteiden kanssa.

17 artikla

Raportointi ja tietojen julkistaminen

1. Osapuolet varmistavat, että yhteisen täytäntöönpanokomitean toiminta on mahdollisimman avointa. Sen työhön perustuvat raportit laaditaan yhteisesti ja julkistetaan.

2. Yhteinen täytäntöönpanokomitea julkaisee vuosittain raportin, jossa esitetään muun muassa yksityiskohtaiset tiedot seuraavista:

a) unioniin FLEGT-lupajärjestelmän puitteissa vietyjen puutuotteiden määrät HS-nimikkeiden mukaan jaoteltuna;

b) Indonesian myöntämien FLEGT-lupien lukumäärä;

c) edistyminen tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa sekä sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät kysymykset;

d) laittomasti tuotettujen puutuotteiden viennin, tuonnin sekä kotimarkkinoille saattamisen ja kotimarkkinoilla käytävän kaupan estämiseksi toteutetut toimet;

e) Indonesiaan tuodut puutavara- ja puutuotemäärät sekä laittomasti tuotettujen puutuotteiden tuonnin estämiseksi ja FLEGT-lupajärjestelmän lahjomattomuuden säilyttämiseksi toteutetut toimet;

f) tapaukset, joissa FLEGT-lupajärjestelmän määräykset eivät täyty, ja niiden hoitamiseksi toteutetut toimet;

g) unioniin FLEGT-lupajärjestelmän nojalla tuotujen puutuotteiden määrät HS-nimikkeiden mukaan jaoteltuna, sekä unionin jäsenvaltio, jossa tuonti unioniin tapahtui;

h) unionin vastaanottamien FLEGT-lupien lukumäärä;

i) sellaisten tapausten lukumäärä ja kyseessä olevien puutuotteiden määrät, joissa on oltu yhteydessä 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

3. Metsäalan parempaa hallintoa ja suurempaa avoimuutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi ja tämän sopimuksen täytäntöönpanon ja vaikutusten seuraamiseksi sekä Indonesiassa että unionissa osapuolet sopivat, että liitteessä IX kuvatut tiedot saatetaan julkisesti saataville.

4. Osapuolet sopivat, etteivät ne oman lainsäädäntönsä mukaisesti julkista tämän sopimuksen nojalla vaihtamiaan luottamuksellisia tietoja. Kumpikaan osapuoli ei anna eikä salli viranomaistensa antaa yleisön tietoon niitä tämän sopimuksen nojalla vaihdettuja tietoja, jotka ovat liikesalaisuuksia tai luottamuksellista kaupallista tietoa.

18 artikla

Täytäntöönpanoa koskeva tiedotus

1. Tämän sopimuksen täytäntöönpanoa koskevasta virallisesta viestinnästä vastaavat seuraavat osapuolten edustajat:

Indonesia: Unioni: Metsien käytöstä vastaava metsätalousministeriön pääjohtaja Euroopan unionin edustusto Indonesiassa olevan edustuston päällikkö

2. Osapuolet ilmoittavat toisilleen viipymättä tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tiedot, mukaan luettuina 1 kohtaa koskevat muutokset.

19 artikla

Alue, johon sopimusta sovelletaan

Tätä sopimusta sovelletaan alueeseen, johon sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta siinä määrätyin edellytyksin, ja Indonesian alueeseen.

20 artikla

Riitojen ratkaiseminen

1. Osapuolet pyrkivät ratkaisemaan tämän sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevat riidat ripeästi neuvotteluin.

2. Jos riitaa ei saada ratkaistua neuvotteluin kahden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvotteluja alun perin pyydettiin, kumpi tahansa osapuoli voi siirtää asian yhteiselle täytäntöönpanokomitealle, joka pyrkii ratkaisemaan erimielisyyden. Yhteiselle täytäntöönpanokomitealle on toimitettava kaikki asiaa koskevat merkitykselliset tiedot, jotta se voi tarkastella tilannetta perusteellisesti hyväksyttävän ratkaisun aikaan saamiseksi. Tätä varten yhteisen täytäntöönpanokomitean on tarkasteltava kaikkia mahdollisuuksia tämän sopimuksen tosiasiallisen täytäntöönpanon jatkamiseksi.

3. Jos yhteinen täytäntöönpanokomitea ei kykene ratkaisemaan riitaa kahden kuukauden kuluessa, osapuolet voivat pyytää yhdessä kolmatta osapuolta tarjoamaan hyviä palveluksia tai toimimaan välittäjänä.

4. Jos riitaa ei voida ratkaista 3 kohdan mukaisesti, kumpi tahansa osapuoli voi ilmoittaa toiselle osapuolelle välimiehen nimeämisestä; tällöin toisen osapuolen on nimettävä toinen välimies kolmenkymmenen kalenteripäivän kuluessa ensimmäisen välimiehen nimeämisestä. Osapuolet nimeävät yhdessä kolmannen välimiehen kahden kuukauden kuluessa toisen välimiehen nimeämisestä.

5. Välimiespäätökset tehdään äänten enemmistöllä kuuden kuukauden kuluessa kolmannen välimiehen nimeämisestä.

6. Ratkaisu sitoo osapuolia, eikä siihen voi hakea muutosta.

7. Yhteinen täytäntöönpanokomitea vahvistaa välimiesmenettelyn työtavat.

21 artikla

Soveltamisen keskeytys

1. Osapuolen, joka haluaa keskeyttää tämän sopimuksen soveltamisen, on ilmoitettava aikomuksestaan kirjallisesti toiselle osapuolelle. Sen jälkeen osapuolet keskustelevat asiasta.

2. Kumpi tahansa osapuoli voi keskeyttää tämän sopimuksen soveltamisen. Soveltamisen keskeyttämistä koskeva päätös ja sen perustelut on ilmoitettava toiselle osapuolelle kirjallisesti.

3. Tämän sopimuksen ehtojen soveltaminen lakkaa kolmenkymmenen kalenteripäivän kuluttua tällaisen ilmoituksen antamisesta.

4. Tätä sopimusta aletaan soveltaa uudelleen kolmenkymmenen kalenteripäivän kuluttua siitä, kun soveltamisen keskeyttänyt osapuoli ilmoittaa toiselle osapuolelle, etteivät soveltamisen keskeyttämisen perustelut enää päde.

22 artikla

Muutokset

1. Jos osapuoli haluaa muuttaa tätä sopimusta, sen on tehtävä tätä koskeva ehdotus vähintään kolme kuukautta ennen yhteisen täytäntöönpanokomitean seuraavaa kokousta. Yhteinen täytäntöönpanokomitea keskustelee ehdotuksesta ja, jos se pääsee asiassa yksimielisyyteen, antaa suosituksen. Jos osapuolet yhtyvät suositukseen, ne hyväksyvät sen sisäisiä menettelyjään noudattaen.

2. Osapuolten tällä tavalla hyväksymä muutos tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamisesta.

3. Yhteinen täytäntöönpanokomitea voi tehdä muutoksia tämän sopimuksen liitteisiin.

4. Kaikista muutoksista ilmoitetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille ja Indonesian tasavallan ulkoasiainministerille diplomaattiteitse.

23 artikla

Voimaantulo, kesto ja voimassaolon päättyminen

1. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona osapuolet ilmoittavat toisilleen kirjallisesti tätä varten tarvittavien menettelyjensä päätökseen saattamisesta.

2. Ilmoitus toimitetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille ja Indonesian tasavallan ulkoasiainministerille diplomaattiteitse.

3. Tämä sopimus on voimassa viisi vuotta. Sen voimassaoloa jatketaan peräkkäisillä viiden vuoden jaksoilla, jollei jompikumpi osapuoli irtisanoudu voimassaolon jatkamisesta ilmoittamalla asiasta toiselle osapuolelle kirjallisesti vähintään kaksitoista kuukautta ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä.

4. Kumpi tahansa osapuoli voi saattaa tämän sopimuksen päättymään ilmoittamalla asiasta toiselle osapuolelle. Sopimuksen soveltaminen päättyy kahdentoista kuukauden kuluttua tällaisesta ilmoituksesta.

24 artikla

Liitteet

Tämän sopimuksen liitteet ovat erottamaton osa sopimusta.

25 artikla

Todistusvoimaiset tekstit

Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja indonesian (Bahasa Indonesia) kielellä, ja kukin teksti on todistusvoimainen. Jos tulkintaeroja esiintyy, englanninkielistä toisintoa sovelletaan ensisijaisesti.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen. Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и тринадесета година. Hecho en Bruselas, el treinta de septiembre de dos mil trece. V Bruselu dne třicátého září dva tisíce třináct. Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og tretten. Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausenddreizehn. Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία. Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and thirteen. Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille treize. Sastavljeno u Bruxellesu tridesetog rujna dvije tisuće trinaeste. Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilatredici. Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada trīsdesmitajā septembrī. Priimta du tūkstančiai tryliktų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év szeptember havának harmincadik napján. Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tlettax. Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend dertien. Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września roku dwa tysiące trzynastego. Feito em Bruxelas, em trinta de setembro de dois mil e treze. Întocmit la Bruxelles la treizeci septembrie două mii treisprezece. V Bruseli tridsiateho septembra dvetisíctrinásť. V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč trinajst. Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakolmetoista. Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundratretton. Dibuat di Brussel, pada tanggal tiga puluh bulan September tahun dua ribu tiga belas. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Za Europsku uniju Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen Untuk Uni Eropa За Република Индонезия Por la República de Indonesia Za Indonéskou republiku For Republikken Indonesien Für die Republik Indonesien Indoneesia Vabariigi nimel Για τη Δημοκρατία της Ινδονησίας For the Republic of Indonesia Pour la République d'Indonésie Za Republiku Indoneziju Per la Repubblica di Indonesia Indonēzijas Republikas vārdā – Indonezijos Respublikos vardu Az Indonéz Köztársaság részéről Għar-Repubblika tal-Indoneżja Voor de Republiek Indonesië W imieniu Republiki Indonezji Pela República da Indonésia Pentru Republica Indonezia Za Indonézsku republiku Za Republiko Indonezijo Indonesian tasavallan puolesta För Republiken Indonesien Untuk Republik Indonesia

LIITE I TUOTELUETTELO Tässä liitteessä olevassa luettelossa viitataan Maailman tullijärjestön kansainvälisellä yleissopimuksella harmonoidusta tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmästä perustettuun harmonoituun tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmään. LIITE IA FLEGT-LUPAJÄRJESTELMÄN PIIRIIN KUULUVIEN PUUTAVARAN JA PUUTUOTTEIDEN HARMONOIDUT TAVARAKOODIT 44 Ryhmä: HS-Koodit Tavaran kuvaus Polttopuu, rankoina, pölkkyinä, halkoina, oksina, risukimppuina tai niiden kaltaisissa muodoissa; puu lastuina ja hakkeena; sahanpuru ja puujäte, myös pölkyiksi, briketeiksi, rakeiksi tai niiden kaltaiseen muotoon yhteenpuristettu. 4401.21 - Puu lastuina ja hakkeena – havupuuta 4401.22 - Puu lastuina ja hakkeena – lehtipuuta Ex.4404 - Puusäleet ja niiden kaltaiset tavarat Ex.4407 Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm 4408 Viilut vanerointia (myös kerrostettua puuta tasoleikkaamalla saadut), ristiinliimattua vaneria tai niiden kaltaista kerrostettua puuta varten ja muu puu, sahattu pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, myös höylätty, hiottu, saumattu tai päistään jatkettu, paksuus enintään 6 mm Puu (myös yhdistämättömät laatat ja rimat parkettilattioita varten), yhdeltä tai useammalta syrjältä tai pinnalta tai päästä koko pituudelta muotoiltu (pontattu, puolipontattu, viistottu, pontattu viistotuin syrjin tai päin, helmipontattu, tehty muotolistoiksi tai -laudoiksi, pyöristetty tai vastaavilla tavoilla työstetty), myös höylätty, hiottu tai päistään jatkettu 4409.10 - havupuuta 4409.29 - lehtipuuta – muut 4410 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu lastulevy ja "oriented strand board" –levy sekä niiden kaltaiset levyt (esimerkiksi "waferboard"-levyt), myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristetut. 4411 Puusta tai muusta puumaisesta aineesta valmistettu kuitulevy, myös hartsilla tai muulla orgaanisella sideaineella yhteenpuristettu. 4412 Ristiinliimattu vaneri, vaneroidut puulevyt ja niiden kaltainen kerrostettu puu. 4413 Tiivistetty puu, möhkäleinä, levyinä, rimoina tai profiileina. 4414 Puiset maalausten, valokuvien, peilien ja niiden kaltaisten tavaroiden kehykset. 4415 Puiset pakkauslaatikot, -rasiat, -häkit, -pytyt ja niiden kaltaiset päällykset; puiset kaapeli- ja johdinkelat; kuormalavat, laatikkokuormalavat ja muut puiset lastauslavat; puiset kuormauslavojen lavakaulukset. 4416 Puiset drittelit, tynnyrit, sammiot, saavit ja muut tynnyriteokset sekä niiden puuosat, myös kimmet. 4417 Puiset työkalut ja -välineet, työkalujen ja -välineiden rungot, varret ja kädensijat, luudan-, harjan- ja siveltimenrungot, -varret ja -kädensijat; puiset jalkineiden lestit ja pakotuspuut. 4418 Rakennuspuusepän ja kirvesmiehen tuotteet, myös puiset solulevyt, yhdistetyt lattialaatat, päreet ja paanut. Ex.4421.90 - Puulaatat 47 Ryhmä: HS-Koodit Tavaran kuvaus Puusta tai muusta kuituisesta selluloosa-aineesta valmistettu massa; keräyspaperi, -kartonki ja -pahvi (-jäte): 4701 - Mekaaninen puumassa 4702 - Puusta kemiallisesti valmistettu liukosellu 4703 - Puusta kemiallisesti valmistettu sooda- tai sulfaattisellu, muu kuin liukosellu 4704 - Puusta kemiallisesti valmistettu sulfiittisellu, muu kuin liukosellu 4705 - Puumassa, valmistettu osittain mekaanisella ja osittain kemiallisella menetelmällä 48 Ryhmä: HS-Koodit Tavaran kuvaus 4802 Päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, jollaisia käytetään kirjoitus-, painatus- tai muuhun graafiseen tarkoitukseen, sekä rei'ittämätön reikäkorttipaperi ja -kartonki ja reikänauhapaperi, rullina tai suorakaiteen tai neliön muotoisina arkkeina, minkä tahansa kokoisina, muu kuin nimikkeen 4801 tai 4803 paperi; käsintehty paperi, kartonki ja pahvi: 4803 Toaletti- ja kasvopyyhepehmopaperi, käsipyyhe- ja lautasliinapaperi sekä niiden kaltainen paperi, jollaista käytetään kotitalous- tai saniteettitarkoituksiin, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, myös krepattu, poimutettu, kohokuvioitu, rei'itetty, pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai arkkeina. 4804 Päällystämätön voimapaperi, -kartonki ja -pahvi, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeeseen 4802 tai 4803 kuuluva. 4805 Muu päällystämätön paperi, kartonki ja pahvi, rullina tai arkkeina, ei enempää valmistettu tai käsitelty kuin mitä tämän ryhmän 3 huomautuksessa määrätään. 4806 Pergamenttipaperi, rasvanpitävät paperit (voipaperit), kuultopaperit ja glassiinipaperi sekä muut kiillotetut läpinäkyvät tai läpikuultavat paperit, rullina tai arkkeina. 4807 Kerrostettu paperi, kartonki ja pahvi (valmistettu yhdistämällä liimalla tasaisia paperi-, kartonki- tai pahvikerroksia), päällystämätön ja kyllästämätön, myös sisältä vahvistettu, rullina tai arkkeina. 4808 Paperi, kartonki ja pahvi, aallotettu (myös liimatuin tasaisin pintalevyin), krepattu, poimutettu, kohokuvioitu tai rei'itetty, rullina tai arkkeina, muu kuin nimikkeessä 4803 kuvatun kaltainen paperi. 4809 Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai siirtopaperit (myös päällystetty tai kyllästetty paperi vahaksia tai offsetlevyjä varten), myös painetut, rullina tai arkkeina. 4810 Paperi, kartonki ja pahvi, jotka on yhdeltä tai molemmilta puolilta sideainetta käyttäen tai ilman sitä päällystetty kaoliinilla tai muulla epäorgaanisella aineella, ilman mitään muuta päällystystä, myös pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai suorakaiteen tai neliön muotoisina arkkeina, minkä tahansa kokoisina. 4811 Paperi, kartonki ja pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, päällystetty, kyllästetty, peitetty, pintavärjätty, pintakoristeltu tai painettu, rullina tai suorakaiteen tai neliön muotoisina arkkeina, minkä tahansa kokoisina, muut kuin nimikkeessä 4803, 4809 tai 4810 kuvattujen kaltaiset tavarat. 4812 Suodatinkappaleet, -laatat ja -levyt, paperimassaa. 4813 Savukepaperi, myös määräkokoon leikattu tai lehtiöinä tai hylsyinä. 4814 Paperitapetit ja niiden kaltaiset seinänpäällysteet; ikkunakuultopaperi. 4816 Hiilipaperi, itsejäljentävä paperi ja muut jäljentävät tai siirtopaperit (muut kuin nimikkeeseen 4809 kuuluvat), paperiset vahakset ja offsetlevyt, myös rasioissa. 4817 Kirjekuoret, kirjekortit, kuvattomat postikortit ja kirjeenvaihtokortit, paperia, kartonkia tai pahvia; paperiset, kartonkiset tai pahviset rasiat, kotelot, kansiot, salkut yms., joissa on lajitelma kirjepaperia, kirjekuoria jne. 4818 Toalettipaperi ja sen kaltainen paperi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, jollaisia käytetään kotitalous- tai hygieniatarkoituksiin, rullina, joiden leveys on enintään 36 cm tai määräkokoon tai -muotoon leikatut; nenäliinat, kasvo-, käsi- ja muut pyyhkeet, pöytäliinat, lautasliinat, vauvanvaipat, tamponit, lakanat ja niiden kaltaiset talous-, hygienia- ja sairaalatavarat, vaatteet ja vaatetustarvikkeet, paperimassaa, paperia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa. 4821 Kaikenlaiset paperiset, kartonkiset tai pahviset nimi- ja osoitelaput, myös painetut. 4822 Pupiinat (bobiinit), puolat, koopit ja niiden kaltaiset pohjalliset, paperimassaa, paperia, kartonkia tai pahvia, myös rei'itetyt tai kovetetut. 4823 Muu paperi, kartonki, pahvi, selluloosavanu ja selluloosakuituharso, määräkokoon tai -muotoon leikattu; muut tavarat, paperimassaa, paperia, kartonkia, pahvia, selluloosavanua tai selluloosakuituharsoa. 94 Ryhmä: HS-Koodit Tavaran kuvaus Muut istuimet, puurunkoiset: 9401.61. - pehmustetut 9401.69. - muut Muut huonekalut ja niiden osat 9403.30 - puuhuonekalut, jollaisia käytetään toimistoissa 9403.40 - puuhuonekalut, jollaisia käytetään keittiöissä 9403.50 - puuhuonekalut, jollaisia käytetään makuuhuoneissa 9403.60 - muut puuhuonekalut Ex. 9406.00 - Tehdasvalmisteiset puurakenteet LIITE IB SELLAISEN PUUTAVARAN HARMONOIDUT TAVARAKOODIT, JONKA VIENTI ON INDONESIAN LAKIEN MUKAAN KIELLETTY 44 Ryhmä: HS-Koodit Tavaran kuvaus 4403 Raakapuu, myös jos siitä on poistettu kuori tai pintapuu, tai karkeasti syrjätty puu: Ex. 4404 Vannepuu; halkaistut pylväät; teroitetut, mutta pituussuunnassa sahaamattomat puupaalut, -seipäät ja -kepit; puukepit, karkeasti muotoillut, mutta ei sorvatut, taivutetut eikä muulla tavalla valmistetut, kävelykeppien, sateenvarjojen, työkalujen varsien tai niiden kaltaisten tavaroiden valmistukseen soveltuvat. 4406 Puiset rata- ja raitiotiepölkyt. Ex. 4407 Puu, sahattu tai veistetty (chipped) pituussuunnassa, tasoleikattu tai viiluksi sorvattu, ei kuitenkaan höylätty, hiottu tai päistään jatkettu, paksuus suurempi kuin 6 mm.

LIITE II LAILLISUUDEN MÄÄRITTELY Johdanto Indonesialaisen puun katsotaan olevan laillista, jos sen alkuperä ja tuotantoprosessit sekä myöhempi jalostus, kuljetus ja kauppa on varmennettu kaikkien sovellettavien Indonesian lakien ja asetusten mukaisiksi. Indonesialla on viisi laillisuusvaatimusta, jotka esitetään lakeihin, asetuksiin ja menettelyihin perustuvien periaatteiden, arviointiperusteiden, indikaattoreiden ja varmentajien avulla. Nämä viisi vaatimusta ovat — Laillisuusvaatimus 1: käyttöoikeuksia talousmetsäalueen sisällä valtion omistamilla mailla koskeva vaatimus, — Laillisuusvaatimus 2: valtion omistamilla mailla talousmetsäalueiden sisällä sijaitsevia yhteisiä viljelymetsiä ja yhteismetsiä koskeva vaatimus, — Laillisuusvaatimus 3: yksityisomistuksessa olevia metsiä koskeva vaatimus, — Laillisuusvaatimus 4: puutavaran käyttöoikeuksia muilla kuin metsäalueilla valtion omistamilla mailla koskeva vaatimus, — Laillisuusvaatimus 5: metsäperusteisen teollisuuden ensimmäistä jalostusvaihetta ja jatkojalostusta koskeva vaatimus. Edellä mainittuja viittä laillisuusvaatimusta sovelletaan erityyppisiin puutavaralupiin seuraavan taulukon mukaisesti: Luvan tyyppi Kuvaus Maanomistus / resurssin hallinta tai käyttö Sovellettava laillisuus-vaatimus IUPHHK-HA/HPH Lupa käyttää luonnonmetsistä peräisin olevia metsätuotteita Valtion omistuksessa / yritys hallinnoi 1 IUPHHK-HTI/HPHTI Lupa perustaa ja hallinnoida teollisia viljelymetsiä Valtion omistuksessa / yritys hallinnoi 1 IUPHHK-RE Lupa metsäekosysteemin ennallistamiseen Valtion omistuksessa / yritys hallinnoi 1 IUPHHK- HTR Yhteisiä viljelymetsiä koskeva lupa Valtion omistuksessa / yhteisö hallinnoi 2 IUPHHK-HKM Yhteismetsien hallinnointia koskeva lupa Valtion omistuksessa / yhteisö hallinnoi 2 Yksityinen maa Lupaa ei tarvita Yksityisessä omistuksessa / yksityinen käyttö 3 IPK/ILS Lupa käyttää muilta kuin metsäalueilta peräisin olevaa puutavaraa Valtion omistuksessa / yksityinen käyttö 4 IUIPHHK Lupa perustaa ensimmäisen vaiheen jalostusyritys ja hallinnoida sitä Ei sovelleta 5 IUI Lanjutan tai IPKL Lupa perustaa toisen vaiheen jalostusyritys ja hallinnoida sitä Ei sovelleta 5 Viisi laillisuusvaatimusta ja niihin liittyvät varmentajat esitetään seuraavassa. LIITE II – LAILLISUUSVAATIMUS 1: KÄYTTÖOIKEUKSIA TALOUSMETSÄALUEEN SISÄLLÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET Nro Periaatteet Arviointiperusteet Indikaattorit Varmentajat Asiaa koskevat asetukset (1) 1. P1. Alueen oikeudellinen asema ja käyttöoikeus K1.1 Metsän-hoitoyksikkö (käyttöoikeudet) sijaitsee talousmetsä-alueella 1.1.1 Puunkäyttöluvan (IUPHHK) haltija pystyy osoittamaan, että lupa on voimassa Metsän käyttöoikeustodistus Hallituksen asetus PP72/2010 Metsätalousministerin asetus P50/2010 Metsätalousministerin asetus P12/2010 Tosite puutavaran käyttöluvan maksusta 2. P2. Puunkorjuu-järjestelmän ja korjuumenetelmien vaatimukset täyttyvät K2.1 Luvanhaltijalla on hakkuualuetta varten korjuusuunnitelma, jonka toimivaltaiset hallinto-viranomaiset ovat hyväksyneet 2.1.1 Toimivaltainen hallintoviranomainen on hyväksynyt työsuunnitelmaan sisältyvät asiakirjat eli yleissuunnitelman ja vuotuisen työsuunnitelman liitteineen Hyväksytty yleissuunnitelma ja siihen liitetyt asiakirjat, jotka on laadittu teknisesti pätevän henkilöstön suorittaman kattavan metsäninventoinnin pohjalta Hyväksytty, yleissuunnitelman pohjalta laadittu vuotuinen työsuunnitelma Teknisesti pätevän henkilöstön laatimat kartat, joissa esitetään työsuunnitelman kattamien alueiden karttahahmotelma ja rajat Metsätalousministerin asetus P62/2008 Metsätalousministerin asetus P56/2009 Metsätalousministerin asetus P60/2011 Kartta, jossa esitetään vuotuisessa työsuunnitelmassa puunkorjuulta suojatut alueet, sekä todiste sen noudattamisesta käytännössä Puunkorjuualueet (lohkot tai kaistat) on merkitty kartalle selvästi ja tarkistettu paikalla K2.2 Työsuunnitelma on voimassa 2.2.1 Luvanhaltijalla on voimassa oleva työsuunnitelma, joka vastaa sovellettavia asetuksia Puu- ja metsätuotteiden käyttöä koskeva yleissuunnitelma – asiakirja liitteineen (vireillä olevat hakemukset hyväksytään) Metsätalousministerin asetus P62/2008 Metsätalousministerin asetus P56/2009 Metsätalousministerin asetus P60/2011 Luonnonmetsästä saatavien tukkien sijainti ja pois kuljetettavat määrät puunkorjuualueilla ovat työsuunnitelman mukaisia 2.2.2 Luvat ovat voimassa koko korjuukaluston osalta ja ne voidaan tarkastaa fyysisesti paikalla (ei sovelleta valtion metsäyhtiöön) Kalustoa ja kaluston siirtoa koskeva lupa Metsätalousministerin asetus P53/2009 3. P3. Pyöröhirsien kuljetuksen ja omistajavaihdoksen laillisuus K3.1 Luvanhaltijat varmistavat että kaikki metsä-varastosta metsätuotteiden ensimmäiseen jalostus-laitokseen tai rekisteröidylle puukauppiaalle, mahdollisesti tukkien välivaraston kautta, kuljetettavat tukit on yksilöity fyysisesti ja että niiden mukana seuraavat voimassa olevat asiakirjat 3.1.1 Kaikki korjatut tai kaupallisesta syystä pois kuljetetut suuriläpimittaiset tukit on ilmoitettu puuntuotantoraportissa Hyväksytyt puuntuotantoraportin asiakirjat Metsätalousministerin asetus P55/2006 3.1.2 Kaiken lupien kattamien alueiden ulkopuolelle kuljetettavan puun mukana seuraa voimassaoleva kuljetusasiakirja Tukkien mukana metsävarastosta metsätuotteiden ensimmäiseen jalostus-laitokseen tai rekisteröidylle puukauppiaalle, mahdollisesti tukkien välivaraston kautta, seuraavat voimassa olevat kuljetusasiakirjat liitteineen Metsätalousministerin asetus P55/2006 3.1.3 Pyöröhirret on korjattu metsänkäyttöluvassa tarkoitetuilla alueilla Tukkien pinnassa on puutavaran hallinnoinnin merkintä tai viivakoodi (PUHH) Metsätalousministerin asetus P55/2006 Uudelleenmetsitysrahastoon ja/tai metsäresursseja varten suoritettu maksu vastaa tukkien tuotantoa ja sovellettavaa tariffia K3.2 Luvanhaltija on maksanut kaupalliseen puutavara-kuljetukseen sovellettavat maksut ja verot 3.2.1 Luvanhaltija esittää tositteen uudelleen-metsitysrahastoon ja/tai metsäresursseja varten maksetusta maksusta, joka vastaa tukkien tuotantoa ja sovellettavaa tariffia Maksumääräykset uudelleen-metsitysrahastoa ja/tai metsäresurssimaksua varten Hallituksen asetus PP22/1997 Hallituksen asetus PP51/1998 Metsätalousministerin asetus P18/2007 Kauppaministerin asetus 22/M-DAG/PER/4/2012 Hallituksen asetus PP59/1998 Tositteet uudelleenmetsitys-rahastoa ja/tai metsäresurssi-maksua varten tehdyistä talletuksista ja maksukuitit Uudelleenmetsitysrahastoon ja/tai metsäresursseja varten suoritettu maksu vastaa tukkien tuotantoa ja sovellettavaa tariffia K3.3 Saarten välinen kuljetus ja kauppa 3.3.1 Tukkeja kuljettavat luvanhaltijat ovat rekisteröityjä saartenvälisiä puutavarakauppiaita (PKAPT) PKAPT-asiakirjat Kauppa- ja teollisuus-ministerin asetus 68/2003 Metsätalousministerin, liikenneministerin ja kauppa- ja teollisuusministerin yhteinen asetus 22/2003 3.3.2 Pyöröhirsien kuljetukseen käytettävät alukset purjehtivat Indonesian lipun alla ja niillä on voimassa oleva liikennelupa Rekisteröintiasiakirjat, joista käyvät ilmi aluksen tunnistetiedot sekä voimassa oleva lupa Kauppa- ja teollisuus-ministerin asetus 68/2003 Metsätalousministerin, liikenneministerin ja kauppa- ja teollisuusministerin yhteinen asetus 22/2003 4. P4. Puunkorjuuseen liittyvät ympäristö-näkökohdat ja sosiaaliset näkökohdat otettu huomioon K4.1 Luvanhaltijalla on hyväksytty ympäristö- vaikutusten arviointia (YVA) koskeva asiakirja ja se on toteuttanut siinä määritellyt toimenpiteet 4.1.1 Luvanhaltijalla on toimivaltaisten viranomaisten hyväksymät YVA-asiakirjat, jotka kattavat koko työskentelyalan YVA-asiakirjat Hallituksen asetus PP27/1999 Metsätalous- ja metsänviljelyministerin asetus 602/1998 4.1.2 Luvanhaltijalla on ympäristönhoito-suunnitelman ja ympäristönseuranta-suunnitelman täytäntöönpano-kertomukset, joista ilmenevät ympäristövaikutusten lieventämiseksi ja sosiaalisten etujen tarjoamiseksi toteutetut toimenpiteet Ympäristönhoitosuunnitelma- ja ympäristönseurantasuunnitelma- asiakirjat Hallituksen asetus PP27/1999 Todisteet ympäristönhoito-suunnitelman täytäntöönpanosta sekä merkittäviä ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevasta seurannasta 5. P5. Työlakien ja -asetusten noudattaminen K5.1 Työ- turvallisuuden ja työterveyden (OSH) vaatimukset täyttyvät 5.1.1 Mahdollisuus OSH-menettelyjen käyttöön ja niiden käyttö OSH-menettelyjen käyttö Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 01/1978 Metsätalousministerin asetus P12/2009 OSH-varusteet Työtapaturmia koskevat tiedot K5.2 Työntekijöiden oikeuksien toteutuminen 5.2.1 Työntekijöiden yhdistymisvapaus Työntekijät kuuluvat ammattiliittoihin tai yrityksen toimintaperiaatteet sallivat työntekijöiden perustavan ammattiliittotoimintaa tai osallistuvan sellaiseen Laki 21/2000 Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 16/2001 5.2.2 Työehtosopimusten olemassaolo Työehtosopimusasiakirjat tai yrityksen toimintapolitiikkaan liittyvät työntekijöiden oikeuksia koskevat asiakirjat Laki 13/2003 Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 16/2011 5.2.3 Yritys ei palkkaa alaikäisiä työntekijöitä Alaikäisiä työntekijöitä ei ole Laki 13/2003 Laki 23/2003 Laki 20/2009

LAILLISUUSVAATIMUS 2: TALOUSMETSÄALUEIDEN SISÄLLÄ SIJAITSEVIA YHTEISIÄ VILJELYMETSIÄ JA YHTEISMETSIÄ KOSKEVA VAATIMUS Nro Periaatteet Arviointiperusteet Indikaattorit Varmentajat Asiaa koskevat asetukset 1. P1. Alueen oikeudellinen asema ja käyttöoikeus K1.1. Metsänhoitoyksikkö sijaitsee talousmetsäalueella 1.1.1 Puunkäyttöluvan (IUPHHK) haltija pystyy osoittamaan, että lupa on voimassa Metsän käyttöoikeustodistus Metsätalousministerin asetus P55/2011 Metsätalousministerin asetus P37/2007 Metsätalousministerin asetus P49/2008 Metsätalousministerin asetus P12/2010 Tosite puutavaran käyttöluvan maksusta 2. P2. Puunkorjuujärjestelmän ja korjuumenetelmien vaatimukset täyttyvät K2.1 Luvanhaltijalla on hakkuualuetta varten korjuu- suunnitelma, jonka toimivaltaiset hallinto- viranomaiset ovat hyväksyneet 2.1.1 Toimivaltainen hallintoviranomainen on hyväksynyt vuotuista työsuunnitelmaa koskevan asiakirjan Hyväksytty vuotuista työsuunnitelmaa koskeva asiakirja Metsätalousministerin asetus P62/2008 Kartta, jossa esitetään vuotuisessa työsuunnitelmassa puunkorjuulta suojatut alueet, sekä todiste sen noudattamisesta käytännössä Korjattavien lohkojen sijainti on merkitty selvästi ja voidaan tarkistaa paikalla K2.2 Työsuunnitelma on voimassa 2.2.1 Luvanhaltijalla on voimassa oleva työsuunnitelma, joka vastaa sovellettavia asetuksia Puutavaran käyttöä koskeva yleissuunnitelma – asiakirja liitteineen (vireillä olevat hakemukset hyväksytään) Metsätalousministerin asetus P62/2008 Tukkien sijainti ja pois kuljetettavat määrät puunkorjuualueeksi vahvistettavalla alueella ovat työsuunnitelman mukaisia 2.2.2 Luvat ovat voimassa koko korjuukaluston osalta ja ne voidaan tarkastaa fyysisesti paikalla Kalustoa ja kaluston siirtoa koskevat luvat Metsätalousministerin asetus P53/2009 K.2.3 Luvanhaltijat varmistavat että kaikki metsävarastosta metsätuotteiden ensimmäiseen jalostuslaitokseen tai rekisteröidylle puukauppiaalle, mahdollisesti tukkien välivaraston kautta, kuljetettavat tukit on yksilöity fyysisesti ja että niiden mukana seuraavat voimassa olevat asiakirjat 2.3.1 Kaikki korjatut tai kaupallisesta syystä pois kuljetetut suuriläpimittaiset tukit on ilmoitettu puuntuotantoraportissa Hyväksytyt puuntuotantoraportin asiakirjat Metsätalousministerin asetus P55/2006 2.3.2 Kaikkien luvan kattaman alueen ulkopuolelle kuljetettavien tukkien mukana seuraa lainmukainen kuljetusasiakirja Lainmukaiset kuljetusasiakirjat asianmukaisine liitteineen kuljetuksille metsävarastosta välivarastoon ja välivarastosta ensimmäiseen jalostuslaitokseen ja/tai rekisteröidylle puukauppiaalle Metsätalousministerin asetus P55/2006 2.3.3 Pyöröhirret on korjattu metsänkäyttöluvassa tarkoitetuilla alueilla Tukkien pinnassa on puutavaran hallinnoinnin merkintä tai viivakoodi (PUHH) Metsätalousministerin asetus P55/2006 Luvanhaltija käyttää puutavaran merkintää johdonmukaisesti 2.3.4 Luvanhaltija voi osoittaa, että metsävarastosta kuljetettujen tukkien mukana on toimitettu tukkien kuljetusasiakirjat Tukkien kuljetusasiakirja, johon on liitetty tukkilista Metsätalousministerin asetus P55/2006 K.2.4 Luvanhaltija on maksanut kaupalliseen puutavara-kuljetukseen sovellettavat maksut ja verot 2.4.1 Luvanhaltija esittää tositteen metsäresursseja varten maksetusta maksusta, joka vastaa tukkien tuotantoa ja sovellettavaa tariffia Maksumääräys metsäresurssien hyväksi Metsätalousministerin asetus P18/2007 Kauppaministerin asetus 22/M-DAG/PER/4/2012 Tosite metsäresursseja varten maksetusta maksusta Metsäresursseja varten suoritettu maksu vastaa tukkien tuotantoa ja sovellettavaa tariffia 3. P3. Puunkorjuuseen liittyvät ympäristö-näkökohdat ja sosiaaliset näkökohdat otettu huomioon K3.1 Luvanhaltijalla on hyväksytty ympäristö- vaikutusten arviointia (YVA) koskeva asiakirja ja se on toteuttanut siinä määritellyt toimenpiteet 3.1.1 Luvanhaltijalla on toimivaltaisten viranomaisten hyväksymät ympäristövaikutusten arviointia koskevat asiakirjat, jotka kattavat koko työskentelyalan YVA-asiakirjat Metsätalous- ja metsänviljely-ministerin asetus 622/1999 3.1.2 Luvanhaltijalla on ympäristönhoito-suunnitelman ja ympäristönseuranta-suunnitelman täytäntöönpano-kertomukset, joista ilmenevät ympäristövaikutusten lieventämiseksi ja sosiaalisten etujen tarjoamiseksi toteutetut toimenpiteet Asianomaiset ympäristön hoitoa ja seurantaa koskevat asiakirjat Hallituksen asetus PP27/1999 Todisteet ympäristönhoidon toteutuksesta ja merkittäviä ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia koskevasta seurannasta

LAILLISUUSVAATIMUS 3: YKSTYISOMISTUKSESSA OLEVIA METSIÄ KOSKEVA VAATIMUS Nro Periaatteet Arviointiperusteet Indikaattorit Varmentajat Asiaa koskevat asetukset 1. P1. Puutavaran omistaja voidaan varmentaa 1.1 Puunkorjuu-alueeseen liittyvän omistus-oikeuden tai maan hallinta-oikeuden laillisuus 1.1.1 Yksityinen maan- tai metsänomistaja voi todistaa omistus-oikeutensa maahan tai oikeutensa käyttää maata Voimassa olevat maan omistus- tai hallintaoikeutta osoittavat asiakirjat (toimivaltaisten viranomaisten tunnustamat maan hallintaoikeutta koskevat asiakirjat) Laki 5/1960 Metsätalousministerin asetus P33/2010 Hallituksen asetus PP12/1998 Kauppaministerin asetus 36/2007 Kauppaministerin asetus 37/2007 Laki 6/1983 Laki 13/2003 Laki 23/2003 Laki 20/2009 Maanmuokkausoikeus Yrityksen perustamisasiakirja Kauppaa harjoittavien yritysten toimilupa (SIUP) Yrityksen rekisterinumero (TDP) Veronmaksajan rekisterinumero (NPWP) Kartta yksityismetsäalueesta ja sen rajoista maan pinnan tasolla määriteltynä 1.1.2 Hallinnointiyksiköt (joko yhden omistajan tai ryhmän omistuksessa) esittävät voimassa olevat puutavaran kuljetus-asiakirjat Puutavaran alkuperätodistus tai tukkien kuljetusasiakirja Metsätalousministerin asetus P30/2012 Kauppalasku / myyntitosite / rahdin selvitys 1.1.3 Hallinnointiyksiköt esittävät tositteet niitä puita koskevien maksujen suorittamisesta, jotka olivat alueella ennen alueen omistus- tai hallintaoikeuden siirtoa Tositteet uudelleenmetsitys-rahastoon ja/tai metsäresursseja varten suoritetusta maksusta sekä hakkuumaksun korvaamisesta valtiolle Metsätalousministerin asetus P18/2007 2. P2. Puunkorjuuseen liittyvät ympäristö-näkökohdat ja sosiaaliset näkökohdat otettu huomioon alueilla, joihin sovelletaan maanmuokkaus-oikeuksia K2.1 Luvanhaltijalla on hyväksytty ympäristö- vaikutusten arviointia (YVA) koskeva asiakirja ja se on toteuttanut siinä määritellyt toimenpiteet 2.1.1 Luvanhaltijalla on toimivaltaisten viranomaisten hyväksymät YVA-asiakirjat, jotka kattavat koko työskentelyalan YVA-asiakirjat Hallituksen asetus PP27/1999 Metsätalous- ja metsän-viljelyministerin asetus 602/1998 3. P3. Työlakien ja -asetusten noudattaminen alueilla, joihin sovelletaan maanmuokkaus-oikeuksia K3.1 Työturvallisuutta ja työterveyttä (OSH) koskevien vaatimusten täyttyminen 3.1.1 Mahdollisuus OSH-menettelyjen käyttöön ja niiden käyttö OSH-menettelyjen käyttö Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 01/1978 Metsätalousministerin asetus P12/2009 OSH-varusteet Työtapaturmia koskevat tiedot K3.2 Työntekijöiden oikeuksien toteutuminen 3.2.1 Työntekijöiden yhdistymisvapaus Työntekijät kuuluvat ammattiliittoihin tai yrityksen toimintaperiaatteet sallivat työntekijöiden perustavan ammattiliittotoimintaa tai osallistuvan sellaiseen Laki 21/2000 Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 16/2001 3.2.2 Työehtosopimusten olemassaolo Työehtosopimusasiakirjat tai yrityksen toimintapolitiikkaan liittyvät työntekijöiden oikeuksia koskevat asiakirjat Laki 13/2003 Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 16/2011 3.2.3 Yritys ei palkkaa alaikäisiä työntekijöitä Alaikäisiä työntekijöitä ei ole Laki 13/2003 Laki 23/2003 Laki 20/2009

LAILLISUUSVAATIMUS 4: PUUTAVARAN KÄYTTÖOIKEUKSIA MUILLA KUIN METSÄALUEILLA KOSKEVA VAATIMUS Nro Periaatteet Arviointiperusteet Indikaattorit Varmentajat Asiaa koskevat asetukset 1. P1. Alueen oikeudellinen asema ja käyttöoikeus K.1.1. Puunkorjuulupa muulla kuin metsäalueella metsän oikeudellista asemaa muuttamatta 1.1.1 Korjuutoimenpiteet sallittuja muulla oikeudellisella luvalla (ILS) / maankäytön muutosta koskevalla luvalla (IPK) vuokra-alueella ILS-/IPK-luvat korjuutoimenpiteitä varten vuokra-alueella Metsätalousministerin asetus P18/2011 Vuokra-aluetta koskeviin ILS-/IPK-lupiin liitetyt kartat sekä todisteet siitä, että ne vastaavat todellista tilannetta K1.2 Puunkorjuulupa muulla kuin metsäalueella, johtaa metsän oikeudellisen aseman muuttumiseen 1.2.1 Puunkorjuu sallittu maankäytön muutosta koskevalla luvalla (IPK) Lupaan liitetyt toimiluvat ja kartat (tätä vaatimusta sovelletaan sekä IPK-luvan haltijoihin että toimiluvan haltijoihin) Metsätalousministerin asetus P14/2011 Metsätalousministerin asetus P33/2010 IPK muutosalueilla IPK-lupaan liitetyt kartat Metsän oikeudellisen aseman muutoksen sallivat asiakirjat (tätä vaatimusta sovelletaan sekä IPK-luvan haltijoihin että toimiluvan haltijoihin) K1.3 Lupa puutuotteiden kuljettamiseen valtion metsäalueelta uudelleen-metsityksenä perustettua viljely-metsää (HTHR) koskevaa toimintaa varten 1.3.1 Puunkorjuu on sallittua luvalla, joka oikeuttaa kuljettamaan puutuotteita uudelleen-metsityksenä perustetuista viljelymetsistä alueilla, jotka on nimetty uudelleenmetsityksenä perustettaviksi viljelymetsiksi (HTHR) HTHR-lupa Metsätalousministerin asetus P59/2011 HTHR-lupiin liitetyt kartat sekä todisteet siitä, että ne vastaavat todellista tilannetta 2. P2. Puunkorjuuta ja tukkien kuljetusta koskevien oikeudellisten järjestelmien ja menettelyjen vaatimusten noudattaminen K2.1 IPK-/ILS-suunnitelma ja sen täytäntöönpano täyttää maankäytön suunnittelun vaatimukset 2.1.1 Hyväksytty työ-suunnitelma IPK-/ILS-lupien kattamille alueille IPK-/ILS-työsuunnitelmaan kuuluvat asiakirjat Metsätalousministerin asetus P62/2008 Metsätalousministerin asetus P53/2009 Voimassa oleva kalustolupa 2.1.2 Luvanhaltija voi osoittaa, että kuljetetut tukit ovat peräisin voimassa olevan maankäytön muutosta koskevan luvan / muuta käyttöä koskevan luvan (IPK/ILS) kattamilta alueilta Metsäninventoinnin asiakirjat Metsätalousministerin asetus P62/2008 Metsätalousministerin asetus P55/2006 Puuntuotantoraportin asiakirjat (LHP) K2.2 Valtiolle suoritettavien maksujen ja verojen maksaminen sekä tukkien kuljetukseen sovellettavien vaatimusten noudattaminen 2.2.1 Maksutositteet Tositteet uudelleenmetsitys-rahastoon ja metsäresursseja varten suoritetuista maksuista sekä hakkuumaksun korvaamisesta valtiolle Metsätalousministerin asetus P18/2007 2.2.2 Luvanhaltijalla on asianmukaiset puutavaran kuljetus-asiakirjat Tukkien kuljetuslasku (FAKB) ja tukkilista pieniläpimittaisista tukeista Metsätalousministerin asetus P55/2006 Tukkien laillisuutta osoittava asiakirja (SKSKB) ja tukkilista suuriläpimittaisista tukeista 3. P3. Työlakien ja -asetusten noudattaminen K.3.1 Työturvallisuutta ja työterveyttä (OSH) koskevien vaatimusten täyttyminen 3.1.1 Mahdollisuus OSH-menettelyjen käyttöön ja niiden käyttö OSH-menettelyjen käyttö Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 01/1978 Metsätalousministerin asetus P12/2009 OSH-varusteet Työtapaturmia koskevat tiedot K3.2 Työntekijöiden oikeuksien toteutuminen 3.2.1 Työntekijöiden yhdistymisvapaus Työntekijät kuuluvat ammattiliittoihin tai yrityksen toimintaperiaatteet sallivat työntekijöiden perustavan ammattiliittotoimintaa tai osallistuvan sellaiseen Laki 21/2000 Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 16/2001 3.2.2 Työehtosopimusten olemassaolo Työehtosopimusasiakirjat tai yrityksen toimintapolitiikkaan liittyvät työntekijöiden oikeuksia koskevat asiakirjat Laki 13/2003 Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 16/2011 3.2.3 Yritys ei palkkaa alaikäisiä työntekijöitä Alaikäisiä työntekijöitä ei ole Laki 13/2003 Laki 23/2003 Laki 20/2009

LAILLISUUSVAATIMUS 5: METSÄPERUSTEISEN TEOLLISUUDEN ENSIMMÄISTÄ JALOSTUSVAIHETTA JA JATKOJALOSTUSTA KOSKEVA VAATIMUS Periaatteet Arviointiperusteet Indikaattorit Varmentajat Asiaa koskevat asetukset P1. Puutuotteita jalostava teollisuus tukee puutavaran laillisen kaupan toteutumista K1.1 Toimiluvat seuraavasti: a) jalostusteollisuudella ja b) jalosteiden viejillä on voimassa olevat luvat 1.1.1 Jalostusteollisuuden yksiköillä on voimassa olevat luvat Yrityksen perustamisasiakirja ja uusimmat asiakirjaan tehdyt muutokset (yrityksen perustamisasiakirja) Oikeus- ja ihmisoikeusasiain-ministerin asetus M.01-HT.10/2006 Kauppaministerin asetus 36/2007 Kauppaministerin asetus 37/2007 Laki 6/1983 Hallituksen asetus PP80/2007 Metsätalousministerin asetus P35/2008 Metsätalousministerin asetus P16/2007 Kauppaministerin asetus 39/2011 Teollisuusministerin asetus 41/2008 Ympäristöministerin asetus 13/2010 Kaupan harjoittamiseen oikeuttava lupa (Business Licence / SIUP) tai kaupanalan elinkeinolupa, joka voi olla teollisuuden liiketoimintalupa (IUI) tai pysyvä liiketoimintalupa (IUT) tai teollisuuden rekisteröintitodistus (TDI) Haitta-/häiriölupa (yritykselle myönnettävä lupa, joka antaa yrityksen oikeuden vaikuttaa liiketoimintapaikkansa ympäristöön) Yrityksen rekisteröintitodistus (TDP) Veronmaksajan tunnistenumero (NPWP) Ympäristövaikutusten arvioinnin asiakirjat käytettävissä Teollisuuden liiketoimintalupa (IUI) tai pysyvä liiketoimintalupa (IUT) tai teollisuuden rekisteröintitodistus (TDI) käytettävissä Metsätuotteiden ensimmäisen vaiheen jalostusyritysten (IPHH) raaka-ainevarastoja koskevat suunnitelmat (RPBBI) käytettävissä 1.1.2 Jalostettujen puutuotteiden viejillä on voimassa olevat luvat sekä puutuotteiden tuottajana että niiden viejänä Viejillä on rekisteröidyn metsätuotteiden viejän asema (ETPIK) Kauppaministerin asetus P64/2012 K1.2 Käsityöläisryhmien tai kotiteollisuus-yritysten muodossa olevat liiketoiminta-yksiköt on laillisesti rekisteröity 1.2.1 Yritysryhmät (osuus-kunnat / rajoitetun vastuun yritykset (CV) / muut yritysryhmät ovat lain mukaisesti perustettuja Perustamisasiakirja Laki 6/1983 Veronmaksajan rekisterinumero (NPWP) 1.2.2 Jalostettujen puutuotteiden kauppiailla on voimassa oleva rekisteröinti viejinä ja niiden tavaran-toimittajana toimii pieni ja keskisuuri jalostusteollisuus, jota ei ole rekisteröity viejiksi Kauppiaat on rekisteröity ei tuotantoa harjoittavina metsäteollisuustuotteiden viejinä (ETPIK Non Produsen) Kauppaministerin asetus P64/2012 Yhteistyösopimus sellaisen jalostusteollisuuden yksikön kanssa, jolla on puutavaran laillisuutta osoittava todistus (S-LK) P2. Liiketoimintayksiköt käyttävät puutavaran seurantajärjestelmää, joka takaa, että puutavaran alkuperä voidaan jäljittää K2.1 Järjestelmä metsätuotteisiin sisältyvän puun jäljittämiseksi on olemassa ja käytössä 2.1.1 Liiketoimintayksiköt voivat osoittaa, että vastaanotettu puu on peräisin laillisista lähteistä Myynti- ja ostoasiakirjat ja/tai materiaalien toimitussopimus ja/tai ostotosite varustettuina metsätuotteiden laillisuuden osoittavilla asiakirjoilla / metsätuotteiden laillisuuden osoittava kirje Metsätalousministerin asetus P55/2006 Metsätalousministerin asetus P30/2012 Metsätalousministerin asetus P62/2008 Metsätalousministerin asetus P56/2009 Puutavaran kuljetusta koskeva hyväksytty raportti ja/tai tositteet kuljetuksesta ja/tai puutavaran virallinen tarkastusraportti; metsätuotteiden laillisuuden osoittava kirje Tuonnin yhteydessä puutavaraa seuraavat tuonti-ilmoitusasiakirjat ja tiedot puutavaran alkuperästä sekä asiakirjat, joilla varmistetaan puutavaran laillisuus ja korjuumaa Tukkien kuljetusasiakirjat Kuljetusasiakirjat (SKAU/Nota) ja niitä vastaavat paikallisviranomaisen virkailijan antamat puretuista rakennuksista ja rakenteista peräisin olevaa käytettyä puuta, maasta erotettua puuta ja maahan haudattua puuta koskevat viralliset raportit Kuljetusasiakirjat teollisuuden jätepuun osalta muodossa FAKO/Nota Asiakirjat/raportit muutoksista pyöröhirsivarastoissa (LMKB) / raportit muutoksista pieniläpi-mittaisten pyöröhirsien varastossa (LMKBK) / raportit muutoksista jalostettujen puutuotteiden varastossa (LMHHOK) Tukevat asiakirjat eli raaka-ainevarastoja koskevat suunnitelmat (RPBBI), vuotuisen työsuunnitelman virallisesti vahvistava päätöskirje (SK RKT) 2.1.2 Liiketoimintayksiköt käyttävät puutavaran seurantajärjestelmää ja toimivat sallituissa tuotantorajoissa Yhteenvetotaulukot käytetyistä raaka-aineista ja tuotoksista Metsätalousministerin asetus P55/2006 Teollisuusministerin asetus 41/2008 Metsätalousministerin asetus P35/2008 Tuotosraportit jalosteiden tuotannosta Yksikön tuotanto ei ylitä sallittua tuotantokapasiteettia 2.1.3 Yhteistyössä muun osapuolen (toisen yrityksen tai käsityöläisten / koti-teollisuusyrityksen) kanssa tapahtuva tuotantoprosessi edellyttää puutavaran seurantaa Toisen osapuolen kanssa tuotteen jalostamisesta tehty yhteistyö- tai palvelusopimus Kauppaministerin asetus 37/M-DAG/PER/9/2007 Laki 6/1983 Metsätalousministerin asetus P35/2008 Metsätalousministerin asetus P16/2007 Kauppaministerin asetus 39/M-DAG/PER/12/2011 Teollisuusministerin asetus 41/M-IND/PER/6/2008 Metsätalousministerin asetus P55/2006 Yhteistyöosapuolella on voimassa olevat periaatteen 1 mukaiset luvat Tuotettujen tuotteiden erottelu Dokumentaatio raaka-aineista, prosesseista, tuotannosta ja mahdollisesta viennistä, jos vienti on tapahtunut kyseisen liiketoimintayksikön kautta tai sellaisen toisen yrityksen kautta, jonka kanssa on tehty yhteistyösopimus P3. Jalostetun puutavaran kaupan tai omistajan-vaihdoksen laillisuus K3.1 Saarten välinen kuljetus ja kauppa täyttää sovellettavan lainsäädännön vaatimukset 3.1.1 Jalostettuja puutuotteita saarten välillä kuljettavat liiketoimintayksiköt ovat rekisteröityjä saarten välisiä puutavarakauppiaita (PKAPT) PKAPT-asiakirjat Kauppa- ja teollisuusministerin asetus 68/MPP/Kep/2/2003 Metsätalousministerin, liikenneministerin ja kauppa- ja teollisuusministerin yhteinen asetus 22/2003 PKAPT-raportin asiakirjat 3.1.2 Jalostetun puutavaran kuljetukseen käytettävä alus purjehtii Indonesian lipun alla ja sillä on voimassa oleva liikennelupa Aluksen tunnistamisasiakirjat. Rekisteröintiasiakirjat, joista käyvät ilmi aluksen tunnistetiedot sekä voimassa oleva lupa Metsätalousministerin asetus P55/2006 Metsätalousministerin asetus P30/2012 Liikenneministerin asetus KM71/2005 Metsätalousministerin, liikenneministerin ja kauppa- ja teollisuusministerin yhteinen asetus 22/2003 Alus tunnistetaan tukkien tai puutavaran kuljetusasiakirjoissa ilmoitetuksi alukseksi 3.1.3 Rekisteröidyt saarten väliset puutavara-kauppiaat (PKAPT) voivat osoittaa kuljetettavan puutavaran olevan peräisin laillisista lähteistä Tukkien tai puutavaran kuljetusasiakirjat Metsätalousministerin asetus P55/2006 Metsätalousministerin asetus P30/2012 Metsätalousministerin, liikenneministerin ja kauppa- ja teollisuusministerin yhteinen asetus 22/2003 Tukkien pinnassa on puutavaran hallinnoinnin merkintä tai viivakoodi (PUHH) K3.2 Jalostetun puutavaran kuljetus vientiä varten täyttää sovellettavan lainsäädännön vaatimukset 3.2.1 Vientiä varten tapahtuvien jalostetun puutavaran kuljetusten mukana seuraavat vienti-ilmoitukseen (PEB) sisältyvät asiakirjat PEB Laki 17/2006 (tulli) Valtionvarainministerin asetus 223/PMK.011/2008 Tullilaitoksen asetus P-40/BC/2008 Tullilaitoksen asetus P-06/BC/2009 Kauppaministerin asetus P64/2012 Presidentin asetus 43/1978 Metsätalousministerin asetus 447/2003 Pakkausluettelo Kauppalasku B/L (konossementti) Vientilisenssiasiakirjat (V-Legal-asiakirja) Teknisen tarkastuksen tulokset (tarkastuskertomus) tuotteista, joilla tekninen tarkastus on pakollinen Tosite vientimaksun suorittamisesta, jos käytössä Muut asiaankuuluvat asiakirjat (ml. CITES-luvat) niillä puutavaralajeilla, joiden kauppaa rajoitetaan P4. Työoikeuden määräysten noudattaminen jalostusteollisuudessa K.4.1 Työturvallisuutta ja työterveyttä (OSH) koskevat vaatimukset täyttyvät 4.1.1 Mahdollisuus OSH-menettelyjen käyttöön ja niiden käyttö OSH-menettelyjen käyttö Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 01/1978 Metsätalousministerin asetus P12/2009 OSH-varusteet, kuten kevyet sammuttimet, henkilösuojaimet ja evakuointireitit Työtapaturmia koskevat tiedot K.4.2. Työntekijöiden oikeuksien toteutuminen 4.2.1 Työntekijöiden yhdistymisvapaus Ammattiliitto tai yrityksen toimintapolitiikka, joka sallii työntekijöiden perustavan ammattiliiton tai osallistuvan ammattiliittotoimintaan Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 16/2001 4.2.2 Työehtosopimuksen olemassaolo tai yrityksellä työntekijöiden oikeuksia koskevat toimintaperiaatteet Työehtosopimus tai työntekijöiden oikeuksia koskevat yrityksen toimintapolitiikan asiakirjat käytettävissä Laki 13/2013 Työvoima- ja transmigraatio-ministerin asetus 16/2011 4.2.3 Yritys ei palkkaa alaikäisiä työntekijöitä Alaikäisiä työntekijöitä ei ole Laki 13/2003 Laki 23/2003 Laki 20/2009 (1) Tärkeimmät säädökset, mukaan luettuina niiden myöhemmät muutokset.

LIITE III EDELLYTYKSET INDONESIAN FLEGT-LUVAN KATTAMIEN PUUTUOTTEIDEN LUOVUTUKSELLE VAPAASEEN LIIKKEESEEN UNIONISSA 1. LUVAN ESITTÄMINEN 1.1 Lupa on esitettävä unionin sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa luvan kattama lähetys ilmoitetaan luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen. Tämä voidaan tehdä sähköisesti tai muita nopeita tapoja käyttäen. 1.2 Lupa hyväksytään, jos se täyttää kaikki liitteessä IV esitetyt vaatimukset eikä tämän liitteen 3, 4 ja 5 kohdan mukaista lisätarkastusta pidetä tarpeellisena. 1.3 Lupa voidaan esittää ennen sen kattaman lähetyksen saapumista. 2. LUVAN HYVÄKSYMINEN 2.1 Lupa on mitätön, jos se ei täytä liitteessä IV esitettyjä vaatimuksia ja eritelmiä. 2.2 Lupaan tehdyt poistot tai muutokset hyväksytään vain, jos lupaviranomainen on ne vahvistanut. 2.3 Luvan katsotaan olevan mitätön, jos se esitetään toimivaltaiselle viranomaiselle siihen merkityn viimeisen voimassaolopäivän jälkeen. Luvan voimassaolon pidennystä ei hyväksytä, ellei lupaviranomainen ole sitä vahvistanut. 2.4 Luvan kaksoiskappaletta tai korvaavaa lupaa ei hyväksytä, ellei lupaviranomainen ole sitä myöntänyt ja vahvistanut. 2.5 Jos luvasta tai lähetyksestä tarvitaan tämän liitteen mukaisesti lisätietoja, lupa voidaan hyväksyä vasta sen jälkeen, kun tarvittavat tiedot on saatu. 2.6 Jos vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi esitettyyn lähetykseen sisältyvien puutuotteiden tilavuus tai paino ei poikkea enempää kuin 10 prosenttia vastaavassa luvassa ilmoitetusta tilavuudesta tai painosta, lähetyksen katsotaan vastaavan luvassa ilmoitettuja tilavuus- tai painotietoja. 2.7 Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hyväksytystä luvasta välittömästi tulliviranomaisille sovellettavaa lainsäädäntöä ja sovellettavia menettelyjä noudattaen. 3. LUVAN PÄTEVYYDEN JA AITOUDEN TARKASTAMINEN 3.1 Jos toimivaltainen viranomainen epäilee luvan, kaksoiskappaleen tai korvaavan luvan pätevyyttä tai aitoutta, se voi pyytää lisätietoja lupatiedotusyksiköltä. 3.2 Lupatiedotusyksikkö voi pyytää kyseistä toimivaltaista viranomaista lähettämään luvasta jäljennöksen. 3.3 Lupaviranomaisen on tarvittaessa peruutettava lupa ja myönnettävä luvasta korjattu jäljennös, joka todistetaan oikeaksi "Duplicate"-leimalla, ja toimitettava se toimivaltaiselle viranomaiselle. 3.4 Jos toimivaltainen viranomainen ei saa vastausta kahdenkymmenenyhden kalenteripäivän kuluessa siitä, kun lisätietoja pyydettiin tämän liitteen 3.1 kohdassa tarkoitetulta lupatiedotusyksiköltä, toimivaltainen viranomainen ei saa hyväksyä lupaa ja sen on toimittava sovellettavaa lainsäädäntöä ja sovellettavia menettelyjä noudattaen. 3.5 Jos luvan pätevyys varmistetaan, lupatiedotusyksikön on ilmoitettava tästä viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle, mieluiten sähköisesti. Palautetut jäljennökset on todistettava oikeiksi leimalla "Validated on …" (päiväys). 3.6 Jos lisätietojen toimittamisen ja lisätutkimuksen jälkeen päätetään, ettei lupa ole pätevä tai aito, toimivaltainen viranomainen ei saa hyväksyä lupaa ja sen on toimittava sovellettavaa lainsäädäntöä ja sovellettavia menettelyjä noudattaen. 4. LUVAN JA LÄHETYKSEN VASTAAVUUDEN VARMENTAMINEN 4.1 Jos toimivaltaiset viranomaiset pitävät lähetyksen lisätarkastamista tarpeellisena ennen kuin ne voivat päättää, voidaanko lupa hyväksyä, voidaan tehdä tarkastuksia sen todentamiseksi, vastaako kyseessä oleva lähetys luvassa annettuja tietoja ja/tai lupaviranomaisen hallussa olevia lupaan liittyviä tietoja. 4.2 Jos toimivaltaisella viranomaisella on epäilys siitä, ettei lähetys vastaa asianomaista lupaa, se voi pyytää lupatiedotusyksiköltä lisäselvennystä. 4.3 Lupatiedotusyksikkö voi pyytää kyseistä toimivaltaista viranomaista lähettämään jäljennöksen kyseessä olevasta luvasta tai korvaavasta luvasta. 4.4 Tarvittaessa lupaviranomaisen on peruutettava lupa ja myönnettävä luvasta korjattu jäljennös, joka todistetaan oikeaksi "Duplicate"-leimalla, ja toimitettava se toimivaltaiselle viranomaiselle. 4.5 Jos toimivaltainen viranomainen ei saa vastausta kahdenkymmenenyhden kalenteripäivän kuluessa 4.2 kohdassa tarkoitetusta lisäselvennyksen pyytämisestä, toimivaltainen viranomainen ei saa hyväksyä lupaa ja sen on toimittava sovellettavaa lainsäädäntöä ja sovellettavia menettelyjä noudattaen. 4.6 Jos lisätietojen toimittamisen ja lisätutkimuksen jälkeen päätetään, ettei kyseessä oleva lähetys vastaa lupaa tai lupaviranomaisen hallussa olevia lupaan liittyviä tietoja, toimivaltainen viranomainen ei saa hyväksyä lupaa ja sen on toimittava sovellettavaa lainsäädäntöä ja sovellettavia menettelyjä noudattaen. 5. MUUT ASIAT 5.1 Varmentamisen aikana aiheutuneista kustannuksista vastaa tuoja, jolleivät unionin kyseisen jäsenvaltion sovellettava lainsäädäntö tai sen sovellettavat menettelyt toisin edellytä. 5.2 Jos lupien varmentamisen yhteydessä syntyy ratkaisemattomia erimielisyyksiä tai vaikeuksia, asia voidaan siirtää yhteisen täytäntöönpanokomitean käsiteltäväksi. 6. EU:N TULLI-ILMOITUS 6.1 Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitettavat puutuotteet kattaman luvan numero ilmoitetaan tulli-ilmoitukseen käytettävän yhtenäisasiakirjan kohdassa 44. 6.2 Kun tulli-ilmoitus tehdään tietotekniikkaa käyttäen, lupanumero annetaan asianomaisessa kohdassa. 7. LUOVUTUS VAPAASEEN LIIKKEESEEN 7.1 Puutuotelähetykset saa luovuttaa vapaaseen liikkeeseen vasta sitten, kun 2.7 kohdassa kuvattu menettely on saatettu asianmukaisesti päätökseen.

LIITE IV FLEGT-LUPIA KOSKEVAT VAATIMUKSET JA TEKNISET ERITELMÄT 1. FLEGT-LUPIA KOSKEVAT YLEISET VAATIMUKSET 1.1 FLEGT-lupa voi olla painettu tai sähköinen lupa. 1.2 Sekä painetussa että sähköisessä luvassa on ilmoitettava lisäyksessä 1 mainitut tiedot lisäyksessä 2 annettujen ohjeiden mukaisesti. 1.3 FLEGT-luvat on numeroitava siten, että osapuolet pystyvät erottamaan toisistaan unionin markkinoille tarkoitettuja lähetyksiä kattavan FLEGT-luvan ja unionin ulkopuolisille markkinoille tarkoitettuja lähetyksiä kattavan V-Legal-asiakirjan. 1.4 FLEGT-lupa on voimassa luvan myöntämispäivästä alkaen. 1.5 FLEGT-lupien voimassaoloaika ei saa ylittää neljää kuukautta. Viimeinen voimassaolopäivä on ilmoitettava luvassa. 1.6 FLEGT-luvan katsotaan olevan mitätön luvan voimassaolon päättymisen jälkeen. Ylivoimaisen esteen sattuessa tai muusta pätevästä syystä, johon luvanhaltija ei ole voinut vaikuttaa, lupaviranomainen voi jatkaa voimassaoloaikaa kahdella lisäkuukaudella. Lupaviranomaisen on luvan voimassaoloaikaa jatkaessaan lisättävä lupaan uusi viimeinen voimassaolopäivä ja vahvistettava se. 1.7 FLEGT-luvan on katsottava olevan mitätön ja se on palautettava lupaviranomaiselle, jos luvan kattamat puutuotteet on kadotettu tai turmeltu ennen niiden saapumista unioniin. 2. PAINETTUJA FLEGT-LUPIA KOSKEVAT TEKNISET ERITELMÄT 2.1 Painetut luvat on laadittava lisäyksessä 1 olevan mallin mukaisesti. 2.2 Paperikoko on A4. Paperissa on oltava logoa kuvaava vesileima, joka on kohokuvioitu paperiin sinetin lisäksi. 2.3 FLEGT-lupa on täytettävä kirjoituskoneella tai tietokoneella. Tarvittaessa se voidaan täyttää käsin. 2.4 Lupaviranomaisen leimat tehdään leimasimella. Lupaviranomaisen leima voidaan kuitenkin korvata kohopainannalla tai lävistyksellä. 2.5 Lupaviranomaisen on käytettävä myönnetyn määrän merkitsemisessä väärentämiseltä suojaavaa menetelmää siten, että numeroita tai viittauksia on mahdotonta lisätä. 2.6 Lomakkeessa saa olla vain sellaisia yliviivauksia tai muutoksia, jotka on todistettu oikeiksi lupaviranomaisen leimalla ja allekirjoituksella. 2.7 FLEGT-lupa painetaan ja täytetään englanniksi. 3. FLEGT-LUVAN KAPPALEET 3.1 FLEGT-lupa laaditaan seitsemänä kappaleena seuraavasti: i. alkuperäiskappale ("Original") toimivaltaiselle viranomaiselle, valkoisella paperilla, ii. määrämaan tulliviranomaisen kappale ("Copy for Customs at destination"), keltaisella paperilla, iii. tuojan kappale ("Copy for the Importer"), valkoisella paperilla, iv. lupaviranomaisen kappale ("Copy for the Licensing Authority"), valkoisella paperilla, v. luvanhaltijan kappale ("Copy for the Licensee"), valkoisella paperilla, vi. lupatiedotusyksikön kappale ("Copy for the Licence Information Unit"), valkoisella paperilla, vii. Indonesian tullin kappale ("Copy for Indonesian Customs"), valkoisella paperilla. 3.2 Kappaleet, joissa on merkintä "Original", "Copy for Customs at destination" tai "Copy for the Importer", annetaan luvanhaltijalle, joka lähettää ne tuojalle. Tuojan on esitettävä alkuperäiskappale ja asianomainen kappale unionin sen jäsenvaltion tulliviranomaiselle, jossa kyseisen luvan kattama lähetys ilmoitetaan luovutettavaksi vapaaseen liikkeeseen. Tuojan on säilytettävä kolmas kappale, jossa on merkintä "Copy for the Importer", tuojan arkistoitavaksi. 3.3 Neljännen kappaleen, jossa on merkintä "Copy for the Licensing Authority", säilyttää lupaviranomainen arkistoitavaksi sekä myönnettyjen lupien mahdollista myöhempää varmennusta varten. 3.4 Viides kappale, jossa on merkintä "Copy for the Licensee", annetaan luvanhaltijalle luvanhaltijan arkistoitavaksi. 3.5 Kuudes kappale, jossa on merkintä "Copy for Licence Information Unit", annetaan lupatiedotusyksikölle arkistoitavaksi. 3.6 Seitsemäs kappale, jossa on merkintä "Copy for Indonesian Customs", annetaan Indonesian tulliviranomaiselle vientiä varten. 4. KADONNUT, VARASTETTU TAI TUHOUTUNUT FLEGT-LUPA 4.1 Jos alkuperäiskappale ("Original") tai määrämaan tulliviranomaisen kappale ("Copy for Customs at destination") tai niistä kumpikin katoaa, varastetaan tai tuhoutuu, luvanhaltija tai luvanhaltijan valtuutettu edustaja voi hakea lupaviranomaiselta korvaavaa lupaa. Hakemuksen ohessa luvanhaltijan tai sen valtuutetun edustajan on annettava selvitys alkuperäiskappaleen ja/tai kyseisen muun kappaleen katoamisesta. 4.2 Jos selvitys tyydyttää lupaviranomaista, sen on annettava korvaava lupa viiden työpäivän kuluessa luvanhaltijan pyynnön vastaanottamisesta. 4.3 Korvaavassa luvassa on oltava korvattavaan lupaan sisältyneet tiedot ja kohdat, luvan numero mukaan luettuna, ja siinä on oltava merkintä "Replacement Licence". 4.4 Jos kadonnut tai varastettu lupa saadaan takaisin, sitä ei saa käyttää ja se on palautettava lupaviranomaiselle. 5. SÄHKÖISIÄ FLEGT-LUPIA KOSKEVAT TEKNISET ERITELMÄT 5.1 FLEGT-lupa voidaan myöntää ja sitä voidaan käsitellä sähköisillä järjestelmillä. 5.2 Jos unionin jäsenvaltiolla ei ole yhteyttä sähköiseen järjestelmään, sen käyttöön on annettava painettu lupa. Lisäykset 1. Lupalomake 2. Ohjeet Lisäys 1 LUPALOMAKE Lisäys 2 OHJEET Yleistä: — Täytetään suuraakkosin. — ISO-koodi on kaksikirjaiminen kansainvälinen maakoodi. — Kohta 2 on tarkoitettu vain Indonesian viranomaisten käyttöön. — Otsakkeita A ja B käytetään vain EU:hun tarkoitettujen FLEGT-lupien yhteydessä. Otsake A Määräpaikka Lisätään "European Union" (Euroopan unioni), jos lupa kattaa Euroopan unioniin tarkoitetun lähetyksen. Otsake B FLEGT-lupa Lisätään "FLEGT", jos lupa kattaa Euroopan unioniin tarkoitetun lähetyksen.

Kohta 1 Issuing authority (lupaviranomainen) Ilmoitetaan lupaviranomaisen nimi, osoite ja rekisterinumero. Kohta 2 Information for use by Indonesia (tietoja Indonesian käyttöön) Ilmoitetaan tuojan nimi ja osoite, lähetyksen kokonaisarvo (USD) sekä määrämaan ja tilanteen mukaan kauttakuljetusmaan nimi ja kaksikirjaiminen ISO-koodi. Kohta 3 V-Legal / licence number (V-Legal-numero/lupanumero) Ilmoitetaan myöntämisnumero. Kohta 4 Date of expiry (viimeinen voimassaolopäivä) Luvan voimassaoloaika. Kohta 5 Country of export (vientimaa) Kumppanimaa, josta puutuotteet on viety EU:hun. Kohta 6 ISO code (ISO-koodi) Ilmoitetaan kohdassa 5 tarkoitetun kumppanimaan kaksikirjaiminen ISO-koodi. Kohta 7 Means of transport (kuljetusväline) Ilmoitetaan vientipaikassa käytetty kuljetusmuoto. Kohta 8 Licensee (luvanhaltija) Ilmoitetaan viejän nimi ja osoite, mukaan luettuina rekisteröidyn viejän ETPIK-numero ja veronmaksajan numero. Kohta 9 Commercial Description (kauppanimi) Ilmoitetaan puutuotteiden kauppanimi. Kuvauksen on oltava riittävän yksityiskohtainen, jotta se mahdollistaa luokittelun harmonoidussa järjestelmässä (HS). Kohta 10 HS code (HS-koodi) Alkuperäiskappaleessa, määrämaan tullille tarkoitetussa kappaleessa sekä tuojan kappaleessa ilmoitetaan harmonoidun tavarankuvaus- ja -koodausjärjestelmän mukaisesti muodostettu neli- tai kuusinumeroinen tavaran koodi. Indonesiassa käytettäväksi tarkoitetuissa kappaleissa (liitteessä IV olevan 3.1 kohdan iv–vii alakohdassa tarkoitetut kappaleet) ilmoitetaan Indonesian tullitariffikirjan mukainen kymmennumeroinen tavaran koodi. Kohta 11 Common and scientific names (yleiset ja tieteelliset nimet) Ilmoitetaan tuotteessa käytettyjen puulajien yleiset ja tieteelliset nimet. Jos kyseessä on yhdistelmätuote, jossa on käytetty useampaa kuin yhtä puulajia, ilmoitetaan kunkin puulajin nimet omalla rivillään. Tämä tieto voidaan jättää antamatta, jos yhdistelmätuote tai sen osa sisältää useita puulajeja, joiden nimet eivät enää ole tiedossa (esim. lastulevy). Kohta 12 Countries of harvest (korjuumaat) Ilmoitetaan maat, joissa kohdassa 10 tarkoitettu puulaji on korjattu. Jos kyseessä on yhdistelmätuote, ilmoitetaan kunkin puulajin alkuperämaa. Tämä tieto voidaan jättää antamatta, jos yhdistelmätuote tai sen osa sisältää useita puulajeja, joiden nimet eivät enää ole tiedossa (esim. lastulevy). Kohta 13 ISO codes (ISO-koodit) Ilmoitetaan kohdassa 12 tarkoitettujen maiden ISO-koodit. Tämä tieto voidaan jättää antamatta, jos yhdistelmätuote tai sen osa sisältää useita puulajeja, joiden nimet eivät enää ole tiedossa (esim. lastulevy). Kohta 14 Volume (m3) (tilavuus (m3)) Ilmoitetaan kokonaistilavuus kuutiometreinä. Tieto voidaan jättää antamatta, jos kohdassa 15 tarkoitetut tiedot on ilmoitettu. Kohta 15 Net weight (kg) (nettopaino (kg)) Ilmoitetaan lähetyksen kokonaispaino kilogrammoina mittausajankohtana. Nettopaino määritellään puutuotteiden nettomassaksi, johon ei lueta mukaan päällystä tai muuta pakkausta (paitsi kannattimet, alustat, tarrat jne.). Kohta 16 Number of units (yksikkömäärä) Ilmoitetaan yksikkömäärä, jos se on paras tapa kuvata valmista tuotetta määrällisesti. Voidaan jättää ilmoittamatta. Kohta 17 Distinguishing marks (tunnisteet) Ilmoitetaan tarvittaessa viivakoodi ja muut mahdolliset tunnisteet, esimerkiksi tavaraerän tai konossementin numero. Voidaan jättää ilmoittamatta. Kohta 18 Signature and stamp of issuing authority (lupaviranomaisen allekirjoitus ja leima) Tila on varattu valtuutetun virkamiehen allekirjoitukselle ja lupaviranomaisen viralliselle leimalle. Myös allekirjoittajien nimi sekä paikka ja päiväys ilmoitetaan.

LIITE V INDONESIAN PUUTAVARAN LAILLISUUDEN VARMISTUSJÄRJESTELMÄ 1. JOHDANTO Tavoite: Varmistetaan, että pyöröhirsien ja jalostettujen puutuotteiden korjuussa, kuljetuksessa, jalostuksessa ja myynnissä noudatetaan kaikkia asiaankuuluvia Indonesian lakeja ja asetuksia. Indonesia, joka tunnetaan uraauurtavasta työstään laittoman puunkorjuun sekä laittomasti korjatun puun ja siitä valmistettujen tuotteiden kaupan torjumiseksi, isännöi Balilla syyskuussa 2001 pidettyä metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa ja metsähallintoa käsittelevää Itä-Aasian ministerikonferenssia, jonka päätteeksi annettiin metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa ja metsähallintoa koskeva julistus (Balin julistus). Siitä lähtien Indonesia on ollut jatkuvasti hyvin keskeinen toimija laittoman puunkorjuun ja siihen liittyvän kaupan torjumiseksi tehtävässä kansainvälisessä yhteistyössä. Näiden kysymysten ratkaisemiseen tähtäävien kansainvälisten pyrkimysten osana yhä useammat kuluttajamaat ovat sitoutuneet toteuttamaan toimenpiteitä ehkäistäkseen laittoman puun kaupan markkinoillaan ja tuottajamaat ovat puolestaan sitoutuneet ottamaan käyttöön mekanismin puutuotteidensa laillisuuden varmistamiseksi. On tärkeää perustaa luotettava järjestelmä, jolla voidaan varmistaa korjuun, kuljetuksen, jalostuksen ja kaupan laillisuus puun ja jalostettujen puutuotteiden yhteydessä. Indonesian puutavaran laillisuuden varmistusjärjestelmä (TLAS) takaa sen, että Indonesiassa tuotettu ja jalostettu puu sekä siellä valmistetut puutuotteet ovat peräisin laillisista lähteistä ja ovat täysin asiaa koskevien Indonesian lakien ja asetusten mukaisia, mikä varmistetaan riippumattoman tarkastuksen ja kansalaisyhteiskunnan toteuttaman seurannan kautta. 1.1 TLAS-järjestelmän perustana Indonesian lait ja asetukset Kestävän metsänhoidon tulosten arviointia ja puutavaran laillisuuden varmentamista valtion omistamissa sekä yksityisessä omistuksessa olevissa metsissä koskevista vaatimuksista ja ohjeista annetulla Indonesian asetuksella (metsätalousministerin asetus P.38/Menhut-II/2009) perustetaan TLAS sekä kestävyysohjelma (SFM) parantamaan metsähallintoa, lopettamaan laiton puunkorjuu ja siihen liittyvä puukauppa sekä takaamaan indonesialaisten puutetuotteiden uskottavuus ja parantamaan niiden mainetta. TLAS käsittää seuraavat osat: 1. Laillisuusvaatimukset 2. Toimitusketjun valvonta 3. Varmennusmenettelyt 4. Lupaohjelma 5. Seuranta. TLAS on perusjärjestelmä, jota käytetään varmistamaan Indonesiassa unioniin ja muille markkinoille suuntautuvaa vientiä varten tuotetun/tuotettujen puun ja puutuotteiden laillisuus. 1.2 TLAS-järjestelmän kehitys – mukana monia sidosryhmiä Indonesian metsäalan sidosryhmät ovat vuodesta 2003 lähtien osallistuneet aktiivisesti TLAS-järjestelmän kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin, mikä on parantanut prosessin seurantaa, avoimuutta ja uskottavuutta. Vuonna 2009 annettiin tämän monia sidosryhmiä käsittävän prosessin tuloksena metsätalousministerin asetus P.38/Menhut-II/2009 ja sen jälkeen metsien käytön tekniset suuntaviivat nro 6/VI-SET/2009 ja nro 02/VI-BPPHH/2010. 2. TLAS-JÄRJESTELMÄN SOVELTAMISALA Indonesian metsävarat voidaan jakaa omistuksen perusteella karkeasti kahteen luokkaan eli valtion metsiin ja yksityisessä omistuksessa oleviin metsiin/maihin. Valtion metsiin kuuluu talousmetsiä, joilla harjoitetaan pitkäkestoista kestävää puuntuotantoa erilaisilla luvilla, sekä metsäalueita, jotka ovat helposti muutettavissa muuhun kuin metsätalouskäyttöön, kuten asutukseksi tai plantaaseiksi. TLAS-järjestelmän soveltamista valtion metsiin ja yksityisessä omistuksessa oleviin metsiin/maihin kuvataan liitteessä II. TLAS-järjestelmä kattaa puun ja puutuotteet kaikkien lupatyyppien osalta sekä kaikkien puualan kauppiaiden, loppupään jalostajien ja viejien toiminnan. Järjestelmä edellyttää, että tuontipuu ja tuodut puutuotteet tulliselvitetään ja että ne ovat Indonesian tuontimääräysten mukaisia. Tuontipuun ja tuotujen puutuotteiden mukana on oltava asiakirjat, jotka takaavat puutavaran laillisuuden sen korjuumaassa. Tuontipuu ja tuodut puutuotteet on sijoitettava valvottuun toimitusketjuun, joka on Indonesian sääntöjen ja määräysten mukainen. Indonesia antaa ohjeet siitä, kuinka tämä toteutetaan. Tietyt puutuotteet saattavat sisältää uusiomateriaaleja. Indonesia antaa ohjeet siitä, kuinka uusiomateriaalien käyttöä käsitellään TLAS-järjestelmässä. Takavarikoitu puu ei kuulu TLAS-järjestelmän piiriin, eikä siihen sen vuoksi voida soveltaa FLEGT-lupaa. TLAS-järjestelmän piiriin kuuluvat kotimarkkinoille ja kansainvälisille markkinoille tarkoitetut puutuotteet. Laillisuus varmennetaan kaikkien indonesialaisten tuottajien, jalostajien ja kauppiaiden (toimijat), myös kotimarkkinoilla toimivien, osalta. 2.1 TLAS-järjestelmän laillisuusvaatimukset Järjestelmä sisältää viisi puutavaran laillisuusvaatimusta. Kyseiset vaatimukset ja niiden varmentamista koskevat ohjeet esitetään liitteessä II. TLAS-järjestelmään sisältyvät myös kestävän metsänhoidon (SFM) tulosten arviointia koskevat vaatimukset ja ohjeet. Arvioitaessa kestävää metsänhoitoa SFM-vaatimusten avulla tarkastetaan samalla, että tarkastettava täyttää asiaankuuluvat laillisuusvaatimukset. Valtion omistamilla mailla talousmetsäalueella (pysyvän metsän alue) toimivat SFM-varmennetut organisaatiot noudattavat sekä asiaankuuluvia laillisuusvaatimuksia että SFM-vaatimuksia. 3. PUUTAVARAN TOIMITUSKETJUN VALVONTA Luvanhaltijan (jos kyseessä ovat käyttöoikeudet), maanomistajan (jos kyseessä on yksityinen maa) tai yrityksen (jos kyseessä ovat kauppiaat, jalostajat ja viejät) on osoitettava, että jokainen vaihe niiden toimitusketjussa on valvottu ja dokumentoitu metsätalousministerin asetusten P.55/Menhut-II/2006 ja P.30/Menhut-II/2012, jäljempänä 'asetukset', mukaisesti. Kyseisten asetusten mukaan maakunta- ja paikallistason metsävirkamiesten on tehtävä kenttätarkastuksia ja hyväksyttävä luvanhaltijoiden, maanomistajien tai jalostajien toimitusketjun eri vaiheissa esittämät asiakirjat. Toimitusketjun eri vaiheissa tehtävät toiminnan tarkastukset esitetään yhteenvetona kaaviossa 1, ja tuonnin osalta ohjeita laaditaan parhaillaan. Kaikkien toimitusketjussa olevien lähetysten on oltava varustettuja asianmukaisilla kuljetusasiakirjoilla. Yritysten on sovellettava asianmukaisia järjestelmiä erottaakseen toisistaan varmennetuista lähteistä peräisin olevan puun tai niistä peräisin olevat puutuotteet ja muista lähteistä peräisin olevan puun tai niistä peräisin olevat puutuotteet sekä pidettävä kirjaa siten, että kyseiset kaksi lähdettä pysyvät erillään toisistaan. Yritysten edellytetään pitävän toimitusketjun kussakin vaiheessa kirjaa siitä, ovatko asianomaiset tukit, tuotteet tai puutavaralähetykset TLAS-varmennettuja. Toimitusketjun toimijoiden edellytetään pitävän kirjaa vastaanotetusta, varastoidusta, jalostetusta ja toimitetusta puusta ja puutuotteista, jotta myöhemmin voitaisiin vertailla määrällisiä tietoja tuotantoketjun eri vaiheiden ja niiden välien osalta. Kyseiset tiedot olisi annettava maakunta- ja paikallistason metsävirkamiesten käyttöön tietojen täsmäytystestien suorittamista varten. Kuhunkin toimitusketjun vaiheeseen liittyviä pääasiallisia toimintoja ja menettelyjä, mukaan luettuna täsmäytys, selitetään tarkemmin tämän liitteen lisäyksessä. Kaavio 1: Toimitusketjun valvonta ja ketjun kussakin vaiheessa vaaditut keskeiset asiakirjat. 4. INSTITUTIONAALINEN RAKENNE LAILLISUUDEN VARMENTAMISTA JA VIENTILUPIEN MYÖNTÄMISTÄ VARTEN 4.1 Johdanto Indonesian TLAS-järjestelmän perustana on toimijakohtaisten lupien toimintamalli, jolla on paljon yhteistä tuotteiden tai metsänhoidon serifiointia koskevien järjestelmien kanssa. Indonesian metsätalousministeriö nimeää joukon vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia (LP ja LV), jotka se valtuuttaa tarkastamaan puutavaran tuottajien, kauppiaiden, jalostajien ja viejien, jäljempänä 'toimijat', toiminnan laillisuuden. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset akkreditoi Indonesian kansallinen akkreditointielin (KAN). Sopimuksia vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten kanssa tekevät toimijat, jotka haluavat, että niiden toiminta varmennetaan lailliseksi, ja laitosten edellytetään toimivan asiaankuuluvien ISO:n suuntaviivojen mukaisesti. Ne ilmoittavat tarkastusten tulokset tarkastettavalle sekä metsätalousministeriölle. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset varmistavat, että tarkastettavat toimivat liitteessä II olevan Indonesian vahvistaman laillisuusmääritelmän mukaisesti, mikä tarkoittaa myös tarkastuksia sen estämiseksi, että tuntemattomista lähteistä peräisin olevaa materiaalia joutuisi niiden toimitusketjuihin. Jos tarkastettavan todetaan täyttävän vaatimukset, sille myönnetään laillisuutta osoittava todistus, joka on voimassa kolme vuotta. LV:t toimivat myös vientilupaviranomaisina, ja ne tarkastavat varmennettujen viejien toimitusketjun tarkastuksissa käytettävät järjestelmät. Jos järjestelmä täyttää vaatimukset, LV myöntää vientilisenssin V-Legal-asiakirjan muodossa. Vienti ilman vientilupaa on kiellettyä. Indonesia on antanut asetuksen, joka takaa kansalaisyhteiskunnan ryhmille oikeuden esittää vastalause vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen suorittamasta toimijan laillisuuden varmentamisesta tai laitoksen toiminnan aikana havaitun laittoman toiminnan johdosta. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen toimintaa koskevia valituksia kansalaisyhteiskunnan ryhmät voivat toimittaa akkreditointielimelle (KAN). TLAS-järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvien eri yksiköiden välisiä suhteita kuvataan kaaviossa 2: 4.2 Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksilla on Indonesian järjestelmässä keskeinen asema. Niiden kanssa tehdään sopimuksia, jotta ne tarkastavat toimitusketjuun kuuluvien yksittäisten yritysten tuotanto- tai jalostustoiminnan tai kaupallisten toimien laillisuuden, mukaan luettuna toimitusketjun koskemattomuus. LV:t myöntävät myös V-Legal-asiakirjoja puutavaran yksittäisiä vientilähetyksiä varten. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia on kahdenlaisia: i) arviointilaitokset (Lembaga Penilai, LP), jotka tarkastavat metsänhoitoyksiköiden toiminnan kestävyyttä koskevien vaatimusten valossa, ja ii) varmentamiselimet (Lembaga Verifikasi, LV), jotka tarkastavat metsänhoitoyksiköt ja metsäteollisuusyritykset laillisuusvaatimusten valossa. Jotta tarkastukset liitteessä II esitettyjen laillisuusvaatimusten noudattamisen varmistamiseksi olisivat mahdollisimman laadukkaita, edellytetään, että LP:t ja LV:t kehittävät tarvittavat hallinnointijärjestelmät, jotka täyttävät pätevyyttä, johdonmukaisuutta, puolueettomuutta, avoimuutta ja arviointiprosessia koskevat vaatimukset asiakirjojen ISO/IEC 17021 (kestävää metsänhoitoa koskeva standardi – LP:t) ja/tai ISO/IEC Guide 65 (laillisuusstandardi – LV:t) mukaisesti. Kyseiset vaatimukset mainitaan TLAS-ohjeissa. LV:t voivat toimia myös lupaviranomaisina. Tällöin LV:t myöntävät vientilisenssejä kansainvälisille markkinoille tarkoitettujen puutuotteiden kattamiseksi. Unionin ulkopuolisia markkinoita varten lupaviranomaiset myöntävät V-Legal-asiakirjoja, ja unionin markkinoita varten myönnetään FLEGT-lupia liitteessä IV kuvattujen vaatimusten mukaisesti. Indonesia kehittää parhaillaan vientilähetysten V-Legal-asiakirjoihin ja FLEGT-lupiin sovellettavia yksityiskohtaisia menettelyjä. Tarkastettavat tekevät LV:iden kanssa sopimuksia, jotta nämä tekisivät laillisuuden tarkastukset ja myöntäisivät laillisuuden osoittavat TLAS-todistukset ja V-Legal-asiakirjat tai FLEGT-luvat kansainvälisille markkinoille suuntautuvaa vientiä varten. LP:t tarkastavat, ovatko puutavaran tuotantoluvat SFM-standardin mukaisia. LP:t eivät myönnä vientilisenssejä. 4.3 Akkreditointielin Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten akkreditoinnista vastaa Indonesian kansallinen akkreditointielin (Komite Akreditasi Nasional, KAN). Jos jonkin LP:n tai LV:n kanssa yhteydessä ilmenee ongelmia, valitukset voi esittää KAN:lle. KAN allekirjoitti metsätalousministeriön kanssa 14 päivänä heinäkuuta 2009 yhteisymmärryspöytäkirjan akkreditointipalvelujen tarjoamisesta TLAS-järjestelmää varten. KAN on riippumaton akkreditointielin, joka on perustettu kansallista standardointia koskevalla hallituksen asetuksella (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 ja kansallista akkreditointikomiteaa koskevalla presidentin asetuksella (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001. KAN noudattaa toiminnassaan ISO/IEC 17011 –standardia (Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia akkreditoiville laitoksille asetetut yleiset vaatimukset). Lisäksi se on laatinut TLAS-järjestelmää varten sisäiset asiakirjat LP:iden (DPLS 13) ja LV:iden (DPLS 14) akkreditoimista varten. KAN aikoo myös laatia vaatimukset ja ohjeet LV:iden akkreditoimiseksi vientilisenssien myöntämisen osalta. KAN:n ovat tunnustaneet kansainvälisesti Pacific Accreditation Cooperation (PAC) ja International Accreditation Forum (IAF) akkreditoimaan sertifiointielimiä laadunhallintajärjestelmien, ympäristöasioiden hallintajärjestelmien ja tuotesertifioinnin osalta. KAN:n tunnustavat myös Asia Pacific Laboratory Accreditation Cooperation (APLAC) ja International Laboratory Accreditation Cooperation (ILAC). 4.4 Tarkastettavat Tarkastettavat ovat toimijoita, joille tehdään laillisuuden tarkastus. Niitä ovat metsänhoitoyksiköt (käyttöoikeuksien haltijat tai puunkäyttöluvan haltijat), yhteismetsiä koskevien lupien haltijat, yksityiset metsän- tai maanomistajat) ja metsäteollisuusyritykset. Metsänhoitoyksiköiden ja metsäteollisuusyritysten on täytettävä sovellettavan TLAS-standardin vaatimukset. Kun kyse on viennistä, metsäteollisuusyritysten on täytettävä vientilisenssille asetetut vaatimukset. Tarkastettavilla on järjestelmässä oikeus valittaa LP:lle tai LV:lle tarkastuksen suorittamisesta tai tuloksista. 4.5 Riippumaton seuranta Kansalaisyhteiskunnalla on keskeinen rooli TLAS-järjestelmän riippumattomassa seurannassa. Riippumattoman seurannan tuottamia havaintoja voidaan käyttää myös osana tässä sopimuksessa edellytettyä määräaikaista arviointia. Jos kyseessä on arviointiin liittyvä sääntöjenvastaisuus, kansalaisyhteiskunnan valitukset toimitetaan suoraan asianomaiselle LP:lle tai LV:lle. Jos valitukseen ei anneta asianmukaista vastausta, kansalaisyhteiskunnan toimijat voivat ilmoittaa asian KAN:lle. Jos sääntöjenvastaisuudet liittyvät akkreditointiin, valitukset on toimitettava suoraan KAN:lle. Milloin tahansa kansalaisyhteiskunnan edustajat havaitsevat toimijoiden toimivan väärin, ne voivat tehdä asiasta valituksen kyseiselle LP:lle tai LV:lle. 4.6 Julkinen valta TLAS-järjestelmästä vastaa metsätalousministeriö, ja se valtuuttaa akkreditoidut LP:t suorittamaan SFM-arviointeja ja LV:t suorittamaan laillisuuden tarkastuksia ja myöntämään V-Legal-asiakirjoja. Metsätalousministeriön alaisuudessa toimii myös lupatiedotusyksikkö. Sen vastuulla on tietojenvaihto, ja se ottaa vastaan ja varastoi tietoja V-Legal-asiakirjojen myöntämisestä sekä vastaa toimivaltaisten viranomaisten tai sidosryhmien kyselyihin. 5. LAILLISUUDEN VARMENTAMINEN 5.1 Johdanto Indonesialaisen puun katsotaan olevan laillista, jos sen alkuperä ja tuotantoprosessit sekä myöhempi jalostus, kuljetus ja kauppa varmennetaan kaikkien sovellettavien, liitteessä II ilmoitettujen Indonesian lakien ja asetusten mukaiseksi. Varmentaminen tapahtuu LV:iden suorittaman vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kautta. 5.2 Laillisuuden varmentaminen ISO/IEC Guide 65:n ja TLAS-ohjeiden mukaisesti laillisuuden varmennusprosessi käsittää seuraavat vaiheet: Hakemus ja sopimuksen teko: Luvanhaltija toimittaa LV:lle hakemuksen, jossa tarkennetaan varmennuksen kohde, luvanhaltijan profiili ja muut tarpeelliset tiedot. Ennen varmennuksen aloittamista luvanhaltija ja LV tekevät sopimuksen, jossa määritellään varmennukseen sovellettavat edellytykset. Varmennussuunnitelma: Varmennussopimuksen allekirjoittamisen jälkeen LV laatii varmennussuunnitelman, jossa nimetään tarkastusryhmä sekä esitetään varmennusohjelma ja toimenpiteiden aikataulu. Suunnitelma toimitetaan tarkastettavalle, ja varmennustoimien päivämäärät sovitaan. Kyseiset tiedot on asetettava etukäteen saataville riippumatonta seurantaa varten LV:iden ja metsätalousministeriön tai joukkotiedotusvälineiden verkkosivuille. Varmennustoimet: Varmennusta varten tehtävä tarkastus käsittää kolme vaihetta, jotka ovat i) tarkastuksen avauskokous, ii) asiakirjatarkastus ja kenttähavainnointi ja iii) tarkastuksen päätöskokous. — Tarkastuksen avauskokous: Tarkastuksen tavoitteesta, kohteesta, aikataulusta ja menetelmistä keskustellaan tarkastettavan kanssa, jotta tämä voi esittää kysymyksiä varmennustoimien menetelmistä ja toteutuksesta. — Asiakirjatarkastus ja kenttähavainnointi: Saadakseen näyttöä siitä, kuinka tarkastettava noudattaa Indonesian TLAS-järjestelmän vaatimuksia, LV tarkastaa tarkastettavan järjestelmät ja menettelyt sekä asiaa koskevat asiakirjat ja tiedot. Vaatimustenmukaisuuden varmentamiseksi LV tekee kenttätarkastuksia, mukaan luettuina virallisten tarkastuskertomusten havaintoja koskevat ristiintarkastukset. LV tarkastaa myös tarkastettavan toimijan puutavaran jäljitettävyysjärjestelmän varmistaakseen riittävän näytön perusteella, että kaikki puutavara täyttää laillisuusvaatimukset. — Tarkastuksen päätöskokous: Varmennuksen tulokset, erityisesti mahdollisesti havaitut vaatimusten noudattamatta jättämiset, esitetään tarkastettavalle. Tarkastettava voi esittää kysymyksiä varmennuksen tuloksista ja selventää LV:n esittämää näyttöä. Raportointi ja päätöksenteko: Tarkastusryhmä laatii varmennuskertomuksen metsätalousministeriön antaman mallin mukaisesti. Kertomus toimitetaan tarkastettavalle neljäntoista kalenteripäivän kuluessa tarkastuskokouksen päättämisestä. Jäljennös kertomuksesta, jossa esitetään kaikki havaitut vaatimusten noudattamatta jättämiset, toimitetaan metsätalousministeriölle. Kertomusta käytetään ennen kaikkea apuna LV:n tehdessä päätöstä varmennustarkastuksen tuloksista.