LIITE

UNIONIN ALUSTEN GUINEA-BISSAUN KALASTUSALUEELLA HARJOITTAMAA KALASTUSTA KOSKEVAT EDELLYTYKSET

I LUKU

Yleiset määräykset

1. Toimivaltaisen viranomaisen nimeäminen

Tämän liitteen soveltamiseksi ja jollei toisin määrätä, viittauksia unionin tai Guinea-Bissaun toimivaltaiseen viranomaiseen pidetään

— unionin osalta: viittauksina Euroopan komissioon, tarvittaessa unionin Guinea-Bissaussa sijaitsevan edustuston välityksellä;

— Guinea-Bissaun osalta: viittauksina kalastuksesta vastaavaan valtioneuvoston ministeriöön.

2. Kalastusalue

Alue, jolla unionin alukset saavat kalastaa, käsittää Guinea-Bissaun kalastusalueen, Guinea-Bissaun ja Senegalin väliseen yhteisalueeseen kuuluva osuus mukaan luettuna, Guinea-Bissaun lainsäädännön ja niiden sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti, joiden osapuoli Guinea-Bissau on.

Perusviivat määritellään kansallisessa lainsäädännössä.

3. Paikallisen edustajan nimeäminen

Tonnikala-aluksia lukuun ottamatta kaikilla unionin aluksilla, jotka haluavat saada tämän pöytäkirjan mukaisen kalastusluvan, on oltava Guinea-Bissauhun sijoittautunut edustaja.

4. Pankkitili

Guinea-Bissau ilmoittaa ennen tämän pöytäkirjan voimaantuloa unionille tiedot pankkitilistä/-tileistä, jolle/joille unionin kalastusalusten sopimuksen mukaisesti maksamat määrät suoritetaan. Aluksen omistaja vastaa pankkisiirtoihin liittyvistä kuluista.

5. Yhteystahot

Osapuolet ilmoittavat toisilleen yhteystahonsa, jotta ne voivat vaihtaa tietoja tämän pöytäkirjan täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa, kuten saaliita ja pyyntiponnistusta koskevien koostettujen tietojen vaihto, kalastuslupiin liittyvät menettelyt sekä alakohtaisen tuen täytäntöönpano.

II LUKU

Kalastusluvat

1 jakso

Sovellettavat menettelyt

1. Ennakkoedellytys kalastusluvan saamiseksi – kelpoisuusehdot täyttävät alukset

Sopimuksen 6 artiklassa tarkoitettujen kalastuslupien myöntämisen edellytyksenä on, että alus on rekisteröity unionin kalastusalusrekisteriin ja että se noudattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/2403 (1) säännöksiä. Kaikkien sopimuksen puitteissa Guinea-Bissaussa harjoitettavaan kalastustoimintaan perustuvien, aluksen omistajaa, aluksen päällikköä tai alusta koskevien aikaisempien velvollisuuksien on oltava täytetty.

2. Kalastuslupahakemus

Unioni toimittaa Guinea-Bissaulle kalastuslupahakemuksen kunkin sellaisen aluksen osalta, joka haluaa harjoittaa sopimuksen nojalla kalastustoimintaa, vähintään 40 päivää ennen luvalle haetun voimassaoloajan alkamista, käyttäen tämän pöytäkirjan liitteessä olevassa lisäyksessä olevaa lomaketta.

Jokaiseen tämän pöytäkirjan mukaiseen ensimmäiseen kalastuslupahakemukseen tai hakemukseen, joka tehdään asianomaisen aluksen teknisen muuttamisen jälkeen, on liitettävä

a) todiste kiinteämääräisen maksun suorittamisesta haetun kalastusluvan voimassaoloajalta;

b) aluksen paikallisen edustajan nimi ja osoite, jos sellainen on;

c) troolarien osalta todiste siitä, että tarkkailijaan liittyvistä kustannuksista on maksettu kiinteämääräinen korvaus etukäteen;

d) troolarien osalta lippuvaltion antama todistus aluksen vetoisuudesta.

Uusittaessa tämän pöytäkirjan mukaista kalastuslupaa sellaisen aluksen osalta, jonka tekniset ominaisuudet eivät ole muuttuneet, uusimishakemukseen liitetään yksinomaan todiste kiinteämääräisen maksun ja tapauksen mukaan tarkkailijaan liittyvistä kustannuksista suoritettavan kiinteämääräisen korvauksen maksamisesta.

3. Kalastusluvan myöntäminen

Guinea-Bissau myöntää kalastusluvan 25 päivän kuluessa täydellisen hakemuksen vastaanottamisesta ja vähintään 15 päivää ennen kalastuskauden alkua. Lupa on lähetettävä aluksen omistajalle

— troolareiden osalta edustajan välityksellä, ja jäljennös siitä on lähetettävä unionille; ja

— tonnikala-alusten osalta unionin Guinea-Bissaussa sijaitsevan edustuston välityksellä.

Tonnikala-alusten osalta toimivaltaisen viranomaisen on lähetettävä kyseisen kalastusluvan jäljennös välittömästi aluksen omistajalle ja tarvittaessa tämän paikalliselle edustajalle sähköisesti, ja jäljennös siitä on lähetettävä myös unionille. Kyseisen jäljennöksen voimassaolo päättyy sen jälkeen, kun alkuperäinen kalastuslupa on vastaanotettu. Kyseinen jäljennös on säilytettävä aluksella, ja se on voimassa 40 päivää, jonka aikana sen katsotaan vastaavan alkuperäistä lupaa.

Jos kalastuslupa uusitaan tämän pöytäkirjan soveltamisaikana, uudessa kalastusluvassa on oltava selkeä viittaus alkuperäiseen kalastuslupaan.

Unioni toimittaa kalastusluvan aluksen omistajalle tai edustajalle. Jos unionin toimistot ovat kiinni, Guinea-Bissau voi toimittaa kalastusluvan suoraan aluksen omistajalle tai tämän edustajalle ja antaa siitä jäljennöksen unionille.

4. Luettelo aluksista, joilla on lupa kalastaa

Kalastusluvan myönnettyään Guinea-Bissau vahvistaa kunkin alusluokan osalta viipymättä lopullisen luettelon aluksista, joilla on lupa kalastaa Guinea-Bissaun kalastusalueella. Luettelo toimitetaan välittömästi kalastuksen valvonnasta vastaavalle kansalliselle viranomaiselle ja sähköisesti unionille.

5. Kalastusluvan voimassaoloaika

Kalastusluvat myönnetään neljännesvuodeksi, puoleksi vuodeksi tai vuodeksi.

Voimassaoloajan alkamisen määrittämiseksi ’vuosittaisella jaksolla’ tarkoitetaan

a) tämän pöytäkirjan ensimmäisen soveltamisvuoden aikana sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivän ja saman vuoden 31 päivän joulukuuta välistä jaksoa;

b) sen jälkeen kutakin kokonaista kalenterivuotta;

c) tämän pöytäkirjan viimeisen soveltamisvuoden aikana 1 päivän tammikuuta ja tämän pöytäkirjan voimassaolon päättymispäivän välistä jaksoa.

Neljännes- ja puolivuosittainen voimassaolojakso alkaa kunkin kuukauden ensimmäisenä päivänä. Kalastuslupa ei kuitenkaan voi olla voimassa sen myöntämisvuoden 31 päivän joulukuuta jälkeen.

6. Kalastusluvan säilyttäminen aluksella

Kalastuslupa on aina säilytettävä aluksella.

Tonnikala- tai pintasiima-aluksen sallitaan kuitenkin kalastaa heti, kun se on merkitty alustavaan luetteloon. Alustava luettelo on säilytettävä tällaisilla aluksilla, kunnes niille toimitetaan niiden kalastuslupa.

7. Kalastusluvan siirtäminen

Kalastuslupa myönnetään aluskohtaisesti, eikä se ole siirrettävissä.

Ylivoimaisen esteen johdosta ja unionin pyynnöstä kalastuslupa kuitenkin korvataan uudella, korvattavan aluksen kaltaiselle toiselle alukselle myönnettävällä luvalla.

Siirto tapahtuu siten, että aluksen omistaja tai tämän Guinea-Bissauhun sijoittautunut edustaja palauttaa korvattavan kalastusluvan, ja Guinea-Bissau antaa viipymättä korvaavan luvan. Korvaava lupa toimitetaan viipymättä aluksen omistajalle tai tämän edustajalle, kun korvattava lupa palautetaan tämän luvun 9 kohdan mukaisesti suoritetun teknisen tarkastuksen jälkeen. Korvaava lupa tulee voimaan päivänä, jona korvattava lupa palautetaan.

Jos korvaavan troolarin vetoisuus on suurempi kuin korvattavan troolarin, maksun lisäosa lasketaan suhteessa vetoisuuden eroon ja jäljellä olevaan voimassaoloaikaan. Aluksen omistaja maksaa lisämaksun kalastusluvan siirron yhteydessä.

Guinea-Bissau saattaa viipymättä ajan tasalle luettelon aluksista, joilla on lupa kalastaa. Uusi luettelo toimitetaan välittömästi kalastuksen valvonnasta vastaavalle kansalliselle viranomaiselle ja unionille.

8. Tukialukset

Guinea-Bissau sallii unionin pyynnöstä, että kalastusluvan saaneilla unionin aluksilla on apunaan tukialuksia. Tukialusten on purjehdittava jonkin unionin jäsenvaltion lipun alla tai kuuluttava jollekin unionin yritykselle, eivätkä ne saa olla varustettuja kalastuksen harjoittamista varten.

Guinea-Bissau laatii luettelon sallituista tukialuksista ja toimittaa sen viipymättä kalastuksen valvonnasta vastaavalle kansalliselle viranomaiselle ja unionille.

Tukialuksilla on oltava Guinea-Bissaun lainsäädännön mukaisesti tätä tarkoitusta varten ja vuosimaksun suorittamista vastaan myönnetty lupa.

9. Troolareiden tekninen tarkastus

Kaikkien unionin troolareiden on kerran vuodessa tai sen jälkeen, kun aluksen vetoisuus on muuttunut, tai jos käytetään kalastusluokan muutoksen aiheuttavia muita pyydyksiä, käytävä Bissaun satamassa teknistä tarkastusta varten Guinea-Bissaun voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti.

Teknisen tarkastuksen tarkoituksena on tarkastaa aluksen ja aluksella olevien pyydysten teknisten ominaisuuksien vaatimustenmukaisuus sekä terveyttä ja guineabissaulaisten merimiesten alukselle ottamista koskevien säännösten noudattaminen.

Guinea-Bissau suorittaa teknisen tarkastuksen 48 tunnin kuluessa siitä, kun troolari saapuu satamaan, edellyttäen että saapumisesta on ilmoitettu ennalta.

Teknisen tarkastuksen päätteeksi Guinea-Bissau antaa aluksen päällikölle viipymättä vaatimustenmukaisuustodistuksen.

Vaatimustenmukaisuustodistus on voimassa yhden vuoden. Jos kalastuksessa siirrytään katkarapuluokasta tai katkarapuluokkaan, tarvitaan uusi vaatimustenmukaisuustodistus. Uusi vaatimustenmukaisuustodistus tarvitaan myös silloin kun alus on poistunut Guinea-Bissaun kalastusalueelta yli 45 päivän ajaksi.

Vaatimustenmukaisuustodistus on aina säilytettävä aluksella.

Teknisen tarkastuksen kustannuksista vastaa aluksen omistaja, ja kustannusten määrä on Guinea-Bissaun lainsäädännössä vahvistettujen tariffien mukainen. Kustannukset eivät saa korkeammat kuin kansallisten alusten tai kolmannen maan lipun alla purjehtivien alusten samasta palvelusta maksamat määrät.

2 jakso

Maksut ja ennakot

Kiinteämääräisen maksun määrä vahvistetaan kunkin alusluokan osalta tämän liitteen lisäyksessä olevissa teknisissä selvityksissä. Maksu sisältää kansalliset ja paikalliset verot lukuun ottamatta satama- ja palvelumaksuja.

Jos kalastuslupa on voimassa alle vuoden, kiinteämääräisen maksun määrää mukautetaan suhteessa haettuun voimassaoloaikaan. Kyseiseen mukautettuun määrään lisätään tapauksen mukaan korotus neljännes- tai puolivuosittaisen keston perusteella vastaavissa teknisissä selvityksissä vahvistettujen tariffien mukaan.

III LUKU

Tekniset säilyttämistoimenpiteet

Kalastusluvan saaneisiin unionin aluksiin sovellettavat aluetta, pyydyksiä ja sivusaaliita koskevat tekniset toimenpiteet määritellään kalastusluokittain tämän liitteen lisäyksessä olevissa teknisissä selvityksissä.

Tonnikala- ja pintasiima-alusten on noudatettava kaikkia ICCAT:n suosituksia.

IV LUKU

Saaliiden ilmoittaminen

1. Kalastuspäiväkirja

Sopimuksen nojalla kalastavan unionin aluksen päällikön on pidettävä kalastuspäiväkirjaa. Tonnikala-alusten osalta kalastuspäiväkirjan on oltava kalastustoimintaa koskevien tietojen keruuta ja toimittamista koskevien ICCAT:n päätöslauselmien mukainen.

Päällikön on kirjattava joka päivä kalastuspäiväkirjaan kunkin pyydetyn ja aluksella pidetyn, FAO:n kolmikirjaimisella koodilla merkityn lajin määrä kilogrammoina elopainoa tai tapauksen mukaan kappalemääränä. Päällikön on mainittava kunkin pääasiallisen lajin osalta myös se, jos saaliita ei ole saatu.

Päällikön on kirjattava kalastuspäiväkirjaan joka päivä tarvittaessa myös kunkin lajin mereen heitetyt määrät kilogrammoina elopainoa tai tapauksen mukaan kappalemääränä.

Kalastuspäiväkirja on täytettävä selkeästi suuraakkosin, ja siinä on oltava päällikön allekirjoitus.

Päällikkö vastaa kalastuspäiväkirjaan merkittyjen tietojen paikkansapitävyydestä.

2. Saalisilmoitukset

2.1 Pyyntiponnistukseen perustuva hallinnointijärjestelmä tämän pöytäkirjan ensimmäisenä ja toisena soveltamisvuonna

Päällikön on ilmoitettava aluksen saaliit luovuttamalla Guinea-Bissaulle kalastuspäiväkirjansa, jotka koskevat aluksen Guinea-Bissaun kalastusalueella oloaikaa.

Päällikön on lähetettävä kalastuspäiväkirjat Guinea-Bissaulle tätä tarkoitusta varten ilmoitettuun sähköpostiosoitteeseen. Guinea-Bissau vahvistaa viipymättä vastaanottaneensa ne vastaamalla sähköpostiviestiin.

Vaihtoehtoisesti kalastuspäiväkirjat voidaan toimittaa myös seuraavasti:

a) jos alus poikkeaa jossakin Guinea-Bissaun satamassa, kunkin kalastuspäiväkirjan alkuperäiskappale luovutetaan Guinea-Bissaun kalastusministeriön teollisen kalastuksen pääosaston, jäljempänä ’teollisen kalastuksen pääosasto’, edustajalle, joka antaa siitä kirjallisen vastaanottoilmoituksen;

b) jos alus poistuu Guinea-Bissaun kalastusalueelta poikkeamatta sitä ennen jossakin Guinea-Bissaun satamassa, kunkin kalastuspäiväkirjan alkuperäiskappale on lähetettävä postitse 14 päivän kuluessa siitä, kun saavutaan mihin tahansa muuhun satamaan, ja joka tapauksessa 30 päivän kuluessa Guinea-Bissaun kalastusalueelta poistumisesta.

Päällikön on lähetettävä unionille jäljennös kaikista kalastuspäiväkirjoista. Tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten päälliköiden on lähetettävä jäljennös kaikista kalastuspäiväkirjoistaan myös jollekin seuraavista tutkimuslaitoksista:

a) IRD (Institut de recherche pour le développement);

b) IEO (Instituto Español de Oceanografia); tai

c) IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera).

Jos alus palaa Guinea-Bissaun kalastusalueelle aluksen kalastusluvan voimassaoloaikana, on tehtävä uusi toiminta- ja saalisilmoitus.

Jollei tämän luvun määräyksiä noudateta, Guinea-Bissau voi peruuttaa asianomaisen aluksen kalastusluvan siihen asti, kun puuttuvat saalisilmoitukset toimitetaan, ja rangaista aluksen omistajaa voimassa olevassa kansallisessa lainsäädännössä tätä varten vahvistettujen säännösten mukaisesti. Rikkomuksen toistuessa Guinea-Bissau voi kieltäytyä uusimasta kalastuslupaa. Guinea-Bissau ilmoittaa viipymättä unionille kaikista tässä yhteydessä sovelletuista seuraamuksista.

2.2 Kiintiöihin perustuva hallinnointijärjestelmä tämän pöytäkirjan kolmannesta soveltamisvuodesta

1. Sopimuksen nojalla kalastavan unionin aluksen päällikön on pidettävä kalastuspäiväkirjaa sovellettavien ICCAT:n päätöslauselmien ja suositusten mukaisesti. Päällikkö vastaa sähköiseen kalastuspäiväkirjaan merkittyjen tietojen paikkansapitävyydestä.

2. Kaikilla unionin aluksilla, joilla on tämän pöytäkirjan nojalla myönnetty lisenssi, on oltava sähköinen raportointijärjestelmä, jäljempänä ’ERS-järjestelmä’, jolla pystytään rekisteröimään ja välittämään aluksen kalastustoimintaan liittyviä tietoja, jäljempänä ’ERS-tiedot’.

3. Saaliiden ilmoittamista koskevat menettelyt ovat seuraavat: a) kaikkien tämän pöytäkirjan mukaisesti Guinea-Bissaun vesillä toimivien alusten päälliköiden on pidettävä päivittäin sähköistä kalastuspäiväkirjaa ja toimitettava se ERS-järjestelmän kautta (tämän liitteen lisäys 4), tai silloin, kun järjestelmä ei toimi, lähetettävä se sähköpostilla sekä lippuvaltion että Guinea-Bissaun kalastuksenseurantakeskukseen seitsemän päivän kuluessa kalastusalueelta poistumisesta; b) sähköisessä kalastuspäiväkirjassa on täsmennettävä kunkin pyydetyn ja aluksella pidetyn, FAO:n kolmikirjaimisella koodilla merkityn lajin määrä kilogrammoina elopainoa tai tapauksen mukaan kappalemääränä. Päällikön on mainittava kunkin pääasiallisen lajin osalta myös se, jos saaliita ei ole saatu. Päällikön on kirjattava kalastuspäiväkirjaan myös kunkin lajin mereen heitetyt määrät kilogrammoina elopainoa tai tapauksen mukaan kappalemääränä.

4. Alus toimittaa ERS-tiedot lippuvaltiolleen, joka saattaa ne automaattisesti Guinea-Bissaun käyttöön. Lippuvaltio varmistaa tietojen vastaanottamisen ja tallentamisen sähköiseen tietokantaan, jossa ne säilyvät suojattuina vähintään 36 kuukautta.

5. Lippuvaltio ja Guinea-Bissau huolehtivat siitä, että niillä on tarvittavat tietotekniset laitteet ja ohjelmistot ERS-tietojen automaattiseen toimittamiseen tämän liitteen lisäyksessä 4 olevassa 3 kohdassa täsmennetyssä muodossa.

6. ERS-tietojen toimittamisessa on käytettävä sähköisiä viestintävälineitä, joita Euroopan komissio hallinnoi kalastukseen liittyvien tietojen vaihtamiseksi vakiomuodossa.

7. Ellei saalisilmoitukseen liittyviä määräyksiä noudateta, Guinea-Bissau voi peruuttaa asianomaisen aluksen kalastusluvan siihen asti, kun puuttuvat saalisilmoitukset toimitetaan, ja rangaista aluksen omistajaa voimassa olevassa kansallisessa lainsäädännössä tätä varten vahvistettujen säännösten mukaisesti. Rikkomuksen toistuessa Guinea-Bissau voi kieltäytyä uusimasta kalastuslupaa. Guinea-Bissau ilmoittaa viipymättä unionille kaikista tässä yhteydessä sovelletuista seuraamuksista.

8. Lippuvaltio ja Guinea-Bissau nimeävät kumpikin ERS-vastaavan, joka toimii yhteystahona tämän liitteen täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa. Lippuvaltio ja Guinea-Bissau ilmoittavat toisilleen ERS-vastaavansa yhteystiedot ja päivittävät niitä tarvittaessa viipymättä.

3. Siirtyminen sähköiseen järjestelmään

Osapuolet neuvottelevat sekakomiteassa järjestelyistä, joita toteutetaan siirryttäessä ERS-järjestelmään, jossa unionin alukset kirjaavat ja toimittavat Guinea-Bissaulle sopimuksen nojalla toteutettuihin kalastustoimiin liittyvät tiedot sähköisesti tämän liitteen lisäyksessä olevien määräysten mukaisesti.

Siirtymisen olisi tapahduttava viimeistään tämän pöytäkirjan kolmannen soveltamisvuoden alussa.

4. Tonnikala- ja pintasiima-aluksille kuuluvien maksujen tilitys

Unioni vahvistaa kunkin tonnikala- ja pintasiima-aluksen suoritettavaksi kuuluvien maksujen lopullisen tilityksen edelliselle kalenterivuodelle ajoittuneen kalastuskauden osalta.

Unioni lähettää lopullisen tilityksen Guinea-Bissaulle ja aluksen omistajalle ennen sitä vuotta, jona saaliit on saatu, viimeistään seuraavan vuoden 31 päivää toukokuuta.

Jos lopullisessa tilityksessä vahvistettu summa on kalastusluvan saamiseksi maksettua kiinteämääräistä maksua suurempi, aluksen omistaja suorittaa loppumaksun viipymättä Guinea-Bissaulle. Jos lopullisessa tilityksessä vahvistettu summa on kiinteämääräistä maksua pienempi, erotusta ei palauteta aluksen omistajalle.

V LUKU

Purkaminen ja jälleenlaivaus

1. Saaliin purkaminen tai jälleenlaivaus

Jos unionin alus haluaa purkaa tai jälleenlaivata Guinea-Bissaun kalastusalueella pyytämiään saaliita Bissaun satamassa, aluksen päällikön on ilmoitettava teollisen kalastuksen pääosaston edustajalle vähintään 24 tuntia ennen purkamista tai jälleenlaivausta seuraavat tiedot:

a) saaliit purkavan tai jälleenlaivaavan unionin aluksen nimi;

b) purkamis- tai jälleenlaivaussatama;

c) purkamista tai jälleenlaivausta varten suunniteltu päivä ja kellonaika;

d) kunkin purettavan tai jälleenlaivattavan lajin määrä (ilmoitettu kilogrammoina elopainoa tai tapauksen mukaan kappalemääränä) (FAO:n kolmikirjaimisella koodilla merkittynä);

e) jälleenlaivauksen osalta saaliit vastaanottavan aluksen nimi.

Kun saaliita jälleenlaivataan, päällikön on varmistettava, että vastaanottavalla aluksella on toimivaltaisten viranomaisten tällaista toimenpidettä varten myöntämä lupa.

Jälleenlaivaus on suoritettava Bissaun sataman redillä; toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat sataman maantieteelliset koordinaatit aluksen päällikölle ja aluksen edustajalle. Saaliiden jälleenlaivaus merellä on kielletty.

Kyseisten määräysten rikkominen johtaa Guinea-Bissaun lainsäädännössä tätä varten säädettyjen seuraamusten soveltamiseen.

2. Luontoissuoritukset elintarviketurvan parantamiseksi

Troolarit ovat velvollisia purkamaan osan saaliistaan Guinea-Bissaussa osana maan elintarviketurvaa. Purkamiset on toteutettava seuraavasti:

— 2,5 tonnia neljännesvuotta ja alusta kohden, kun kyseessä ovat kaloja ja pääjalkaisia pyytävät alukset;

— 1,25 tonnia neljännesvuotta ja alusta kohden, kun kyseessä ovat katkarapualukset.

Kyseisen toimenpiteen täytäntöönpanon helpottamiseksi aluskohtaiset suoritukset voidaan koota useamman aluksen ryhmiin ja asettaa saataville kumulatiivisesti useamman vuosineljänneksen osalta. Saaliiden purkamiset on suoritettava Bissaun satamassa, ja saaliita on oltava vastaanottamassa teollisen kalastuksen pääosaston edustaja.

Teollisen kalastuksen pääosasto laatii ja allekirjoittaa luontoissuoritusten vastaanottamisesta joka kerta lomakkeen, joka palautetaan aluksen päällikölle.

Purkamiset voidaan toteuttaa osapuolten yhteisellä sopimuksella erikseen määriteltävin järjestelyin.

VI LUKU

Tarkastukset ja valvonta

1. Kalastusalueelle saapuminen ja siltä poistuminen

Kaikista kalastusluvan saaneiden unionin alusten Guinea-Bissaun kalastusalueelle saapumisista ja siltä poistumisista on ilmoitettava Guinea-Bissaulle viimeistään 24 tuntia ennen saapumista tai poistumista. Tonnikala- ja pintasiima-aluksilla kyseinen määräaika on neljä tuntia.

Saapumisestaan tai poistumisestaan ilmoittavan aluksen on annettava erityisesti seuraavat tiedot:

a) suunnitellun saapumisen tai poistumisen päivä, kellonaika ja paikka;

b) kunkin aluksella pidetyn, FAO:n kolmikirjaimisella koodilla merkityn lajin määrä kilogrammoina elopainoa tai tapauksen mukaan kappalemääränä;

c) tuotteiden jalostusaste.

Ilmoitus on toimitettava ensisijaisesti sähköpostilla tai, jos se ei ole mahdollista, faksilla tai radiolla Guinea-Bissaun ilmoittamaan sähköpostiosoitteeseen, faksinumeroon tai radiotaajuuteen. Guinea-Bissau ilmoittaa asianomaisille aluksille ja unionille viipymättä kaikista sähköpostiosoitteeseen, faksinumeroon tai radiotaajuuteen tehdyistä muutoksista.

Alus, joka tavataan kalastamasta Guinea-Bissaun alueella ilman ennakolta tehtyä saapumisilmoitusta, katsotaan ilman lupaa kalastavaksi alukseksi.

2. Alusten sijainti-ilmoitukset – VMS-järjestelmä

Unionin aluksilla on Guinea-Bissaun alueella ollessaan oltava satelliittiseurantalaitteet (Vessel Monitoring System – VMS), joilla varmistetaan, että alusten sijainti on automaattisesti ja jatkuvasti niiden lippuvaltion kalastuksenseurantakeskuksen tiedossa.

Alukselle tietojen välittämiseksi asennetun satelliittivälitystä käyttävän ja sijainnin jatkuvasti kertovan järjestelmän poistaminen, katkaiseminen, tuhoaminen, vahingoittaminen ja toimintakyvyttömäksi tekeminen on kiellettyä; samoin on kiellettyä tarkoituksellisesti muuttaa, ohjata muualle tai väärentää kyseisen järjestelmän tuottamia tai rekisteröimiä tietoja.

Sijainti-ilmoitukset tehdään pääsääntöisesti VMS/ERS-järjestelmän kautta tai silloin, kun se ei toimi, sähköpostilla, faksilla tai radion välityksellä. Guinea-Bissau ilmoittaa asianomaisille aluksille ja unionille viipymättä kaikki sähköpostiosoitteen, faksinumeron tai radiotaajuuden muutokset.

Kussakin sijainti-ilmoituksessa on oltava seuraavat tiedot:

a) aluksen tunnistetiedot;

b) aluksen viimeisin maantieteellinen sijainti (pituus- ja leveyspiiri) siten, että virhemarginaali on alle 500 metriä ja luotettavuusväli 99 prosenttia;

c) sijainnin kirjaamisen päivä ja kellonaika;

d) aluksen nopeus ja kurssi; ja

e) annettuna lisäyksessä 3 olevan mallin muodossa.

Alus, joka tavataan kalastamasta Guinea-Bissaun alueella ilman ennakolta tehtyä saapumisilmoitusta, katsotaan määräyksiä rikkovaksi alukseksi.

3. Tarkastukset merellä tai satamassa

Tarkastuksen kalastusluvan saaneille unionin aluksille Guinea-Bissaun kalastusalueella tai satamassa tekevät Guinea-Bissaun alukset ja tarkastajat, jotka ovat selvästi tunnistettavissa kalastuksen valvontaan osoitetuiksi tahoiksi.

Guinea-Bissaun tarkastajien on ennen unionin alukselle nousemista ilmoitettava alukselle päätöksestään tehdä tarkastus. Tarkastuksen tekee enintään kaksi tarkastajaa, joiden on ennen tarkastuksen tekemistä todistettava henkilöllisyytensä ja tarkastajan pätevyytensä. Tarkastuksiin voi tarvittaessa osallistua Guinea-Bissaun kansallisten turvallisuusjoukkojen edustajia kansainvälisen merioikeuden mukaisesti.

Guinea-Bissaun tarkastajat ovat unionin aluksella ainoastaan sen ajan, joka on tarpeen tarkastustehtävien suorittamiseksi. Heidän on tehtävä tarkastus siten, että siitä on mahdollisimman vähän haittaa alukselle ja sen kalastustoiminnalle ja lastille.

Guinea-Bissau voi sallia unionin valtuuttamien tarkastajien osallistumisen tarkastukseen tarkkailijoina.

Unionin aluksen päällikön on helpotettava Guinea-Bissaun tarkastajien alukselle pääsyä ja työtä.

Guinea-Bissaun tarkastajat laativat jokaisen tarkastuksen päätteeksi tarkastusraportin. Unionin aluksen päälliköllä on oikeus tehdä tarkastusraporttiin huomautuksensa. Raportin laatinut tarkastaja ja unionin aluksen päällikkö allekirjoittavat tarkastusraportin.

Guinea-Bissaun tarkastajat antavat unionin aluksen päällikölle jäljennöksen tarkastusraportista ennen alukselta poistumistaan. Guinea-Bissau toimittaa tarkastusraportin jäljennöksen unionille kahdeksan päivän kuluessa tarkastuksesta.

4. Saaliiden valvonta

Sovellettaessa bruttorekisteritonneihin (brt) perustuvaa hallinnointijärjestelmää tämän pöytäkirjan kahden ensimmäisen soveltamisvuoden aikana otostarkastuksilla tarkastetaan, vastaavatko kalastuspäiväkirjoissa ilmoitetut tiedot ja saadut saaliit toisiaan; tarkastukset suoritetaan neljännesvuosittain, ja vuorotellen tarkastetaan kolmannes unionin troolareista, joilla on lupa kalastaa.

Tarkastus, joka kestää enintään neljä tuntia, suoritetaan kalastusmatkan päättyessä, ja siitä ilmoitetaan 24 tuntia etukäteen.

Toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat aluksen päällikölle ja aluksen edustajalle tarkastuksen suorittamispaikan maantieteelliset koordinaatit.

Sovellettaessa TACiin perustuvaa hallinnointijärjestelmää tämän pöytäkirjan kolmannesta soveltamisvuodesta alkaen saaliiden valvontatiheyttä tarkastellaan uudelleen, jotta voidaan ottaa huomioon saalistietojen varmentamiseksi käyttöönotettu ERS-järjestelmä.

VII LUKU

Rikkomukset

1. Rikkomusten käsittely

Kaikki tämän liitteen määräysten rikkomukset, joihin kalastusluvan saanut unionin alus on syyllistynyt, on mainittava tarkastusraportissa.

Tarkastusraportissa oleva päällikön allekirjoitus ei rajoita aluksen omistajan oikeutta puolustautua ilmoitetun rikkomuksen johdosta.

2. Aluksen pysäyttäminen – tiedotuskokous

Jos ilmoitetun rikkomuksen osalta kansallisessa lainsäädännössä niin säädetään, rikkomukseen syyllistynyt unionin alus voidaan pakottaa keskeyttämään kalastustoimintansa ja, jos alus on merellä, palaamaan johonkin Guinea-Bissaun satamaan.

Guinea-Bissau ilmoittaa unionille 48 tunnin kuluessa kaikista kalastusluvan saaneiden unionin alusten pysäyttämisistä. Tähän ilmoitukseen on liitettävä todisteet havaitusta rikkomuksesta.

Ennen kuin asianomaisen aluksen, päällikön tai lastin suhteen toteutetaan mitään toimenpiteitä, lukuun ottamatta todisteiden säilyttämiseksi toteutettavia toimenpiteitä, Guinea-Bissau järjestää unionin pyynnöstä yhden työpäivän kuluessa aluksen pysäyttämistä koskevasta ilmoituksesta tiedotuskokouksen niiden seikkojen selventämiseksi, jotka ovat johtaneet aluksen pysäyttämiseen, ja mahdollisten jatkotoimien selittämiseksi. Tiedotuskokoukseen voi osallistua edustaja aluksen lippuvaltiosta.

3. Rikkomuksesta määrättävä seuraamus – sovittelumenettely

Guinea-Bissau määrää ilmoitetusta rikkomuksesta asetettavan seuraamuksen sen voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Jos rikkomuksen ratkaisu edellyttää oikeudellista menettelyä, Guinea-Bissaun ja unionin välillä aloitetaan ennen tällaisen menettelyn vireille panoa sovittelumenettely seuraamuksen ehtojen ja tason määrittämiseksi. Aluksen lippuvaltion edustaja voi osallistua kyseiseen sovittelumenettelyyn. Sovittelumenettely päättyy viimeistään neljän päivän kuluttua aluksen pysäyttämistä koskevasta ilmoituksesta.

4. Oikeudellinen menettely – pankkivakuus

Jos sovittelumenettely epäonnistuu ja rikkomus viedään toimivaltaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi, rikkomukseen syyllistyneen aluksen omistajan on asetettava Guinea-Bissaun osoittamaan pankkiin Guinea-Bissaun asettaman suuruinen vakuus, jonka määrä kattaa kaikki aluksen pysäyttämisestä, arvioidusta sakosta ja mahdollisista korvauksista aiheutuvat kustannukset. Pankkivakuutta ei voi vapauttaa ennen kuin oikeuskäsittely on päättynyt.

Vakuus vapautetaan ja palautetaan tuomion antamisen jälkeen viipymättä aluksen omistajalle

a) kokonaisuudessaan, jos seuraamuksia ei määrätä,

b) jäljellä olevan määrän osalta, jos seuraamukseksi määrätään pankkivakuutta pienempi sakko.

Guinea-Bissau ilmoittaa oikeudellisen menettelyn tulokset unionille kahdeksan päivän kuluessa tuomion antamisesta.

5. Aluksen vapauttaminen

Alus ja sen päällikkö saavat poistua satamasta heti, kun sovittelumenettelyssä määrätty seuraamus on suoritettu tai kun pankkivakuus on asetettu.

VIII LUKU

Merimiesten ottaminen palvelukseen

1. Palvelukseen otettavien merimiesten lukumäärä

Kukin unionin troolari ottaa kalastuslupansa voimassaoloaikana miehistöönsä guineabissaulaisia merimiehiä seuraavasti:

a) alle 250 brt:n troolarit: viisi merimiestä;

b) 250–400 brt:n troolarit: kuusi merimiestä;

c) 400–650 brt:n troolarit: seitsemän merimiestä;

d) yli 650 brt:n troolarit: kahdeksan merimiestä.

Unionin alusten omistajien on pyrittävä ottamaan aluksilleen ylimääräisiä guineabissaulaisia merimiehiä.

2. Merimiesten valinta

Guinea-Bissaun toimivaltaiset viranomaiset laativat ja pitävät ajan tasalla ohjeellisen luettelon pätevistä merimiehistä, joilla on (kansainvälisen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevan yleissopimuksen, STCW, normien mukainen) meriturvallisuustodistus ja siten pätevyys tulla otetuiksi palvelukseen unionin aluksille. Kyseinen luettelo ja sen säännölliset päivitykset on annettava tiedoksi unionille.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu luettelo laaditaan käyttäen arviointiperusteita, joiden perusteella on mahdollista valita päteviä merimiehiä. Merimiehellä on oltava

a) voimassa oleva Guinea-Bissaun passi;

b) voimassa oleva merimieskirja, joka osoittaa, että hän on saanut kalastusalusten henkilöstölle tarkoitetun meriturvallisuuden peruskoulutuksen voimassa olevien kansainvälisten vaatimusten mukaisesti;

c) todistettavaa kokemusta teollisella kalastusaluksella työskentelystä;

d) voimassa oleva lääkärintodistus, jossa todetaan, että hän soveltuu työskentelemään kalastusaluksilla.

Aluksen omistaja tai tämän edustaja voi valita tästä luettelosta palvelukseen otettavat merimiehet ja ilmoittaa Guinea-Bissaulle heidän ottamisestaan miehistöön.

3. Merimiesten sopimukset

Merimiesten työsopimus tehdään aluksen omistajan tai tämän edustajan sekä merimiehen, jota tarvittaessa edustaa hänen ammattiyhdistyksensä, välillä yhdessä Guinea-Bissaun kanssa. Siinä määrätään erityisesti palvelukseen ottamisen päivä ja satama.

Sopimus takaa merimiehille heihin Guinea-Bissaussa sovellettavan sosiaaliturvajärjestelmän etuudet. Niihin kuuluvat henki-, sairaus- ja tapaturmavakuutus.

Allekirjoittajille annetaan jäljennös sopimuksesta.

Guineabissaulaisiin merimiehiin sovelletaan Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vahvistamia työelämän perusoikeuksia. Tämä koskee erityisesti yhdistymisvapautta ja työntekijöiden kollektiivisen neuvotteluoikeuden tosiasiallista tunnustamista sekä syrjinnän poistamista työssä ja ammatin harjoittamisen yhteydessä.

4. Merimiesten palkat

Guineabissaulaisten merimiesten palkan maksaa aluksen omistaja. Palkka vahvistetaan ennen kalastusluvan myöntämistä aluksen omistajan tai tämän edustajan ja Guinea-Bissaun yhteisestä sopimuksesta.

Palkka ei voi olla guineabissaulaisten alusten miehistöjen palkkaa eikä ILO:n vaatimuksia pienempi.

5. Merimiesten velvollisuudet

Merimiehen on ilmoittauduttava hänelle osoitetun aluksen päällikölle sopimuksessaan ilmoitettua palvelukseenottopäivää edeltävänä päivänä. Päällikön on ilmoitettava merimiehelle palvelukseen ottamisen päivämäärä ja kellonaika. Jos merimies ei saavu paikalle palvelukseen ottamiselle vahvistettuna päivänä ja kellonaikana tai jos hänen pätevyytensä ei vastaa aluksen päällikön odotuksia, kyseisen merimiehen sopimuksen katsotaan rauenneen. Hänet korvataan toisella guineabissaulaisella merimiehellä ilman, että tämä viivyttää aluksen lähtöä.

IX LUKU

Tarkkailijat

1. Kalastustoiminnan tarkkailu

Kalastusluvan saaneiden alusten sopimuksen puitteissa harjoittamaan kalastustoimintaan sovelletaan tarkkailijaohjelmaa.

Tonnikala- ja pintasiima-alusten osalta osapuolet kuulevat toisiaan ja muita asiasta kiinnostuneita maita mahdollisimman pian alueellisten tarkkailijoiden järjestelmän määrittelystä ja toimivaltaisen kalastusjärjestön valinnasta.

Muille aluksille otetaan Guinea-Bissaun nimeämä tarkkailija. Jos tarkkailija ei saavu sovittuun paikkaan sovittuna aikana, hänen tilalleen on otettava toinen tarkkailija, jotta alus voi aloittaa viipymättä toimintansa.

2. Nimetyt alukset ja tarkkailijat

Guinea-Bissau ilmoittaa kalastuslupaa myöntäessään unionille ja aluksen omistajalle tai tämän edustajalle nimetyt alukset ja tarkkailijat sekä ajan, jonka tarkkailija viettää kullakin aluksella. Guinea-Bissau ilmoittaa viipymättä unionille ja aluksen omistajalle tai tämän edustajalle kaikista nimettyjen alusten tai tarkkailijoiden muutoksista.

Tarkkailijan aluksellaoloaika ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen hänen tehtäviensä suorittamiseksi.

3. Kiinteämääräinen taloudellinen korvaus

Kalastuslupamaksun suorittamisen yhteydessä aluksen omistaja maksaa Guinea-Bissaulle kunkin aluksen osalta kiinteämääräisen summan, joka on 8 000 euroa vuodessa ja jota mukautetaan nimettyjen alusten kalastusluvan voimassaolon keston mukaan.

4. Tarkkailijan palkka

Tarkkailijan palkan ja sosiaalimaksut maksaa Guinea-Bissau.

5. Alukselle ottamisen edellytykset

Tarkkailijaa on kohdeltava kuten aluksen päällystöä. Tarkkailijalle aluksella järjestettävässä majoituksessa otetaan kuitenkin huomioon aluksen tekninen rakenne.

Aluksen omistaja vastaa majoituksesta ja ruokailusta aluksella aiheutuvista kuluista.

Aluksen päällikön on kaikin vastuulleen kuuluvin tavoin huolehdittava tarkkailijan fyysisestä turvallisuudesta ja hyvinvoinnista.

Tarkkailijalla on oltava käytettävissään kaikki tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavat keinot. Hänellä on oltava käytössään viestintävälineet, kalastustoimintaan liittyvät asiakirjat, erityisesti kalastuspäiväkirja ja lokikirja, ja hänellä on oltava pääsy niihin aluksen osiin, jotka liittyvät suoraan hänen tehtäviinsä.

6. Tarkkailijan velvollisuudet

Tarkkailijan on koko aluksellaolonsa ajan

a) kaikin mahdollisin tavoin huolehdittava siitä, etteivät kalastustoimet keskeydy tai häiriinny;

b) käsiteltävä hyvin aluksella olevia varusteita ja laitteistoja;

c) ottaa huomioon aluksen kaikkien asiakirjojen luottamuksellisuuden.

7. Tarkkailijan alukselle nousu ja alukselta poistuminen

Aluksen omistajan tai tämän edustajan on ilmoitettava Guinea-Bissaulle 10 päivää ennen alukselle nousemista tarkkailijan alukselle nousemisen päivä, kellonaika ja satama. Jos tarkkailija nousee alukselle muussa kuin kotimaassaan, aluksen omistaja vastaa kuluista, jotka aiheutuvat tarkkailijan matkustamisesta kyseiseen satamaan.

Jos tarkkailija ei poistu alukselta Guinea-Bissaun satamassa, aluksen omistaja vastaa kuluista, jotka aiheutuvat tarkkailijan mahdollisimman pikaisesta paluusta Guinea-Bissauhun.

8. Tarkkailijan tehtävät

Tarkkailijan tehtävänä on

a) tehdä havaintoja aluksen kalastustoiminnasta;

b) tarkistaa kalastusta harjoittavan aluksen sijainti;

c) toteuttaa tieteellisiin ohjelmiin liittyviä toimia, mukaan lukien näytteiden otto biologisiin tarkoituksiin;

d) laatia luettelo käytetyistä pyydyksistä;

e) tarkastaa Guinea-Bissaun alueella pyydettyjä saaliita koskevat tiedot kalastuspäiväkirjasta;

f) tarkistaa sivusaaliiden prosenttiosuudet sen perusteella, mitä kullekin luokalle on selvityksissä määritelty, ja tehdä arvio poisheitetyistä määristä;

g) osana tehtäviään ilmoittaa tehtäviensä yhteydessä tekemistään havainnoista kerran päivässä, mukaan luettuna aluksella olevien pää- ja sivusaaliiden määrä.

9. Tarkkailijan raportti

Ennen alukselta poistumistaan tarkkailija esittää aluksen päällikölle raportin havainnoistaan. Aluksen päälliköllä on oikeus merkitä tarkkailijan raporttiin huomautuksensa. Tarkkailija ja päällikkö allekirjoittavat raportin. Päällikkö saa jäljennöksen tarkkailijan raportista.

Tarkkailija toimittaa raporttinsa Guinea-Bissaulle. Saaliita ja poisheitettyjä määriä koskevat tiedot toimitetaan Guinea-Bissaun tiedeinstituutille (CIPA), joka käsittelee ja analysoi ne ja esittää ne sen jälkeen yhteiselle tiedekomitealle. Tarkkailijan raportista lähetetään sähköisesti jäljennös unionille.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81).