Vuoden 1989 kansainvälinen juutti- ja juuttituotesopimus



Virallinen lehti nro L 029 , 04/02/1991 s. 0004 - 0018

Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 16 s. 0195

Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 16 s. 0195



VUODEN 1989 KANSAINVÄLINEN JUUTTI- JA JUUTTITUOTESOPIMUS JOHDANTO TÄMÄN SOPIMUKSEN SOPIMUSPUOLET, JOTKA OTTAVAT HUOMIOON uuden kansainvälisen talousjärjestelmän käyttöön ottamista koskevan julistuksen ja toimintaohjelman?(1), OTTAVAT HUOMIOON integroidun perushyödykeohjelman päätöslauselmat 93 (IV), 124 (V) ja 155 (VI), jotka Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssi on hyväksynyt neljännessä, viidennessä ja kuudennessa istunnossaan, ja konferenssin seitsemännen istunnon päätösasiakirjan II luvun B jakson, OTTAVAT LISÄKSI HUOMIOON uuden huomattavan toimintaohjelman 1980-luvulle, joka suosii vähiten kehittyneitä maita, ja erityisesti sen 82 kohdan(2), TUNNUSTAVAT juutin ja juuttituotteiden merkityksen useiden viejäkehitysmaiden taloudelle, KATSOVAT, että läheinen kansainvälinen yhteistyö kyseiseen perushyödykkeeseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi suosii viejämaiden taloudellista kehitystä ja vahvistaa viejä- ja tuojamaiden välistä taloudellista yhteistyötä, KATSOVAT, että vuoden 1982 kansainvälinen juutti- ja juuttituotesopimus on vaikuttanut huomattavasti tähän viejä- ja tuojamaiden väliseen yhteistyöhön, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: I LUKU TAVOITTEET 1 artikla Tavoitteet 1. Sekä viejä- että tuojajäsenmaiden etuja silmällä pitäen ja Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin integroitua perushyödykeohjelmaa koskevissa päätöslauselmissaan 93(IV), 124(V) ja 155 (VI) hyväksymien asianomaisten päämäärien saavuttamiseksi sekä ottaen huomioon sen päätöslauselman 98(IV) ja UNCTAD VII:n loppuasiakirjan II luvun B-jakson, vuoden 1989 kansainvälisen juutti- ja juuttituotesopimuksen (jäljempänä "tämä sopimus") tavoitteena on: a) saada aikaan toimivat puitteet viejä- ja tuojajäsenten välille yhteistyötä ja neuvotteluja varten juuttitalouden kehitystä silmälläpitäen. b) edistää kansainvälisen juutti- ja juuttituotekaupan laajentumista ja monipuolistumista; c) parantaa juuttimarkkinoiden rakenteellisia olosuhteita: d) kiinnittää järjestön toimenpiteissä asianmukaista huomiota ympäristökysymyksiin, erityisesti herättämällä ihmiset tietoisiksi niistä edullisista vaikutuksista, joita juutilla luonnontuotteena on; e) parantaa juutin ja juuttituotteiden kilpailukykyä; f) ylläpitää ja laajentaa olemassa olevia juutti- ja juuttituotemarkkinoita ja samalla kehittää niille uusia markkinoita; g) parantaa markkinatutkimusta kansainvälisiä juuttimarkkinoita koskevan tiedon lisäämisen varmistamiseksi; h) kehittää uusia juutin käyttötapoja, mukaan lukien sellaiset juuttituotteet, jotka lisäisivät juutin kysyntää; i) kannustaa juutin ja juuttituotteiden lisääntyvää jalostusta ja edelleen käsittelyä sekä tuoja- että viejämaissa; j) kehittää juutin tuotantoa tarkoituksena parantaa mm. sen yksikkötuotosta ja laatua tuoja- ja viejämaiden hyväksi; k) kehittää juuttituotteiden tuotantoa tarkoituksena parantaa mm. niiden laatua ja alentaa tuotantokustannuksia; l) kehittää määrällisesti juutin ja juuttituotteiden tuotantoa, vientiä ja tuontia niin, että se vastaa kysynnän ja tarjonnan vaatimuksia maailmassa. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa mainittuihin tavoitteisiin tulisi pyrkiä erityisesti: a) tutkimus- ja kehitystyöhankkeiden sekä markkinoiden edistämiseen ja kustannusten alentamiseen tähtäävien hankkeiden avulla, mukaan lukien inhimillisten voimavarojen kehittäminen; b) keräämällä ja levittämällä juuttia ja juuttituotteita koskevia tietoja, mukaan lukien markkinatiedonannot; c) tutkimalla juuttia ja juuttituotteita koskevia tärkeitä kysymyksiä kuten hintojen ja tuotannon vakauttamista sekä kilpailutilannetta synteettisiin ja korvaaviin tuotteisiin nähden; sekä d) suorittamalla tutkimuksia, jotka koskevat maailman juuttitalouden lyhyen ja pitkän aikavälin ongelmien kehityssuuntaa. II LUKU MÄÄRITELMÄT 2 artikla Määritelmät Tässä sopimuksessa: 1) "juutti" tarkoittaa raakajuuttia, kenafia ja niiden sukuisia kuituja, joihin kuuluvat Urena lobata, Abutilon avicennae ja Cephalonema polyandrum; 2) "juuttituotteet" tarkoittavat tuotteita, jotka on tehty kokonaan tai melkein kokonaan juutista, tai tuotteita, joiden suurin aineosa painon mukaan on juutti; 3) "jäsenmaa" tarkoittaa hallitusta tai 5 artiklassa määriteltyä kansainvälistä järjestöä, joka on luvannut noudattaa tätä sopimusta väliaikaisesti tai pysyvästi; 4) "viejäjäsenmaa" tarkoittaa jäsenmaata, jonka juutin ja juuttituotteiden vienti ylittää sen juutin ja juuttituotteiden tuonnin ja joka on ilmoittanut olevansa viejäjäsenmaa; 5) "tuojajäsenmaa" tarkoittaa jäsenmaata, jonka juutin ja juuttituotteiden tuonti ylittää sen juutin ja juuttituotteiden viennin ja joka on ilmoittanut olevansa tuojajäsenmaa; 6) "järjestö" tarkoittaa 3 artiklan mukaisesti perustettua kansainvälistä juuttijärjestöä; 7) "neuvosto" tarkoittaa 6 artiklan mukaisesti perustettua kansainvälistä juuttineuvostoa; 8) "äänten määräenemmistö" tarkoittaa läsnä olevien äänestykseen osallistuvien viejäjäsenmaiden äänten vähintään kahden kolmasosan enemmistöä sekä läsnä olevien äänestykseen osallistuvien tuojajäsenmaiden äänten vähintään kahden kolmasosan enemmistöä erikseen laskettuina edellyttäen, että näihin enemmistöihin sisältyy enemmistö läsnä olevista äänestykseen osallistuvista viejäjäsenmaista ja vähintään neljä läsnä olevista ja äänestykseen osallistuvista tuojajäsenmaista; 9) "jaettu yksinkertainen ääntenenemmistö" tarkoittaa läsnä olevien äänestykseen osallistuvien viejäjäsenmaiden ääntenenemmistöä ja läsnä olevien tuojajäsenmaiden ääntenenemmistöä erkikseen laskettuina. Viejämaiden enemmistöön täytyy sisältyä enemmistö läsnä olevista ja äänestykseen osallistuvista viejäjäsenmaista; 10) "varainhoitovuosi" tarkoittaa heinäkuun 1 päivän ja kesäkuun 30 päivän välistä ajanjaksoa, mainitut päivät mukaan lukien; 11) "juuttivuosi" tarkoittaa heinäkuun 1 päivän ja kesäkuun 30 päivän välistä ajanjaksoa, mainitut päivät mukaan lukien; 12) "isäntähallitus" tarkoittaa sen maan hallitusta, jonka alueella järjestön päämaja sijaitsee; 13) "juutin vienti" tai "juuttituotteiden vienti" tarkoittaa juuttia tai juuttituotteita, jotka viedään jonkun jäsenmaan tullialueen ulkopuolelle; "juutin tuonti" tai "juuttituotteiden tuonti" tarkoittaa juuttia tai juuttituotteita, jotka tuodaan jonkun jäsenmaan tullialueelle, edellyttäen että näissä määritelmissä useampia kuin yhden tullialueen omaavan jäsenmaan kohdalla tullialueella viitataan tämän jäsenen kaikkiin tullialueisiin yhtenä kokonaisuutena; 14) "vapaasti vaihdettavilla valuutoilla" tarkoitetaan Saksan markkaa, Ranskan frangia, Japanin jeniä, Englannin puntaa, Yhdysvaltain dollaria ja mitä tahansa muuta valuutta, jonka asianomainen kansainvälinen valuuttajärjestö on toistuvasti katsonut olevan tosiasiallisesti laajasti käytetty kansainvälisessä maksuliikenteessä ja olevan laajasti vaihdettu merkittävillä valuuttamarkkinoilla. III LUKU ORGANISAATIO JA HALLINTO 3 artikla Kansainvälisen juuttijärjestön päämaja, rakenne ja toiminnan jatkaminen 1. Kansainvälinen juuttijärjestö, joka perustettiin Kansainvälisen juutti- ja juuttituotesopimuksen nojalla vuonna 1982, jatkaa toimintaansa, jonka tarkoituksena on tämän sopimuksen määräysten toteuttaminen ja sen toiminnan valvominen. 2. Järjestön toiminnasta huolehtivat kansainvälinen juuttineuvosto ja projektikomitea pysyvinä eliminä sekä toimeenpaneva johtaja ja henkilökunta. Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä perustaa määräajaksi erityistarkoituksia varten komiteoita ja työryhmiä. 3. Järjestön päämaja on Daccassa, Bangladeshissä. 4. Järjestön päämajan tulee aina sijaita jäsenmaan alueella. 4 artikla Järjestön jäsenyys 1. Järjestössä on kaksi jäsenmaaluokkaa, jotka ovat: a) viejäjäsenmaat ja b) tuojajäsenmaat. 2. Jäsenmaa voi neuvoston hyväksymillä ehdoilla muuttaa jäsenmaaluokkansa. 5 artikla Hallitusten välisten järjestöjen jäsenyys 1. Tässä sopimuksessa jokaisen viittauksen hallitukseen katsotaan sisältävän viittauksen Euroopan talousyhteisöön ja kaikkiin hallitustenvälisiin järjestöihin, joilla on vastaavat velvollisuudet kansainvälisten sopimusneuvottelujen, sopimusten tekemisen ja soveltamisen, erityisesti perushyödykesopimusten osalta. Tämän mukaisesti katsotaan tässä sopimuksessa jokaisen viittauksen allekirjoittamiseen, ratifiointiin, hyväksymiseen tai ilmoitukseen väliaikaisesta soveltamisesta tai liittymiseen sisältävän, tällaisen kansainvälisen järjestön ollessa kyseessä, viittauksen tällaisen kansainvälisen järjestön suorittamaan allekirjoittamiseen, ratifiointiin, hyväksymiseen tai ilmoitukseen väliaikaisesta soveltamisesta tai liittymiseen. 2. Tällaiset hallitustenväliset järjestöt äänestävät toimivaltaansa kuuluvissa asioissa äänimäärällä, joka vastaa niiden jäsenmaille 10 artiklan mukaisesti kuuluvien äänten kokonaismäärää. Tällaisissa tapauksissa eivät kyseisten hallitustenvälisten järjestöjen jäsenmaat ole oikeutettuja käyttämään yksilöllistä äänioikeuttaan. IV LUKU KANSAINVÄLINEN JUUTTINEUVOSTO 6 artikla Kansainvälisen juuttineuvoston kokoonpano 1. Järjestön ylin toimielin on kansainvälinen juuttineuvosto, johon kuuluvat kaikkijärjestön jäsenmaat. 2. Jokaista jäsenmaata edustaa neuvostossa yksi edustaja, jolle jäsenmaa voi nimetä varamiehiä ja neuvonantajia osallistumaan neuvoston istuntoihin. 3. Varamies on valtuutettu toiminaan ja äänestämään edustajan puolesta tämän poissaollessa tai erityisolosuhteissa. 7 artikla Neuvoston valtuudet ja tehtävät 1. Neuvostolla on kaikki valtuudet suorittaa tai antaa suoritettavaksi ne tehtävät, jotka tarvitaan tämän sopimuksen määräysten toimeenpanemiseksi. 2. Neuvosto hyväksyy äänten määräenemmistöllä tämän sopimuksen mukaiset ja sen toteuttamiseksi tarvittavat säännöt ja määräykset, mukaan lukien omat menettelytapasääntönsä sekä järjestön taloutta ja henkilökuntaa koskevat määräykset. Näissä taloussäännöissä ja -määräyksissä säädetään muun muassa hallinnollisella ja erityistilillä olevien varojen vastaanottamisesta ja käytöstä. Neuvosto voi menettelytapasäännöissään määrätä sen tavan, jonka mukaan se voi kokoontumatta ratkaista erityisiä kysymyksiä. 3. Neuvoston tulee pitää tämän sopimuksen mukaisten tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavia pöytäkirjoja. 8 artikla Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja 1. Neuvosto valitsee jokaiseksi juuttivuodeksi puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, jotka eivät saa palkkaa järjestöltä. 2. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan siten, että toinen on viejäjäsenmaiden edustaja ja toinen tuojajäsenmaiden edustaja. Nämä toimet kuuluvat vuorotellen vuoden kerrallaan kummallekin jäsenmaaluokalle, kuitenkin niin, ettei tämä määräys estä toisen tai molempien valintaa määräenemmistöllä uudelleen erityisissä olosuhteissa. 3. Puheenjohtajan ollessa tilapäisesti estynyt varapuheenjohtaja toimii hänen sijaisenaan. Mikäli sekä puheenjohtaja että varapuheenjohtaja ovat tilapäisesti estyneitä tai jompikumpi tai molemmat ovat pysyvästi estyneitä, neuvosto voi valita uudet toimenhaltijat viejäjäsenmaiden ja/tai tuojajäsenmaiden edustajista tarpeen mukaan joko tilapäisesti tai pysyvästi. 9 artikla Neuvoston istunnot 1. Pääsääntöisesti neuvosto pitää yhden sääntömääräisen istunnon juuttivuoden kummankin puoliskon aikana. 2. Neuvosto kokoontuu ylimääräiseen istuntoon omasta päätöksestään tai milloin kokoontumista pyytävät: a) toimitusjohtaja yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa tai b) viejäjäsenmaiden tai tuojajäsenmaiden enemmistö tai c) jäsenmaat, joilla on vähintään 500 ääntä. 3. Neuvoston istunnot pidetään järjestön päämajassa ellei neuvosto määräenemmistöllä toisin päätä. Mikäli neuvosto jonkin jäsenmaan kutsusta kokoontuu muualla kuin järjestön päämajassa, tämän jäsenmaan tulee vastata niistä ylimääräisistä kustannuksista, jotka aiheutuvat istunnon pitämisestä muualla kuin päämajassa ja myöntää vastaavat erioikeudet ja vapaudet kuin samankaltaisille kansainvälisille konferensseille myönnetään. 4. Toimitusjohtajan tulee lähettää kutsu istuntoon ja sen asialista siinä mainittuine asiakirjoineen jäsenmaille vähintään 30 päivää ennen istuntoa, paitsi kiireellisissä tilanteissa, jolloin kutsu tulee lähettää vähintään seitsemän päivää ennen istuntoa. 10 artikla Äänten jakautuminen 1. Viejäjäsenmailla on yhteensä 1000 ääntä ja tuojajäsenmailla on yhteensä 1000 ääntä. 2. Viejäjäsenmaiden äänet jakautuvat seuraavasti: 150 ääntä jaetaan kaikkien viejäjäsenmaiden kesken pyöristettynä kunkin jäsenen lähimpään kokonaiseen ääneen; jäljelle jääneet äänet jaetaan viejäjäsenmaiden kolmen edellisen juuttivuoden keskimääräisen juutin ja juuttituotteiden nettoviennin mukaisessa suhteessa kuitenkin niin, ettei minkään viejäjäsenmaan äänimäärä ole suurempi kuin 450. Tämän rajan ylittävät äänet jaetaan kauppaosuuksien suhteessa niiden jäsenmaiden kesken, joiden yksilöllinen äänimäärä on pienempi kuin 250. 3. Tuojajäsenmaiden äänet jaetaan seuraavasti: jokaisella tuojajäsenmaalla on enintään viisi perusääntä, edellyttäen että perusäänten määrä ei ole suurempi kuin 150. Jäljelle jääneet äänet jaetaan tuojajäsenmaiden neljän äänten jakamista edeltävän kalenterivuoden keskimääräisen juutin ja juuttituotteiden tuonnin mukaisessa suhteessa. 4. Neuvosto jakaa äänet kutakin varainhoitovuotta varten sen vuoden ensimmäisen istunnon alussa tämän artiklan määräysten mukaisesti. Jako on voimassa vuoden loppuun, ellei tämän artiklan 5 kohdasta muuta johdu. 5. Kun neuvoston jäsenyys muuttuu tai kun jäsenmaan äänioikeus peruutetaan tai palautetaan tämän sopimuksen nojalla, neuvosto jakaa uudelleen äänet kyseessä olevan jäsenmaaluokan tai -luokkien kesken tämän artiklan määräysten mukaisesti. Neuvosto päättää uuden ääntenjaon voimaantulosta. 6. Ääniä ei saa jakaa osiin. 7. Kun ääniä pyöristetään lähimpään kokonaiseen ääneen, murto-osa, joka on pienempi kuin 0.5 pyöristetään alaspäin ja murto-osa, joka on yhtä suuri tai suurempi kuin 0.5 pyöristetään ylöspäin. 11 artikla Neuvoston äänestysmenettely 1. Jokainen jäsenmaa on oikeutettu äänestämään sille kuuluvalla äänimäärällä, eikä sillä ole oikeutta jakaa ääniään. Jäsenmaa voi kuitenkin äänestää eri tavalla millä tahansa niistä äänistä, joilla se on valtuutettu äänestämään tämän artiklan 2 kohdan nojalla. 2. Antamalla kirjallisen ilmoituksen neuvoston puheenjohtajalle viejäjäsenmaa voi valtuuttaa toisen viejäjäsenmaan ja tuojajäsenmaa voi valtuuttaa toisen tuojajäsenmaan valvomaan etuuksiaan ja äänestämään äänillään neuvoston kokouksissa tai istunnoissa. 3. Jäsenmaan, jonka toinen jäsenmaa on valtuuttanut äänestämään sille 10 artiklan nojalla kuuluvilla äänillä, tulee äänestää valtuuttaneen jäsenmaan ohjeiden mukaisesti. 4. Jäsenmaan pidättyessä äänestämästä sen katsotaan jättäneen äänestämättä. 12 artikla Neuvoston päätökset ja suositukset 1. Neuvosto pyrkii tekemään kaikki päätökset ja suositukset yhteisymmärryksessä. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, neuvoston päätökset ja suositukset tehdään yksinkertaisella jaetulla ääntenenemmistöllä, elleivät tämän sopimuksen määräykset edellytä määräenemmistöä. 2. Kun jäsenmaa käyttää hyväkseen 11 artiklan 2 kohdan määräyksiä ja sen äänillä äänestetään neuvoston kokouksissa, katsotaan tällainen jäsenmaa tämän artiklan 1 kohdan määräysten kannalta läsnäolevaksi ja äänioikeuttaan käyttäväksi. 3. Kaikkien neuvoston päätösten ja suositusten tulee olla tämän sopimuksen määräysten mukaisia. 13 artikla Neuvoston päätösvalta 1. Neuvoston kokous on päätösvaltainen, kun viejäjäsenmaiden enemmistö ja tuojajäsenmaiden enemmistö on läsnä edellyttäen että näillä jäsenmailla on vähintään kaksi kolmannesta jäsenmaaluokkansa kokonaisäänimärästä. 2. Mikäli 1 kohdan mukaista päätösvaltaisuutta ei saavuteta kokouspäiväksi määrättynä päivänä eikä sitä seuraavana päivänä, on kokous päätösvaltainen kolmantena ja tämän jälkeen, milloin viejämaiden enemmistö ja tuojamaiden enemmistö on läsnä edellyttäen että näillä on vähintään puolet jäsenmaaluokkansa kokonaisäänimäärästä. 3. Edustautuminen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan läsnäoloksi. 14 artikla Yhteistyö muiden järjestöjen kanssa 1. Neuvoston tulee suorittaa tarvittavat järjestelyt neuvotteluja ja yhteistyötä varten Yhdistyneiden kansakuntien, sen erityisjärjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön, Yhdistyneiden kansakuntien teollistamisjärjestön sekä sen alajärjestöjen kuten Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin, Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman, Kansainvälisen kauppakeskuksen, UNCTAD/GATTin ja Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman samoin kuin muiden hallitusten välisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa tarpeen mukaan. 2. Järjestön tulee käyttää niin paljon kuin mahdollista tämän artiklan 1 kohdassa mainittujen elinten palveluksia, apua ja asiantuntemusta, jotta vältettäisiin kaksinkertainen työ pyrittäessä saavuttamaan tämän sopimuksen tavoitteet ja jotta järjestön toimien täydentävä luonne voitaisiin tehokkaasti hyödyntää. 3. Neuvoston tulee, ottaen huomioon UNCTADin erityisaseman kansainvälisessä perushyödykekaupassa, tarpeen mukaan tiedottaa kyseiselle järjestölle toiminnastaan ja työohjelmistaan. 15 artikla Huomioitsijoiden osallistuminen Neuvosto voi kutsua sopimuksen ulkopuolisen valtion tai 14 artiklassa mainitun, juutin ja juuttituotteiden kansainvälisen kaupan tai juutin tuotannon kanssa tekemisissä olevan järjestön osallistumaan huomioitsijana neuvoston kokouksiin. 16 artikla Toimitusjohtaja ja henkilökunta 1. Neuvosto nimittää toimitusjohtajan määräenemmistöllä. 2. Toimitusjohtajan nimittämisehdoista päätetään neuvoston menettelytapasääntöjen nojalla. 3. Toimitusjohtaja on järjestön ylin hallinnollinen virkamies ja hän vastaa neuvostolle siitä, että tätä sopimusta ja sen toimintaa johdetaan neuvoston päätösten mukaisesti. 4. Toimitusjohtaja nimittää henkilökunnan neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti. Neuvosto päättää määräenemmistöllä, kuinka monta johtotason virkamiestä, asiantuntijaa ja kansliahenkilökuntaan kuuluvaa toimitusjohtaja voi nimittää. Neuvosto päättää määräenemmistöllä mahdollisista muutoksista virkojen lukumäärässä. Henkilökunta on vastuussa toimitusjohtajalle. 5. Toimitusjohtajalla tai henkilökunnan jäsenillä ei saa olla mitään taloudellisia etuja valvottavanaan juutin tuotannossa, kaupassa tai näihin liittyvissä kaupallisissa toimissa. 6. Toimitusjohtaja tai henkilökunta eivät saa tehtäviään suorittaessaan pyytää tai vastaanottaa ohjeita miltään jäsenmaalta tai miltään muulta järjestön ulkopuoliselta viranomaiselta. Heidän on pidättäydyttävä kaikista sellaisista toimenpiteistä, jotka saattaisivat vaikuttaa heidän asemaansa ainoastaan neuvostolle vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehinä. Jokainen jäsenmaa sitoutuu kunnioittamaan toimitusjohtajan ja henkilökunnan velvollisuuksien puhtaasti kansainvälistä luonnetta pyrkimättä vaikuttamaan heihin heidän täyttäessään velvollisuuksiaan. V LUKU ERIOIKEUDET JA VAPAUDET 17 artikla Erioikeudet ja vapaudet 1. Järjestö on oikeushenkilö. Sillä on erityisesti toimivalta tehdä sopimuksia, hankkia ja hallita kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä ryhtyä oikeustoimiin. 2. Järjestö toimii edelleen isäntähallituksen (joka on Bangladeshin hallitus, missä päämaja nykyisin sijaitsee) kanssa tehdyn päämajasopimuksen mukaisesti. Päämajasopimuksessa määritellään järjestön, sen toimitusjohtajan, henkilökunnan ja asiantuntijoiden sekä jäsenmaiden valtuuskuntien tehtävien suorittamisen kannalta välttämättömistä erioikeuksiin, vapauksiin ja asemaan liittyvistä seikoista. 3. Jos järjestön päämaja siirretään toiseen järjestön jäsenmaahan, tämän jäsenmaan tulee mahdollisimman pian tehdä järjestön kanssa päämajasopimus, jonka neuvoston tulee hyväksyä. 4. Siihen saakka kunnes tämän artiklan 3 kohdassa mainittu sopimus on tehty, järjestö pyytää isäntähallitusta myöntämään kansallisen lainsäädäntönsä puitteissa verovapauden järjestön henkilökunnalleen maksamista palkoista, varoista, tuloista ja muusta järjestön omaisuudesta. 5. Järjestö voi tehdä yhden tai useamman valtion kanssa sopimuksia erioikeuksista ja vapauksista, jotka saattavat osoittautua välttämättömiksi sopimuksen asianmukaisen toiminnan kannalta. Nämä sopimukset on neuvoston vahvistettava. 6. Päämajasopimuksella on itsenäinen asema tähän sopimukseen nähden. Sen voimassaolo lakkaa kuitenkin: a) isäntähallituksen ja järjestön välisellä sopimuksella; b) mikäli järjestön päämaja siirretään pois isäntävaltiosta; tai c) mikäli järjestö lopettaa toimintansa. VI LUKU RAHOITUS 18 artikla Varainhoitotilit 1. Järjestölle perustetaan kaksi tiliä: a) hallinnollinen tili; ja b) erityistili. 2. Toimitusjohtaja on vastuussa näiden tilien hoidosta ja neuvoston tulee menettelytapasäännöissään antaa tätä koskevat määräykset. 19 artikla Maksutavat 1. Maksuosuudet hallinnolliselle tilille tulee suorittaa vapaasti vaihdettavassa valuutassa ja ne on vapautettava valuutanvaihtorajoituksista. 2. Rahoitusavustukset erityistilille tulee suorittaa vapaasti vaihdettavassa valuutassa ja ne on vapautettava valuutanvaihtorajoituksista. 3. Neuvosto voi ottaa vastaan avustuksia erityistilille muussakin muodossa, kuten tieteellisinä ja teknisinä laitteina tai työvoimana, joita tarvitaan hyväksyttyjen hankkeiden toteuttamisessa. 20 artikla Tilintarkastus ja tilien julkistaminen 1. Neuvosto nimittää tilintarkastajat kirjanpitonsa tarkastamista varten. 2. Niin pian kuin mahdollista kunkin juuttivuoden päättymisen jälkeen ja viimeistään kuusi kuukautta sen päättymisen jälkeen on jäsenmaille esitettävä erillinen tilintarkastuskertomus hallinnollisen tilin ja erityistilin osalta annettavaksi neuvostolle hyväksyttäväksi mahdollisuuksien mukaan seuraavassa istunnossa. Tarkastetuista tileistä ja taseesta tulee tämän jälkeen julkaista yhteenveto. 21 artikla Hallinnollinen tili 1. Tämän sopimuksen hallintokustannukset suoritetaan hallinnolliselta tililtä, ja ne katetaan jäsenmaiden vuotuisilla maksuosuuksilla, jotka kukin jäsenmaa suorittaa asianomaisten lainsäädännöllisten ja hallinnollisten menettelytapojensa mukaisesti, ja jotka on vahvistettu tämän artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. 2. Kustannukset, jotka aiheutuvat valtuutettujen osallistumisesta neuvoston projektikomitean ja 3 artiklan 2 kodassa mainittujen komiteoiden ja työryhmien kokouksiin, kukin jäsenmaa suorittaa itse. Mikäli jäsenmaa pyytää järjestöltä erityisiä palveluksia, neuvosto velvoittaa tämän jäsenmaan maksamaan näistä palveluksista aiheutuvat kustannukset. 3. Kunkin varainhoitovuoden jälkimmäisellä puoliskolla neuvosto hyväksyy järjestön hallinnollisen tulo- ja menoarvion seuraavaa varainhoitovuotta varten ja vahvistaa kunkin jäsenmaan tätä tulo- ja menoarviota varten suoritettavaksi tulevan maksuosuuden. 4. Jokaisen jäsenmaan maksuosuus kunkin varainhoitovuoden hallinnollisista tulo- ja menoarviota varten määräytyy sen äänimäärän mukaisesti suhteessa kaikkien jäsenmaiden kokonaisäänimäärään kyseisen tulo- ja menoarvion hyväksymisajankohtana. Maksuosuuksia vahvistettaessa lasketaan jokaisen jäsenmaan äänet mukaan ottamatta huomioon jonkin jäsenmaan äänioikeuden peruuttamista tai siitä johtunutta äänten uudelleen jakamista. 5. Neuvosto määrää tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen järjestöön liittyvän jäsenmaan ensimmäisen maksuosuuden maalle annettavan äänimäärän perusteella ja kulumassa olevasta varainhoitovuodesta jäljellä olevan ajan pituudesta riippuen, mutta muuttamatta muille jäsenmaille kulumassa olevaa varainhoitovuotta varten vahvistettuja maksuosuuksia. 6. Maksuosuudet hallinnollista tulo- ja menoarviota varten erääntyvät maksettaviksi kunkin varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä. Järjestöön liittyvien jäsenmaiden kulumassa olevaa varainhoitovuotta koskevat maksuosuudet erääntyvät jäseneksitulopäivänä. 7. Jos jäsenmaa ei ole suorittanut maksuosuuttaan hallinnollisesta tulo- ja menoarviosta neljän kuukauden kuluessa siitä päivästä lukien, jolloin maksuosuus erääntyy maksettavaksi tämän artiklan 6 kohdan mukaan, tulee toimitusjohtajan pyytää tätä jäsenmaata suorittamaan maksuosuutensa mahdollisimman pian. Mikäli jäsenmaa ei ole suorittanut maksuosuuttaan vielä kahden kuukauden kuluttua pyynnön esittämisestä, tulee jäsenmaata pyytää antamaan selitys maksukyvyttömyydestään. Jos jäsenmaa ei seitsemän kuukauden kuluttua erääntymispäivästä lukien ole vieläkään suorittanut maksuosuuttaan, sen äänioikeus peruutetaan toistaiseksi ja sen viivästyneeltä maksuosuudelta peritään korkoa isäntähallituksen keskuspankin kurssin mukaisesti siihen asti, kunnes se on suorittanut maksuosuutensa täysimääräisesti, ellei neuvosto määräenemmistöllä päätä toisin. 8. Jäsenmaa, jonka oikeudet on peruutettu tämän artiklan 7 kohdan perusteella, on kuitenkin edelleen vastuussa maksuosuutensa suorittamisesta. 9. Vuoden hallinnollisen tulo- ja menoarvion käyttämätön ylijäämä hyvitetään jäsenhallituksille vähennyksinä seuraavan vuoden maksuosuuksista samassa suhteessa kuin alunperin on määrätty. 22 artikla Erityistili 1. Erityistili jaetaan kahteen alatiliin: a) esiprojektialatili; ja b) projektialatili. 2. Kaikki esiprojektialatililtä suoritettavat maksut hyvitetään projektialatililtä, mikäli projektit myöhemmin hyväksytään ja rahoitetaan. Mikäli kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta neuvosto ei ole saanut esiprojektialatilille tarkoitettuja varoja, sen tulee tutkia tilanne ja ryhtyä asianmukaisiin toimiin. 3. Kaikki tulot, joilla on yhteys tiettyyn, tunnistettavissa olevaan projektiin, tulee ohjata erityistilille. Kaikki näistä projekteista aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien konsulttien ja asiantuntijoiden palkkiot ja matkakustannukset suoritetaan erityistililtä. 4. Erityistilin mahdollisia rahoituslähteitä ovat: a) perushyödykkeiden yhteisrahaston toinen tili; b) alueelliset ja kansainväliset rahoituslaitokset kuten Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma, Maailmanpankki, Aasian kehityspankki, Latinalaisen Amerikan kehityspankki ja Afrikan kehityspankki, jne., ja c) vapaaehtoiset avustukset. 5. Neuvoston tulee määräenemmistöllä vahvistaa ne ehdot, joiden nojalla se voi tarpeen vaatiessa tukea lainarahoitusta hakevia hankkeita, joiden osalta jäsenmaa tai jäsenmaat ovat vapaaehtoisesti ottaneet täyden vastuun kyseisistä lainoista. Järjestö ei ole vastuussa näistä lainoista. 6. Neuvosto voi valita kyseessä olevan yhteisön suostumuksella minkä tahansa yhteisön tukeakseen sitä, mukaan lukien jäsenmaa tai jäsenmaat, jotta tämä yhteisö saisi lainaa hyväksyttyjen projektien rahoittamiseen ja ottaisi itselleen kaikki tähän liittyvät velvoitteet, paitsi että järjestö varaa itselleen oikeuden tarkkailla varojen käyttöä ja seurata näin rahoitetun projektin toimeenpanoa. Järjestö ei kuitenkaan ole vastuussa yksittäisten jäsenmaiden tai muiden yhteisöjen antamista takuista. 7. Jäsenmaa ei jäsenyytensä perusteella järjestössä ole vastuussa toisen jäsenmaan tai muun yhteisön projekteihin liittyvästä lainanotosta aiheutuvista velvoitteista. 8. Mikäli vapaaehtoisia, kohteeseen sitomattomia varoja tarjotaan järjestölle, neuvosto voi vastaanottaa tällaisia varoja. Varat voidaan käyttää esiprojektitoimiin samoin kuin hyväksyttyihin esiprojekteihin. 9. Toimitusjohtajan tulee pyrkiä hankkimaan neuvoston päättämin ehdoin riittävä ja varmistettu rahoitus neuvoston hyväksymille projekteille. 10. Erityistilin varoja tulee käyttää vain hyväksyttyihin projekteihin tai esiprojektitoimiin. 11. Erityisiin hyväksyttyihin projekteihin annetut lahjoitukset tulee käyttää vain niihin projekteihin, joihin ne on alunperin tarkoitettu, ellei neuvosto yhteisymmärryksessä lahjoittajan kanssa toisin päätä. Projektin loppuunsaattamisen jälkeen järjestön tulee palauttaa erityisten projektien jokaiselle lahjoittajalle jäljelle jääneet varat suhteessa kunkin lahjoittajan osuuteen projektin rahoitusta varten annettujen lahjoitusten kokonaismäärään, elleivät lahjoittajat toisin päätä. 12. Neuvosto voi tarpeen mukaan tarkistaa erityistilin rahoituksen. VII LUKU SUHDE PERUSHYÖDYKKEIDEN YHTEISRAHASTOON 23 artikla Suhde perushyödykkeiden yhteisrahastoon Järjestön tulee käyttää täysimääräisesti hyväksi yhteisrahaston palveluksia, mukaan lukien ja mikäli tarkoituksenmukaista liittyä yhteisesti hyväksyttävään sopimukseen yhteisrahaston kanssa niiden periaatteiden mukaan, jotka on ilmaistu perushyödykkeiden yhteisrahaston perustamissopimuksessa. VIII LUKU TOIMINNALLISET TEHTÄVÄT 24 artikla Projektit 1. Tämän sopimuksen 1 artiklassa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi neuvoston tulee jatkuvasti ja 14 artiklan 1 kohdan määräysten mukaisesti määritellä projekteja tutkimus- ja kehitystyön, markkinoiden edistämisen ja kustannusten vähentämisen aloilta sekä mahdollisesti inhimillisten voimavarojen kehittämisen alalta samoin kuin muita neuvoston hyväksymiä hankkeita, huolehtia niiden valmistelusta ja toimeenpanosta sekä seurata, valvoa ja arvioida niitä niiden tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. 2. Toimitusjohtajan tulee toimittaa 1 kohdassa mainittuja projekteja koskevat ehdotukset projektikomitealle. Ehdotukset tulee jakaa kaikille jäsenmaille vähintään kaksi kuukautta ennen sitä komitean kokousta, jossa niitä on määrä käsitellä. Komitea päättää näiden ehdotusten pohjalta, minin esiprojekteihin ryhdytään. Toimitusjohtajan tulee huolehtia näihin esiprojekteihin ryhtymisestä neuvoston hyväksymien sääntöjen ja ohjeiden mukaisesti. 3. Toimitusjohtajan tulee toimittaa komitealle esiprojektitoimien tulokset, mukaan lukien yksityiskohtaiset kustannusarviot, todennäköinen hyöty, kesto, sijainti ja tiedot mahdollisista toimeenpanevista elimistä, sen jälkeen kun ne on jaettu kaikille jäsenmaille vähintään kaksi kuukautta ennen sitä komitean kokousta, jossa niitä on määrä käsitellä. 4. Komitean tulee käsitellä esiprojektitoimien tuloksia ja antaa neuvostolle hankkeita koskevia suosituksia. 5. Neuvoston tulee tutkia suosituksia ja päättää määräenemmistöllä, mitä ehdotetuista projekteista tuetaan 22 ja 28 artiklan mukaisesti. 6. Neuvoston tulee päättää projektien keskinäisestä tärkeysjärjestyksestä. 7. Neuvoston tulee hankkia jäsenmaan suostumus ennen tämän jäsenmaan alueelle sijoitettavan projektin hyväksymistä. 8. Neuvosto voi määräenemmistöllä lopettaa tukensa mille tahansa projektille. 25 artikla Tutkimus- ja kehitystyö Tutkimus ja kehitystyöhön liittyvien projektien tarkoituksena on muun muassa: a) parantaa viljelyn tuottavuutta ja kuidun laatua; b) parantaa nykyisten ja uusien tuotteiden valmistusmenetelmiä; c) löytää uusia käyttötapoja ja parantaa nykyisten tuotteiden laatua, d) tukea juutin ja juuttituotteiden lisä- ja jatkojalostamista. 26 artikla Markkinoiden edistäminen Markkinoiden edistämiseen liittyvien projektien tarkoituksena on muun muassa ylläpitää ja laajentaa nykyisten tuotteiden markkinoita ja löytää markkinoita uusille tuotteille. 27 artikla Kustannusten vähentäminen Kustannusten vähentämiseen liittyvien projektien tarkoituksena on muun muassa siinä määrin kuin on tarkoituksenmukaista, parantaa viljelyn tuottavuuteen ja kuidun laatuun liittyviä tuotantomenetelmiä ja tekniikkaa, samoin kuin parantaa juutinjalostusteollisuuden työvoimaan, raaka-aineisiin ja pääomakustannuksiin liittyviä menettelytapoja ja tekniikkaa, sekä kehittää ja ylläpitää jäsenmaiden käyttöä varten tiedostoa tehokkaimmista juuttitaloudessa käytettävissä olevista menettelytavoista ja tekniikasta. 28 artikla Projektien hyväksymisperusteet Neuvosto hyväksyy projektit seuraavin perustein: a) projektien tulee voida hyödyttää joko nyt tai myöhemmin useampaa kuin yhtä jäsentä, joista ainakin yksi on viejämaa ja niiden tulee hyödyttää juuttitaloutta kokonaisuutena; b) niiden on liityttävä juutin ja juuttituotteiden kansainvälisen kaupan ylläpitämiseen tai laajentamiseen; c) niiden on kustannusten osalta tuotettava myönteisiä lyhyen tai pitkän aikavälin taloudellisia tuloksia; d) niiden on oltava suhteessa kansainväliseen juutin ja juuttituotteiden kaupan määrään; e) niillä on voitava parantaa juutti ja juuttituotemarkkinoiden yleistä kilpailukykyä tai näkymiä. 29 artikla Projektikomitea 1. Järjestölle perustetaan projektikomitea (jäljempänä "komitea"). Se on vastuussa neuvostolle ja toimii tämän yleisen ohjauksen alaisena. 2. Komitean jäsenyys on avoin kaikille jäsenmaille. Komitean menettelytapasäännökset sekä äänten jakautuminen ja äänestysmenettely ovat soveltuvin osin samanlaiset kuin neuvostossa. Komitea kokoontuu tavallisesti kahdesti vuodessa. Se voi kuitenkin kokoontua useammin, mikäli neuvosto pyytää. 3. Komitean tehtävänä on: a) käsitellä sekä tarkistaa ja arvioida teknisesti 24 artiklassa mainittuja ehdotuksia; b) päättää esiprojektitoimista; ja c) antaa neuvostolle projekteja koskevia suosituksia. IX LUKU JUUTTIA JA JUUTTITUOTTEITA KOSKEVIEN TÄRKEIDEN KYSYMYSTEN KÄSITTELY 30 artikla Vakauttaminen, kilpailu synteettisten aineiden kanssa sekä muut kysymykset 1. Neuvoston tulee jatkaa hintojen sekä vientiin tarkoitetun juutin ja kuuttituotteiden tarjonnan vakauttamiseen liittyvien kysymysten käsittelyä tarkoituksena löytää niihin ratkaisuja. Mikäli tällä tavoin syntyneet ratkaisut sisältävät toimenpiteitä, jotka eivät nimenomaisesti kuulu tämän sopimuksen piiriin, voidaan ne panna toimeen vain muuttamalla tätä sopimusta 42 artiklan mukaisesti. 2. Neuvoston tulee tarkastella juutin ja juuttituotteiden sekä synteettisten aineiden ja korvikkeiden väliseen kilpailuun liittyviä kysymyksiä. 3. Neuvoston tulee ryhtyä toimenpiteisiin muiden juuttia ja juuttituotteita koskevien tärkeiden kysymysten jatkuvan käsittelyn järjestämiseksi. X LUKU TILASTOT, TUTKIMUKSET JA TIEDOTUS 31 artikla Tilastot, tutkimukset ja tiedotus 1. Neuvoston tulee ryhtyä kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin 14 artiklan 1 kohdassa mainittujen elinten kanssa tuoreen ja luotettavan tiedonsaannin varmistamiseksi kaikista juuttiin ja juuttituotteisiin vaikuttavista tekijöistä. Järjestön tulee kerätä, käsitellä ja tarpeen mukaan julkaista tämän sopimuksen toiminnan kannalta tarpeellista tietoa juutin, juuttituotteiden, synteettisten aineiden ja korvikkeiden tuotannosta, kaupasta, tarjonnasta, varastoista, kulutuksesta ja hinnoista. 2. Jäsenten tulee kohtuullisen ajan kuluessa hankkia tilastoja ja tietoja niin paljon kuin mahdollista, sikäli kuin se ei ole ristiriidassa kunkin kansallisen lainsäädännön kanssa. 3. Neuvoston tulee huolehtia maailman juuttitalouden kehityssuuntia sekä pitkän ja lyhyen aikavälin ongelmia käsittelevän tutkimustyön suorittamisesta. 4. Neuvoston tulee varmistaa, että mitkään julkistetut tiedot eivät vahingoita juuttia ja juuttituotteita, synteettisiä aineita ja korvikkeita valmistavien, jalostavien tai markkinoivien henkilöiden tai yhtiöiden toiminnan luottamuksellisuutta. 5. Neuvoston tulee ryhtyä tarpeellisiksi katsottuihin toimenpiteisiin, jotta juutti ja juuttituotteet tulisivat tunnetuiksi ja niistä saataisiin tietoa. 32 artikla Vuosikertomus ja vuosikatsaus 1. Neuvoston tulee kuuden kuukauden kuluessa kunkin juuttivuoden päättymisestä julkaista vuosikertomus järjestön toiminnasta ja muita tarpeellisiksi katsomiaan tietoja. 2. Neuvoston tulee vuosittain tarkastella maailman juuttitilannetta ja alan näkymiä, mukaan lukien kilpailutilanne synteettisten aineiden ja korvikkeiden kanssa, sekä tiedottaa jäsenmaille katsauksen tuloksista. 3. Katsaus tulee suorittaa jäsenmaiden juutin ja juuttituotteiden sekä synteettisten aineiden ja korvikkeiden kansallisesta tuotannosta, varastoista, viennistä ja tuonnista antamien tietojen valossa, samoin kuin sen tiedon perusteella, minkä neuvosto saa joko suoraan tai asianomaisten Yhdistyneiden kansakuntien järjestämän järjestöjen, mukaan lukien UNCTAD ja FAO, ja asianomaisten hallitusten välisten ja kansalaisjärjestöjen kautta. XI LUKU MUUT KYSYMYKSET 33 artikla Valitukset ja erimielisyydet Jokainen jäsenmaa tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden laiminlyöntiä koskeva valitus ja jokainen tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskeva erimielisyys on alistettava neuvoston ratkaistavaksi. Neuvoston näitä asioita koskevat päätökset ovat lopullisia ja sitovia. 34 artikla Jäsenmaiden yleiset velvoitteet 1. Tämän sopimuksen voimassaoloaikana jäsenmaat pyrkivät tekemään parhaansa ja toimivat keskenään yhteistyössä edistääkseen tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamista eivätkä ryhdy mihinkään näiden tavoitteiden vastaisiin toimenpiteisiin. 2. Jäsenmaat hyväksyvät neuvoston tämän sopimuksen määräysten nojalla tekemät päätökset sitoviksi ja pyrkivät välttämään toimenpiteitä, jotka rajoittaisivat niitä tai olisivat niiden vastaisia. 3. Tämän sopimuksen toiminnasta johtuva jäsenten vastuuvelvollisuus järjestölle tai kolmansille osapuolille rajoittuu VI luvun mukaisten osuuksien maksuvelvollisuuteen. 35 artikla Vapautus velvoituksista 1. Neuvosto voi poikkeuksellisissa olosuhteissa, hätätilanteessa tai ylivoimaisen esteen sattuessa, josta ei ole erikseen tässä sopimuksessa säädetty, määräenemmistöllä vapauttaa jäsenmaan tämän sopimuksen mukaisesta velvoituksesta, mikäli kyseisen jäsenmaan selvitys syistä velvoituksen täyttämättä jättämiseen on neuvostoa tyydyttävä. 2. Myöntäessään jäsenmaille tämän artiklan 1 kohdan mukaisen vapautuksen neuvoston on nimenomaisesti mainittava, millä ehdoilla ja miksi ajaksi jäsenmaa vapautetaan kyseessä olevasta velvoituksesta sekä ne syyt, joiden perusteella vapautus myönnetään. 36 artikla Erityiset tukitoimet 1. Tuoja jäsenmaat, jotka ovat kehitysmaita ja joiden etuihin tämän sopimuksen nojalla suoritetuilla toimenpiteillä on ollut kielteinen vaikutus, voivat vedota neuvostoon, jotta tämä ryhtyisi erityisiin tukitoimiin. Neuvosto harkitsee sopivia toimenpiteitä Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin 93 (IV) päätöslauselman III osan 3 ja 4 kappaleen mukaisesti. 2. Muodostamatta muiden viejäjäsenmaiden etuja koskevaa ennakkotapausta neuvosto kiinnittää kaikissa toimissaan erityistä huomiota määrätyn vähiten kehittyneen viejäjäsenmaan tarpeisiin. XII LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 37 artikla Allekirjoittaminen, ratifiointi ja hyväksyminen 1. Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden kansakuntien päämajassa 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 1990 mainitut päivät mukaan lukien kaikille Yhdistyneiden kansakuntien juutti- ja juuttituotekonferenssiin vuonna 1989 kutsutuille hallituksille. 2. Jokainen tämän artiklan 1 kohdassa mainittu hallitus voi a) allekirjoittaessaan tämän sopimuksen ilmoittaa, että se allekirjoituksellaan ilmaisee hyväksyvänsä tämän sopimuksen sitovan itseään; b) allekirjoitettuaan tämän sopimuksen ratifioida tai hyväksyä sen tallettamatta tätä tarkoitettavan asiakirjan tallettajan huostaan. 38 artikla Tallettaja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri nimitetään tämän sopimuksen tallettajaksi. 39 artikla Ilmoitus sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 1. Allekirjoittajahallitus, joka aikoo ratifioida tai hyväksyä tämän sopimuksen, tai hallitus, jonka liittymisehdot neuvosto on vahvistanut, mutta joka ei vielä ole voinut tallettaa tätä koskevaa asiakirjaansa, voi milloin tahansa ilmoittaa tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti, joko sen tullessa voimaan 40 artiklan mukaisesti tai, jos se jo on voimassa, tarkemmin määrätystä päivästä. Ilmoittaessaan sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta kunkin hallituksen tulee ilmoittaa olevansa viejä- tai tuojajäsenmaa. 2. Hallitus, joka on tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti ilmoittanut soveltavansa tätä sopimusta joko siitä ajankohdasta, jolloin tämä sopimus tulee voimaan tai, jos tämä sopimus on jo voimassa, määrätystä päivämäärästä lähtien, on tästä ajankohdasta lähtien järjestön väliaikainen jäsenmaa, kunnes se tallettaa ratifiointi-, hyväksymis- ja liittymiskirjansa ja tulee siten jäsenmaaksi. 40 artikla Voimaantulo 1. Tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan 1 päivänä tammikuuta 1991 tai jonakin muuna päivänä sen jälkeen, jos siihen päivään mennessä kolme hallitusta, joilla on yhteensä vähintään 85 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä A esitetystä nettoviennistä ja 20 hallitusta, joilla on yhteensä vähintään 65 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä B esitetystä nettotuonnista, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen 37 artiklan 2 kohdan a) alakohdan mukaisesti tai ovat tallettaneet ratifiointi-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa. 2. Tämä sopimus tulee voimaan väliaikaisesti 1 päivänä tammikuuta 1991 tai jonakin muuna päivänä sen jälkeen, jos siihen päivään mennessä kolme hallitusta, joilla on yhteensä vähintään 85 prosenttia tämän sopimuksen A liitteessä esitetystä nettoviennistä ja 20 hallitusta, joilla on yhteensä vähintään 65 prosenttia tämän sopimuksen B liitteessä esitetystä nettotuonnista, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen 37 artiklan 2 kohdan a) alakohdan mukaisesti, tai ovat tallettaneet ratifiointi- tai hyväksymiskirjansa, tai ovat ilmoittaneet tallettajalle 39 artiklan mukaisesti soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti. 3. Mikäli tämän artiklan 1 tai 2 kohdan mukaisia voimaantulovaatimuksia ei ole täytetty 1 päivänä tammikuuta 1991, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin tulee kutsua ne hallitukset, jotka ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen 37 artiklan 2 kohdan a) alakohdan mukaisesti tai ovat ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti, kokoontumaan aikaisimpana mahdollisena päivänä päättämään sopimuksen voimaantulosta kokonaisuudessaan tai osittain näiden hallitusten kesken, joko väliaikaisesti tai lopullisesti. Kun tämä sopimus on voimassa tämän kohdan mukaisesti, ne hallitukset, jotka ovat päättäneet saattaa tämän sopimuksen voimaan välillään väliaikaisesti joko kokonaisuudessaan tai osittain, ovat väliaikaisia jäsenmaita. Nämä hallitukset voivat kokoontua tarkastelemaan tilannetta ja päättämään, tulisiko tämän sopimuksen tulla lopullisesti voimaan niiden välillä, pysyä voimassa väliaikaisesti tai päättyä. 4. Tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa tallettavan hallituksen osalta sopimus tulee voimaan talletuspäivästä lukien. 5. Toimitusjohtaja kutsuu neuvoston ensimmäiseen istuntoonsa mahdollisimman pian tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen. 41 artikla Liittyminen 1. Tämä sopimus on avoinna liittymistä varten kaikkien valtioiden hallituksille neuvoston määräämin ehdoin, jotka sisältävät aikarajoituksen liittymiskirjojen tallettamiselle. Neuvosto voi kuitenkin myöntää lykkäystä hallituksille, jotka eivät voi tallettaa liittymiskirjaansa liittymisehdoissa asetetun ajan puitteissa. 2. Liittyminen tapahtuu tallettamalla liittymiskirja tallettajan huostaan. 42 artikla Muutokset 1. Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä antaa jäsenmaille suosituksia sopimuksen muuttamisesta. 2. Neuvoston tulee sopia määräaika, johon mennessä jäsenmaiden tulee ilmoittaa tallettajalle hyväksyneensä muutoksen. 3. Muutos tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on saanut tiedon muutoksen hyväksymisestä jäsenmailta, jotka edustavat vähintään kahta kolmasosaa viejäjäsenmaista ja vähintään 85 prosenttia viejäjäsenmaiden äänistä sekä jäsenmailta, jotka edustavat vähintään kahta kolmasosaa tuojajäsenmaista ja vähintään 85 prosenttia tuojajäsenmaiden äänistä. 4. Tallettajan ilmoitettua neuvostolle muutoksen voimaantulovaatimusten täyttämisestä ja huolimatta tämän artiklan 2 kohdan nojalla neuvoston asettamaa määräaikaa koskevista määräyksistä, jäsenmaa voi vielä ilmoittaa tallettajalle hyväksymisestään edellyttäen, että ilmoitus annetaan ennen muutoksen voimaantuloa. 5. Jäsenmaa, joka ei muutoksen voimaantulopäivään mennessä ole ilmoittanut hyväksymisestään, lakkaa kyseisenä päivänä olemasta tämän sopimuksen osapuoli ellei se ole tyydyttävästi selvittänyt neuvostolle, ettei hyväksymistä voitu ajoissa suorittaa maan valtiosäännön tai oikeusjärjestelmän edellyttämien käsittelyjen loppuunviemiseen liittyneiden vaikeuksien vuoksi ja ellei neuvosto päätä pidentää tämän jäsenmaan kohdalla hyväksymiselle määrättyä aikaa. Muutos ei sido jäsenmaata ennen kuin se on jättänyt sen hyväksymistä koskevan ilmoituksen. 6. Jos muutoksen voimaantuloa koskevia vaatimuksia ei ole täytetty neuvoston tämän artiklan 2 kohdan nojalla vahvistamaan määräaikaan mennessä, muutos katsotaan peruuntuneeksi. 43 artikla Eroaminen 1. Jäsenmaa voi erota tästä sopimuksesta milloin tahansa tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen ilmoittamalla siitä kirjallisesti tallettajalle. Kyseisen jäsenmaan on samalla ilmoitettava toimenpiteistään neuvostolle. 2. Eroaminen tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut eroamisilmoituksen. 44 artikla Erottaminen Jos neuvosto katsoo, ettei jokin jäsenmaa ole täyttänyt sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan ja että tämä laiminlyönti haittaa huomattavasti sopimuksen toimintaa, se voi äänten määräenemmistöllä erottaa tällaisen jäsenmaan sopimuksesta. Neuvoston on viipymättä ilmoitettava siitä tallettajalle. Vuoden kuluttua neuvoston päätöksestä asianomainen jäsenmaa lakkaa olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli. 45 artikla Eroavien tai erotettujen jäsenmaiden tai muutoksen hyväksymättä jättäneiden jäsenmaiden kanssa tehtävät loppuselvitykset 1. Neuvosto päättää tämän artiklan mukaisesti kaikista loppuselvityksistä, jotka tehdään sellaisen jäsenmaan kanssa, joka lakkaa olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli seuraavista syistä: a) 42 artiklan mukainen tämän sopimuksen muutoksen hyväksymättä jättäminen; b) 43 artiklan mukainen tästä sopimuksesta eroaminen; tai c) 44 artiklan mukainen tästä sopimuksesta erottaminen. 2. Neuvosto pidättää kaikki sellaisen jäsenmaan hallinnolliselle tilille suorittamat maksuosuudet, joka lakkaa olemasta tämän sopimuksen sopimuspuoli. 3. Jäsenmaa, joka on vastaanottanut sille tämän artiklan mukaan kuuluvan osuuden, ei saa mitään osuutta järjestön loppuselvitys- tai muista varoista. Kyseinen jäsenmaa ei ole myöskään vastuussa vajauksesta, joka järjestössä syntyy maksamisen jälkeen. 46 artikla Voimassaoloaika, pidennys ja lakkauttaminen 1. Sopimus on voimassa viisi vuotta voimaantulonsa jälkeen, ellei neuvosto äänten määräenemmistöllä päätä pidentää sen voimassaoloaikaa tai neuvotella sitä uudestaan tai lakkauttaa sitä tämän artiklan määräysten nojalla. 2. Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä päättää pidentää tämän sopimuksen voimassaoloaikaa korkeintaan kahdella kahden vuoden jaksolla.. 3. Mikäli ennen tämän artiklan 1 kohdassa mainitun viiden vuoden jakson päättymistä tai ennen tämän artiklan 2 kohdassa mainitun jatkoajan päättymistä, tapauksesta riippuen, uudesta tämän sopimuksen korvaavasta sopimuksesta on neuvoteltu, mutta se ei ole väliaikaisesti tai lopullisesti tullut vielä voimaan, neuvosto voi äänten määräenemmistöllä pidentää tämän sopimuksen voimassaoloaikaa, kunnes uusi sopimus tulee väliaikaisesti tai lopullisesti voimaan. 4. Mikäli uudesta sopimuksesta on neuvoteltu ja se tulee voimaan tämän artiklan 2 kohdan mukaisen jatkoajan tai 3 kohdan nojalla, tämä pidennetty sopimus päättyy uuden sopimuksen tullessa voimaan. 5. Neuvosto voi milloin tahansa äänten määräenemmistöllä päättää lakkauttaa tämän sopimuksen määräämästään päivästä lukien. 6. Tämän sopimuksen päättymisestä huolimatta neuvosto jatkaa toimintaansa korkeintaan 18 kuukauden ajan järjestön lakkauttamiseksi, mukaan lukien tilien päättäminen, ja sillä on tänä aikana näihin tarkoituksiin tarvittavat valtuudet ja tehtävät, mikäli ne on myönnetty asianomaisin, äänten määräenemmistöllä tehdyin päätöksin. 7. Neuvosto ilmoittaa kaikista tämän artiklan nojalla tekemistään päätöksistä tallettajalle. 47 artikla Varaumat Mihinkään tämän sopimuksen määräykseen ei saa tehdä varaumaa. Tämän vakuudeksi allekirjoittaneet, hallitustensa siihen asianmukaisesti valtuuttamina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen päivänä, joka ilmenee kunkin allekirjoituksen kohdalla. Tehty Genevessä 3 päivänä marraskuuta tuhat yhdeksänsataakahdeksankymmentäyhdeksän. Tämän sopimuksen arabian-, englannin-, espanjan-, kiinan-, ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. (1) Yleiskokouksen päätöslauselmat 3201 (S-VI) ja 3202 (S-VI), annettu 1 päivänä toukokuuta 1974. (2) Ks. Yhdistyneiden kansakuntien kertomus vähiten kehittyneistä maista (Yhdistyneiden kansakuntien julkaisu, myyntinumero: F. 82.I.8) ensimmäinen osa, A jakso. A LIITE 40 artiklaa varten määritetyt yksittäisten viejämaiden osuudet Yhdistyneiden Kansakuntien juutti- ja juuttituotekonferenssiin osallistuneiden maiden kokonaisnettoviennistä Prosenttia Bangladesh 61,578 Kiina 8,681 Intia 18,869 Nepal 1,703 Thaimaa 9,169 Yhteensä 100,000 B LIITE 40 artiklaa varten määritetyt yksittäisten tuojamaiden ja maaryhmien osuudet Yhdistyneiden Kansakuntien juutti- ja juuttituotekonferenssiin osallistuneiden maiden kokonaisnettotuonnista Prosenttia Algeria 1,443 Amerikan yhdysvallat 14,097 Argentiina 0,363 Australia 6,905 Egypti(1) 2,390 Euroopan talousyhteisö 24,008 Alankomaat 2,434 Belgia-Luxemburg 6,200 Espanja 1,421 Irlanti 0,363 Ison Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta 6,267 Italia 1,399 Kreikka 0,330 Portugali 0,275 Ranska 1,949 Saksan liittotasavalta 3,128 Tanska 0,242 Filippiinit 0,066 Indonesia 2,269 Itävalta 0,143 Japani 6,542 Jugoslavia(2) 1,234 Kanada 1,311 Marokko 0,815 Norja 0,055 Pakistan 12,974 Puola(3) 1,795 Ruotsi 0,044 Sosialististen neuvostotasavaltojen liitto 17,610 Suomi 0,077 Sveitsi 0,198 Syyrian arabitasavalta 3,943 Turkki 1,718 Yhteensä 100,000 (1) Maa, joka ei osallistunut konferenssiin, mutta on otettu liitteeseen, koska se on Kansainvälisen juuttijärjestön tuojajäsen.