Eurooppa-sopimus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisestä assosioinnista - Pöytäkirja 1 sopimuksen 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tekstiilituotteisiin sovellettavista muista menettelyistä - Pöytäkirja 2 yhteisön ja Liettuan välisestä jalostettujen maataloustuotteiden kaupasta - Pöytäkirja 3 käsitteen "peräisin olevat tuotteet" (alkuperätuotteet) määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä - Pöytäkirja 4 Liettuan sekä Espanjan ja Portugalin väliseen kauppaan liittyvistä erityismääräyksistä - Pöytäkirja 5 keskinäisestä avunannosta tulliasioissa - Päätösasiakirja - Yhteiset julistukset - Yksipuoliset julistukset



Virallinen lehti nro L 051 , 20/02/1998 s. 0003 - 0242



EUROOPPA-SOPIMUS Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisestä assosioinnista BELGIAN KUNINGASKUNTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, EUROOPAN YHTEISÖN perustamissopimuksen, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN perustamissopimuksen ja EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN perustamissopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä `jäsenvaltiot`, ja EUROOPAN YHTEISÖ, EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ ja EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ, jäljempänä `yhteisö`, jotka toimivat Euroopan unionissa, ja LIETTUAN TASAVALTA, jäljempänä `Liettua`, jotka PALAUTTAVAT MIELIIN osapuolten väliset perinteiset siteet ja sopimuspuolten yhteiset arvot, TUNNUSTAVAT yhteisön ja Liettuan haluavan lujittaa näitä siteitä sekä vastavuoroisuuden pohjalta luoda tiiviit ja kestävät suhteet, jotta helpotettaisiin Liettuan osallistumista Euroopan yhdentymisprosessiin ja lujitettaisiin ja laajennettaisiin näin niitä suhteita, jotka on aikaisemmin luotu erityisesti kauppaa ja taloudellista ja kaupallista yhteistyötä koskevalla sopimuksella ja vapaakauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevalla sopimuksella, KATSOVAT, että yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja Liettuan sitoutuminen poliittisten ja taloudellisten vapauksien vahvistamiseen, joka on itse assosioinnin perusta, kehittää edelleen Liettuan uutta taloudellista ja poliittista järjestelmää, joka noudattaa - muun muassa Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin (ETYK) ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) yhteydessä tehtyjen sitoumusten mukaisesti - sellaisia oikeussääntöjä ja ihmisoikeuksia, joihin sisältyvät vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeudet, monipuoluejärjestelmä vapain ja demokraattisin vaalein sekä markkinatalouden perustamiseen tähtäävä vapauttaminen, OVAT YHTÄ MIELTÄ siitä, että Liettua on edistynyt huomattavasti poliittisissa ja taloudellisissa uudistuksissa ja että näitä uudistuksia jatketaan, OTTAVAT HUOMIOON sitoutumisen panna täytäntöön ETYK:n yhteydessä tehdyt sitoumukset, erityisesti Helsingin päätösasiakirjassa, Madridin päätösasiakirjoissa, Wienin ja Kööpenhaminan kokouksissa ja uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa esitetyt sitoumukset, sekä päätelmät, jotka on tehty Bonnin ETY-konferenssissa, vuoden 1992 Helsingin ETY-kokouksen asiakirjassa, ihmisoikeuksia koskevassa Euroopan yleissopimuksessa, energiaa koskevassa Euroopan peruskirjassa ja Luzernin konferenssissa 30 päivänä huhtikuuta 1993 ministerien hyväksymässä julistuksessa, HALUAVAT edistää osapuolten ETYK:n ja ETYJ:n yhteydessä tekemän sopimuksen mukaisesti kansalaistensa välisiä parantuneita yhteyksiä ja tiedon ja ajatusten vapaata kulkua, OVAT TIETOISIA tämän sopimuksen merkityksestä sellaisen yhteistyöhön perustuvan vakaan järjestelmän luomiseksi ja vahvistamiseksi Euroopassa, jossa Euroopan unioni muodostaa yhden kulmakivistä, TUNNUSTAVAT, että yhteisön avulla on tarpeen jatkaa Liettuan poliittista ja taloudellista uudistusta, KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA yhteisön haluun tukea uudistusten toteuttamista ja auttaa Liettuaa selviytymään rakennemuutoksen taloudellisista ja yhteiskunnallisista seurauksista, TUNNUSTAVAT, että tämän sopimuksen toteuttaminen täydessä laajuudessaan on sidoksissa Liettuan täytäntöönpanemaan yhtenäiseen taloudelliseen ja poliittiseen uudistusohjelmaan, TUNNUSTAVAT tarpeen jatkaa Baltian maiden välistä alueellista yhteistyötä ottaen huomioon, että Euroopan unionin ja Baltian maiden välisen sekä Baltian maiden keskinäisen tiiviimmän yhdentymisen olisi edettävä rinnakkaisesti, OTTAVAT HUOMIOON sitoumuksen vapauttaa tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja Maailman kauppajärjestön (WTO) periaatteisiin perustuvan kaupan, USKOVAT, että tällä sopimuksella luodaan uusi ilmapiiri osapuolten välisille taloudellisille suhteille ja ennen kaikkea kaupan ja kaupan liitännäistoimenpiteiden sekä investointien kehittämiselle, jotka ovat olennaisia taloudellisen rakennemuutoksen ja teknologian uudistamisen kannalta, PITÄVÄT MIELESSÄ, että poliittinen vuoropuhelu molempia osapuolia kiinnostavista seikoista on vahvistettu toukokuussa 1992 annetulla yhteisellä julistuksella, HALUAVAT kehittää ja vahvistaa säännöllistä poliittista vuoropuhelua monenvälisissä puitteissa, jotka Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti ja jota tehostettiin Euroopan unionin neuvoston 7 päivänä maaliskuuta 1994 tekemällä päätöksellä ja joulukuussa 1994 Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmillä, PALAUTTAVAT MIELEEN, että Liettua on ollut Länsi-Euroopan unionin (WEU) liitännäisjäsen toukokuusta 1994 alkaen ja että se osallistuu Pohjois-Atlantin liiton (NATO) rauhankumppanuusohjelmaan, TUNNUSTAVAT Euroopan vakaudesta tehdyn sopimuksen merkityksen vakauden ja hyvien naapurisuhteiden edistämiselle Baltian alueella ja vahvistavat vakaan päätöksensä työskennellä yhdessä tämän aloitteen onnistumiseksi, KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA yhteisön haluun ottaa käyttöön kokonaisvaltaisuuteen ja monivuotisuuteen perustuvia keinoja yhteistyön toteuttamiseksi sekä taloudellisen, teknisen ja rahoitusavun antamiseksi, PITÄVÄT MIELESSÄ yhteisön ja Liettuan väliset taloudelliset ja yhteiskunnalliset erot sekä tunnustavat, että tämän assosioinnin tavoitteet olisi saavutettava tämän sopimuksen asiaa koskevien määräysten avulla, HALUAVAT aloittaa yhteistyön kulttuurin alalla ja kehittää tiedonvaihtoa, HALUAVAT saada aikaan puitteet yhteistyölle laittoman toiminnan torjumiseksi, TUNNUSTAVAT, että Liettuan lopullinen tavoite on jäsenyys Euroopan unionissa ja että osapuolten kannalta tämä assosiointi auttaa Liettuaa saavuttamaan tämän tavoitteen, ja OTTAVAT HUOMIOON Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymän liittymisen valmistelua koskevan toimintasuunnitelman, joka pannaan poliittisesti täytäntöön luomalla assosioituneiden valtioiden ja Euroopan unionin toimielinten välille rakenteelliset suhteet, jotka edistävät keskinäistä luottamusta ja tarjoavat mahdollisuuden käsitellä yhteisesti kiinnostavia aiheita, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla 1. Perustetaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Liettuan välinen assosiointi. 2. Tämän assosioinnin tavoitteena on: - luoda asianmukaiset puitteet osapuolten väliselle poliittiselle vuoropuhelulle, jotta mahdollistettaisiin tiiviiden poliittisten suhteiden kehittäminen, - luoda asteittain yhteisön ja Liettuan välille vapaakauppa-alue, joka käsittää olennaisilta osiltaan kaiken yhteisön ja Liettuan välisen kaupan, - edistää kaupankäynnin laajenemista ja osapuolten välisiä sopusointuisia taloudellisia suhteita ja siten edistää Liettuan dynaamista taloudellista kehitystä ja vaurautta, - luoda perusta talouden, rahoituksen, kulttuurin ja yhteiskunnan alalla tapahtuvalle yhteistyölle ja yhteistyölle laittoman toiminnan torjumiseksi sekä yhteisön Liettuaan suuntaamille avustuksille, - tukea Liettuaa sen pyrkimyksissä kehittää talouttaan ja saada markkinatalouteen johtava siirtymäprosessi päätökseen, - luoda sopivat puitteet Liettuan asteittaiselle yhdentymiselle Euroopan unioniin. Liettua pyrkii täyttämään tarvittavat velvoitteet tätä tarkoitusta varten, - perustaa tarvittavat toimielimet tämän assosioinnin toteuttamiseksi. I OSASTO YLEISET PERIAATTEET 2 artikla 1. Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin päätösasiakirjassa vahvistettujen demokraattisten periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä markkinatalouden periaatteet ovat osapuolten sisä- ja ulkopolitiikan lähtökohtana ja ne muodostavat olennaisen osan tätä sopimusta. 2. Osapuolet katsovat, että alueen tulevan vaurauden ja vakauden kannalta on olennaista, että Baltian maat pitävät yllä ja kehittävät keskinäistä yhteistyötään ja tekevät kaikkensa tämän kehityksen tehostamiseksi. 3 artikla 1. Assosiointiin kuuluu tietyissä jäljempänä olevissa artikloissa tarkoitettu siirtymäkausi, joka päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999. 2. Jäljempänä 111 artiklassa tarkoitettu assosiointineuvosto, joka pitää mielessä, että markkinatalouden periaatteet ovat olennaisen tärkeitä tämän assosioinnin kannalta, tarkastelee säännöllisesti tämän sopimuksen soveltamista ja Liettuan toteuttamaa taloudellisten uudistustensa toteuttamista johdanto-osassa vahvistettujen periaatteiden pohjalta. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua siirtymäkautta ei sovelleta II ja III osastoon. II OSASTO POLIITTINEN VUOROPUHELU 4 artikla Euroopan unionin ja Liettuan välistä poliittista vuoropuhelua kehitetään ja vahvistetaan. Sillä edistetään ja lujitetaan Euroopan unionin ja Liettuan välistä lähentymistä, tuetaan Liettuassa tällä hetkellä tapahtuvia tai jo toteutuneita poliittisia ja taloudellisia muutoksia sekä edistetään uusien yhteisvastuullisuuteen perustuvien yhteyksien avaamista ja osapuolten välisen yhteistyön uusia muotoja. Poliittisella vuoropuhelulla pyritään edistämään erityisesti: - Liettuan täysimääräistä yhdentymistä demokraattisten valtioiden yhteisöön ja asteittaista lähentymistä Euroopan unioniin, - osapuolten näkökantojen lisääntyvää lähentymistä kansainvälisissä kysymyksissä ja erityisesti kysymyksissä, jotka ovat omiaan vaikuttamaan merkittävästi osapuoliin, - tiiviimpää yhteistyötä Euroopan unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kattamilla alueilla, - turvallisuutta ja vakautta Euroopassa. 5 artikla Poliittista vuoropuhelua käydään monenvälisissä puitteissa ja Keski-Euroopan assosioituneiden maiden kanssa vahvistettujen muotojen ja menettelyjen mukaisesti. 6 artikla 1. Ministeritasolla kahdenvälistä poliittista vuoropuhelua käydään assosiointineuvostossa, jolla on yleinen toimivalta kaikissa niissä kysymyksissä, jotka osapuolet haluavat saattaa sen käsiteltäväksi. 2. Osapuolten sopimuksella vahvistetaan muita menettelyjä poliittista vuoropuhelua varten, erityisesti: - tarvittaessa kokoukset Liettuan korkeiden virkamiesten (poliittisten osastojen päälliköiden tasolla) sekä Euroopan unionin neuvoston ja komission puheenjohtajiston välillä, - osapuolten välisten diplomaattisten yhteyksien täysimääräinen käyttö, johon kuuluvat asianmukaiset yhteydet kolmansissa maissa, Yhdistyneissä Kansakunnissa, ETYJ:ssä ja muilla kansainvälisillä foorumeilla, - Liettuan ottaminen mukaan sellaisten maiden ryhmään, jotka saavat säännöllisesti tietoa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan yhteydessä toteutetusta toiminnasta ja jotka vaihtavat tietoja 4 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, - kaikki muut menettelyt, jotka voivat edistää poliittisen vuoropuhelun lujittamista, kehittämistä ja syventämistä. 7 artikla Parlamentaarisella tasolla poliittista vuoropuhelua käydään Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisessä parlamentaarisessa assosiointikomiteassa, jäljempänä `parlamentaarinen komitea`. III OSASTO TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS 8 artikla 1. Yhteisö ja Liettua perustavat tämän sopimuksen GATTin ja WTO:n määräysten mukaisesti asteittain vapaakauppa-alueen siirtymäkauden aikana, joka kestää enintään kuusi vuotta ja alkaa vapaakauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan sopimuksen tullessa voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. 2. Osapuolten välisessä kaupassa käytetään tavaroiden luokitteluun tavaroiden yhdistettyä nimikkeistöä. 3. Perustulli, jonka perusteella tässä sopimuksessa määrätyt peräkkäiset alennukset on toteutettava, on jokaisen tuotteen osalta 1 päivänä maaliskuuta 1994 tosiasiallisesti sovellettava kaikkia koskeva tulli. Niiden tuotteiden osalta, joihin viitataan II ja III luvussa, perustulleina ovat liitteissä II-V ja XII esitetyt tullit tai 1 päivänä tammikuuta 1995 tosiasiallisesti sovellettavat kaikkia koskevat tullit, riippuen siitä, kummat ovat alempia. 4. Jos vapaakauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan sopimuksen voimaantulon jälkeen eli 1 päivän tammikuuta 1995 jälkeen sovelletaan mitä tahansa kaikkia koskevaa tariffialennusta, ja erityisesti GATTin Uruguayn kierroksen vuoksi tehdyistä tariffisopimuksista aiheutuvia alennuksia, tällaisilla alennetuilla tulleilla korvataan 3 kohdassa tarkoitetut perustullit siitä päivästä, josta alkaen kyseisiä alennuksia sovelletaan. 5. Yhteisö ja Liettua toimittavat toisilleen tiedoksi perustullinsa. I LUKU TEOLLISUUSTUOTTEET 9 artikla 1. Tämän luvun määräyksiä sovelletaan niihin yhteisöstä ja Liettuasta peräisin oleviin tuotteisiin, jotka luetellaan yhdistetyn nimikkeistön 25-97 ryhmässä, lukuun ottamatta liitteessä I lueteltuja tuotteita. 2. Mitä 10-14 artiklassa määrätään, ei sovelleta 16 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin. 3. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kauppaa käydään osapuolten välillä mainitun sopimuksen määräysten mukaisesti. 10 artikla 1. Liettuasta peräisin olevien tuotteiden yhteisössä sovellettavat tuontitullit poistetaan 1 päivänä tammikuuta 1995. 2. Yhteisössä sovellettavat tuonnin määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan Liettuasta peräisin olevien tuotteiden osalta 1 päivänä tammikuuta 1995. 11 artikla 1. Muiden kuin liitteissä II, III ja IV lueteltujen yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden Liettuassa sovellettavat tuontitullit poistetaan 1 päivänä tammikuuta 1995. 2. Liitteessä II lueteltujen yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden Liettuassa sovellettavia tuontitulleja alennetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti: - 1 päivänä tammikuuta 1996 jokainen tulli alennetaan 50 prosenttiin perustullista, - 1 päivänä tammikuuta 1997 jäljellä olevat tullit poistetaan. 3. Liitteessä III lueteltujen yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden Liettuassa sovellettavia tuontitulleja alennetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti: - 1 päivänä tammikuuta 1998 jokainen tulli alennetaan 50 prosenttiin perustullista, - 1 päivänä tammikuuta 2001 jäljellä olevat tullit poistetaan. 4. Liitteessä IV lueteltujen yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden Liettuassa sovellettavat tuontitullit poistetaan 1 päivänä tammikuuta 2001. 5. Liettuassa sovellettavat yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden tuonnin määrälliset rajoitukset ja niitä vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan 1 päivänä tammikuuta 1995. 12 artikla Tuontitullien poistamista koskevia määräyksiä sovelletaan myös fiskaalisiin tulleihin. 13 artikla Tuontitulleja vaikutukseltaan vastaavat maksut poistetaan 1 päivänä tammikuuta 1995 yhteisön ja Liettuan välisestä kaupasta. 14 artikla 1. Yhteisö ja Liettua poistavat keskinäiset vientitullinsa ja vaikutukseltaan niitä vastaavat maksut asteittain 1 päivään tammikuuta 1995 mennessä, lukuun ottamatta Liettuan liitteessä V lueteltuihin tuotteisiin soveltamia vientitulleja ja vaikutukseltaan niitä vastaavia maksuja, jotka poistetaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2001. 2. Yhteisö poistaa 1 päivänä tammikuuta 1995 Liettuaan suuntautuvaa vientiä koskevat määrälliset rajoituksensa ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet. 3. Liettua poistaa 1 päivänä tammikuuta 1995 yhteisöön suuntautuvaa vientiä koskevat määrälliset rajoituksensa ja kaikki vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet. 15 artikla Kumpikin osapuoli ilmoittaa olevansa valmis alentamaan tullejaan toisen osapuolen kanssa käytävässä kaupassa 10 ja 11 artiklassa määrättyä nopeammassa tahdissa, jos yleinen taloudellinen tilanne ja kyseinen talouden ala sen sallivat. Assosiointineuvosto voi antaa suosituksia tätä varten. 16 artikla 1. Tämän sopimuksen liitteessä VI lueteltujen Liettuasta peräisin olevien yhteisöön tuotavien tekstiilituotteiden tuontitullit jätetään kantamatta kyseisessä liitteessä esitettyjen edellytysten mukaisesti. Liitettä voidaan tarkistaa assosiointineuvoston päätöksellä 113 artiklassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti. 2. Pöytäkirjassa N:o 1 vahvistetaan siinä tarkoitettuihin tekstiilituotteisiin sovellettava menettely. 17 artikla 1. Tämän luvun määräykset eivät estä yhteisöä säilyttämästä maatalousosaa sellaisiin tavaroihin sovellettavissa tulleissa, joiden luettelo on Liettuasta peräisin olevia tavaroita koskevassa liitteessä VII. 2. Tämän luvun määräykset eivät estä Liettuaa sisällyttämästä maatalousosaa sellaisiin tavaroihin sovellettaviin tulleihin, joiden luettelo on yhteisöstä peräisin olevia tavaroita koskevassa liitteessä VIII. II LUKU MAATALOUS 18 artikla 1. Tämän luvun määräyksiä sovelletaan yhteisöstä ja Liettuasta peräisin oleviin maataloustuotteisiin. 2. `Maataloustuotteilla` tarkoitetaan tuotteita, joiden luettelo on yhdistetyn nimikkeistön 1-24 ryhmässä, ja liitteessä I lueteltuja tuotteita, lukuun ottamatta kuitenkaan asetuksessa (ETY) N:o 3759/92 määriteltyjä kalastustuotteita. 19 artikla Pöytäkirjassa N:o 2 on määräykset siinä lueteltuihin jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavasta kauppajärjestelystä. 20 artikla 1. Liettuasta peräisin olevien maataloustuotteiden tuonnissa yhteisöön ja yhteisöstä peräisin olevien maataloustuotteiden tuonnissa Liettuaan ei sovelleta mitään määrällisiä rajoituksia 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen. 2. Yhteisö ja Liettua antavat toisilleen liitteissä IX-XIII mainitut myönnytykset yhdenmukaisesti ja vastavuoroisesti liitteissä määrätyin edellytyksin. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja myönnytyksiä voidaan osapuolten sopimuksesta tarkistaa 31 päivään joulukuuta 1997 asti 4 kohdassa määrättyjen periaatteiden ja menettelyjen mukaisesti. 4. Yhteisö ja Liettua tarkastelevat assosiointineuvostossa tuote tuotteelta säännöllisesti ja vastavuoroisesti mahdollisuutta antaa uusia myönnytyksiä, ottaen huomioon keskinäisen maataloustuotteiden kauppansa määrän, sen erityisen herkkyyden, yhteisön yhteisen maatalouspolitiikan säännöt, Liettuan maatalouspolitiikan säännöt ja maatalouden aseman Liettuan taloudessa. 21 artikla Sen estämättä, mitä muualla tässä sopimuksessa, erityisesti 30 artiklassa määrätään, molemmat osapuolet aloittavat viipymättä neuvottelut asianmukaisen ratkaisun löytämiseksi, jos toisen osapuolen alkuperätuotteiden tuonti, johon sovelletaan 20 artiklan mukaisesti annettuja myönnytyksiä, aiheuttaa maatalousmarkkinoiden erityisen herkkyyden vuoksi vakavan häiriön toisen osapuolen markkinoilla. Kunnes tämä ratkaisu löytyy, kyseinen osapuoli voi toteuttaa tarvittavina pitämänsä toimenpiteet. III LUKU KALASTUS 22 artikla 1. Tämän luvun määräyksiä sovelletaan yhteisöstä ja Liettuasta peräisin oleviin kalastustuotteisiin, jotka kuuluvat asetuksen (ETY) N:o 3759/92 soveltamisalaan. 23 artikla 1. Yhteisö ja Liettua antavat toisilleen liitteissä XIV ja XV määrätyt myönnytykset yhdenmukaisesti ja vastavuoroisesti liitteissä määrätyin edellytyksin. 2. Mitä 20 artiklan 4 kohdassa ja 21 artiklassa määrätään, sovelletaan kalastustuotteisiin soveltuvin osin. IV LUKU YHTEISET MÄÄRÄYKSET 24 artikla Tämän osaston määräyksiä sovelletaan kaikkien tuotteiden kauppaan osapuolten välillä, jollei tässä osastossa tai pöytäkirjoissa N:o 1 ja 2 toisin määrätä. 25 artikla 1. Yhteisön ja Liettuan välisessä kaupassa 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen: - ei oteta käyttöön uusia tuonti- tai vientitulleja tai vaikutukseltaan niitä vastaavia maksuja eikä jo sovellettavia tuonti- tai vientitulleja tai vaikutukseltaan niitä vastaavia maksuja koroteta; - ei oteta käyttöön uusia tuonnin tai viennin määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan niitä vastaavia toimenpiteitä eikä jo sovellettavista määrällisistä rajoituksista tai vaikutukseltaan niitä vastaavista toimenpiteistä tehdä rajoittavampia. 2. Tämän artiklan 1 kohdan määräyksillä ei missään tapauksessa rajoiteta Liettuan ja yhteisön maatalouspolitiikan jatkamista eikä toimenpiteiden toteuttamista tämän politiikan osana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklan mukaisesti annettuja myönnytyksiä. 26 artikla 1. Osapuolet pidättyvät kaikkien sellaisten sisäisen verotuksen kaltaisten toimenpiteiden tai käytäntöjen soveltamisesta, jotka välittömästi tai välillisesti saattavat toisen osapuolen tuotteet ja vastaavat toisen osapuolen alueelta peräisin olevat tuotteet keskenään eriarvoiseen asemaan. 2. Toisen osapuolen alueelle viedyille tuotteille ei saa antaa maansisäisistä maksuista palautusta, joka ylittää niiden osalta välillisesti tai välittömästi kannetun maksun. 27 artikla 1. Tämä sopimus ei ole este tulliliittojen, vapaakauppa-alueiden tai rajaliikennejärjestelyjen ylläpitämiselle tai perustamiselle, edellyttäen, että niillä ei muuteta tässä sopimuksessa määrättyä kauppajärjestelmää. 2. Osapuolet neuvottelevat keskenään assosiointineuvostossa tulliliittojen tai vapaakauppa-alueiden perustamista koskevista sopimuksista ja tarvittaessa kaikista osapuolten kolmansien maiden suhteen soveltamaan kauppapolitiikkaan liittyvistä tärkeistä kysymyksistä. Ottaen erityisesti huomioon, että jonkin kolmannen maan liittyminen yhteisöön on mahdollista, näitä neuvotteluja järjestetään sen varmistamiseksi, että tässä sopimuksessa todetut yhteisön ja Liettuan yhteiset edut otetaan huomioon. 28 artikla Liettua voi toteuttaa korotettujen tullien muodossa kestoltaan rajoitettuja poikkeuksellisia toimenpiteitä, jotka poikkeavat 11 artiklan ja 25 artiklan 1 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan määräyksistä. Näitä toimenpiteitä saa soveltaa ainoastaan varhaisessa kehitysvaiheessa olevaan teollisuuteen tai tiettyihin aloihin, joilla parhaillaan tapahtuu rakennemuutos tai joilla on vakavia vaikeuksia, varsinkin jos nämä vaikeudet aiheuttavat vakavia yhteiskunnallisia ongelmia. Näiden toimenpiteiden mukaiset Liettuassa yhteisöstä peräisin oleviin tuotteisiin sovellettavat tuontitullit saavat olla enintään 25 prosenttia tullattavan tuotteen arvosta ja niistä huolimatta on säilytettävä yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden etuuskohtelu. Näiden toimenpiteiden mukaisesti tuotteiden tuonnin kokonaisarvo ei saa ylittää 15 prosenttia I luvussa määriteltyjen yhteisön teollisuustuotteiden kokonaistuonnista viimeisen sellaisen vuoden aikana, jolta on saatavana tilastotietoja. Näitä toimenpiteitä sovelletaan enintään kolmen vuoden ajan, jollei assosiointineuvosto salli pitempää ajanjaksoa. Niiden soveltaminen lopetetaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2000. Näitä toimenpiteitä ei saa ottaa käyttöön tuotteen osalta, jos kaikkien kyseistä tuotetta koskevien tullien ja määrällisten rajoitusten tai vaikutukseltaan vastaavien maksujen tai toimenpiteiden poistamisesta on kulunut yli kolme vuotta. Liettua antaa assosiointineuvostolle tiedoksi kaikki aikomansa poikkeukselliset toimenpiteet, ja yhteisön pyynnöstä assosiointineuvostossa käydään ennen toimenpiteiden soveltamista neuvotteluja näistä toimenpiteistä ja aloista, joihin niitä sovelletaan. Jos Liettua toteuttaa näitä toimenpiteitä, se esittää assosiointineuvostolle aikataulun tämän artiklan mukaisten tullien poistamisesta. Tässä aikataulussa määrätään näiden tullien asteittaisesta poistamisesta tasasuuruisina vuotuisina erinä viimeistään toisen vuoden loppuun mennessä niiden käyttöönottamisesta. Assosiointineuvosto voi päättää erilaisesta aikataulusta. 29 artikla Jos toinen osapuolista toteaa, että sen ja toisen osapuolen välisissä suhteissa harjoitetaan GATT-sopimuksen VI artiklassa tarkoitettua polkumyyntiä, se voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet tätä polkumyyntiä vastaan GATT-sopimuksen VI artiklan täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen ja oman lainsäädäntönsä mukaisesti sekä 33 artiklassa määrättyjä edellytyksiä ja menettelyjä noudattaen. 30 artikla Jos tietyn tuotteen tuonti lisääntyy sellaisiin määriin ja sillä tavoin, että se aiheuttaa tai saattaa aiheuttaa: - vakavaa haittaa kansallisille tuottajille, joiden tuotteet ovat samankaltaisia tai suoraan kilpailuasemassa jommankumman sopimuspuolen alueella, tai - vakavia häiriöitä jollakin talouden alalla tai vaikeuksia, jotka saattavat johtaa jonkin alueen taloudellisen tilanteen huomattavaan heikentymiseen, yhteisö tai Liettua, siitä riippuen, kumpaa asia koskee, voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet 33 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti. 31 artikla Jos 14 ja 25 artiklan määräysten noudattaminen johtaa: i) sellaisen tuotteen jälleenvientiin kolmanteen maahan, johon viejänä oleva osapuoli soveltaa määrällisiä rajoituksia, vientitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, tai ii) sellaisen tuotteen vakavaan puutteeseen tai mahdolliseen puutteeseen, joka on olennainen viejänä olevalle osapuolelle, ja jos edellä tarkoitetut tilanteet aiheuttavat tai saattavat aiheuttaa huomattavia vaikeuksia viejänä olevalle osapuolelle, tämä voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet 33 artiklassa määrättyjen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti. Nämä toimenpiteet eivät saa olla syrjiviä ja ne on poistettava, kun olosuhteet eivät enää edellytä niiden jatkamista. 32 artikla Euroopan unionin jäsenvaltiot (jäljempänä `jäsenvaltiot`) ja Liettua mukauttavat asteittain kaikki valtion kaupalliset monopolit taatakseen, että vuoden 1999 loppuun mennessä tavaroiden hankinnan ja markkinoille saattamisen edellytyksissä ei enää esiinny syrjintää jäsenvaltioiden ja Liettuan kansalaisten välillä. Assosiointineuvostolle ilmoitetaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. 33 artikla 1. Jos yhteisö tai Liettua soveltaa sellaisen tuotteen tuontiin, joka on omiaan aiheuttamaan 30 artiklassa tarkoitettuja vaikeuksia, hallinnollista menettelyä, jonka tarkoituksena on saada nopeasti tietoja kaupankäynnin kehityksestä, se ilmoittaa tästä toiselle osapuolelle. 2. Edellä 29, 30 ja 31 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa ennen niissä määrättyjen toimenpiteiden toteuttamista tai tapauksissa, joihin sovelletaan 3 kohdan d alakohtaa, yhteisö tai Liettua, tapauksesta riippuen, toimittaa assosiointineuvostolle mahdollisimman pian kaikki merkitykselliset tiedot kummankin osapuolen kannalta hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi. On valittava ensisijaisesti sellaisia toimenpiteitä, jotka aiheuttavat mahdollisimman vähän häiriötä tämän sopimuksen toiminnalle. Suojatoimenpiteistä ilmoitetaan viipymättä assosiointineuvostolle ja niistä neuvotellaan assosiointineuvostossa säännöllisesti, erityisesti niiden poistamiseksi heti, kun olosuhteet sen sallivat. 3. Sen täytäntöönpanemiseksi, mitä 2 kohdassa määrätään, sovelletaan seuraavia määräyksiä: a) kun kyse on 30 artiklasta, annetaan kyseisessä artiklassa tarkoitetusta tilanteesta johtuvat vaikeudet tiedoksi tarkastelua varten assosiointineuvostolle, joka voi tehdä kaikki tarvittavat päätökset niiden poistamiseksi. Jos assosiointineuvosto tai viejänä oleva osapuoli ei ole tehnyt päätöstä vaikeuksien poistamiseksi tai ei ole löytynyt hyväksyttävää ratkaisua 30 päivän kuluessa siitä, kun asia saatettiin käsiteltäväksi, tuojana oleva osapuoli voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet ongelman ratkaisemiseksi. Nämä toimenpiteet eivät saa olla laajempia kuin on tarpeen ilmenneiden vaikeuksien poistamiseksi; b) kun kyse on 29 artiklasta, assosiointineuvostolle ilmoitetaan polkumyynnin harjoittamisesta heti, kun tuojana olevan osapuolen viranomaiset ovat aloittaneet asian tutkimisen. Jos polkumyyntiä ei ole lopetettu tai jos muuta hyväksyttävää ratkaisua ei ole löydetty 30 päivän kuluessa siitä, kun asia saatettiin assosiointineuvoston käsiteltäväksi, tuojana oleva osapuoli voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet; c) kun kyse on 31 artiklasta, ilmoitetaan kyseisessä artiklassa tarkoitetuista tilanteista johtuvat vaikeudet tarkastusta varten assosiointineuvostolle. Assosiointineuvosto voi tehdä kaikki päätökset vaikeuksien poistamiseksi. Jos assosiointineuvosto ei ole tehnyt päätöstä 30 päivän kuluessa siitä päivästä, jona asia saatettiin sen käsiteltäväksi, viejänä oleva osapuoli voi soveltaa kyseisen tuotteen vientiin aiheellisia toimenpiteitä; d) kun välitöntä toimintaa edellyttävien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi ennakkotieto tai ennakkotarkastelu ei ole mahdollinen, yhteisö tai Liettua, tapauksesta riippuen, voi 29, 30 ja 31 artiklassa yksilöidyissä tilanteissa soveltaa viipymättä suojatoimenpiteitä, jotka ovat ehdottomasti tarpeen tilanteen hoitamiseksi. 34 artikla Pöytäkirjassa N:o 3 vahvistetaan alkuperäsäännöt tässä sopimuksessa määrätyn tullietuuskohtelun soveltamista varten ja siihen liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät. 35 artikla Tämä sopimus ei estä sellaisten tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevien kieltojen tai rajoitusten soveltamista, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden vuoksi, ihmisten ja eläinten terveyden ja elämän tai kasvien suojelemiseksi, luonnonvarojen suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi, eikä kultaa ja hopeaa koskevien määräysten soveltamista. Nämä kiellot tai rajoitukset eivät kuitenkaan saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai osapuolten välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. 36 artikla Pöytäkirjassa N:o 4 vahvistetaan erityiset määräykset, joita sovelletaan Liettuan sekä Espanjan ja Portugalin väliseen kauppaan, ja se on voimassa 31 päivään joulukuuta 1995 asti. IV OSASTO TYÖNTEKIJÖIDEN LIIKKUVUUS, SIJOITTAUTUMISOIKEUS, PALVELUJEN TARJOAMINEN I LUKU TYÖNTEKIJÖIDEN LIIKKUVUUS 37 artikla 1. Jollei yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu: - kansalaisuudeltaan liettualaisia työntekijöitä, jotka laillisesti työskentelevät jonkin jäsenvaltion alueella, ei verrattuna kyseisen jäsenvaltion kansalaisiin syrjitä heidän kansalaisuutensa perusteella työehdoissa, palkkauksessa tai irtisanomisessa, - laillisesti jossakin jäsenvaltiossa työskentelevän työntekijän aviopuolisolla ja lapsilla, jotka asuvat siellä laillisesti, on pääsy tämän jäsenvaltion työmarkkinoille tämän työntekijän työluvan voimassaolon ajan; poikkeuksen muodostavat kausityöntekijät ja 41 artiklan mukaisten kahdenvälisten sopimusten perusteella saapuneet työntekijät, jollei mainituissa sopimuksissa toisin määrätä. 2. Liettua myöntää 1 kohdassa tarkoitetun kohtelun alueellaan laillisesti työskenteleville työntekijöille, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, sekä näiden aviopuolisoille ja lapsille, jotka asuvat sen alueella laillisesti, jollei Liettuassa sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu. 38 artikla 1. Jäsenvaltioiden alueella laillisesti työskenteleviin kansalaisuudeltaan liettualaisiin työntekijöihin ja heidän siellä laillisesti asuviin perheenjäseniinsä sovellettavien sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamiseksi, jollei jäsenvaltioissa sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu: - mainittujen työntekijöiden vakuutus-, työskentely- tai oleskeluajat yksittäisissä jäsenvaltioissa lasketaan yhteen heidän itsensä ja heidän perheenjäsentensä vanhuuden, työkyvyttömyyden ja kuoleman perusteella maksettavaa eläkettä ja sairausvakuutusta varten, - kaikki vanhuuden, kuoleman, työtapaturman tai ammattitaudin sekä työtapaturmasta tai ammattitaudista aiheutuneen työkyvyttömyyden perusteella maksettavat eläkkeet ja elinkorot, lukuun ottamatta vastikkeettomia suorituksia voidaan siirtää vapaasti velallisena olevan jäsenvaltion tai velallisina olevien jäsenvaltioiden lainsäädännön mukaisesti sovellettavaan kurssiin, - kyseiset työntekijät saavat perheavustuksia edellä tarkoitetuille perheenjäsenilleen. 2. Liettua myöntää 1 kohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetun kohtelun alueellaan laillisesti työskenteleville työntekijöille, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia sekä heidän perheenjäsenilleen, jotka asuvat laillisesti Liettuan alueella. 39 artikla 1. Assosiointineuvosto antaa päätöksellään määräykset, joilla varmistetaan 38 artiklassa esitetyn tavoitteen saavuttaminen. 2. Assosiointineuvosto antaa päätöksellään yksityiskohtaiset säännöt hallinnollisesta yhteistyöstä, jolla varmistetaan 1 kohdassa tarkoitettujen määräysten soveltamiseksi tarvittavat hallinnolliset ja valvonnalliset takeet. 40 artikla Assosiointineuvoston 39 artiklan mukaisesti antamat määräykset eivät saa mitenkään vaikuttaa Liettuan ja jäsenvaltioiden välillä tehdyistä kahdenvälisistä sopimuksista aiheutuviin oikeuksiin ja velvoitteisiin, jos näissä sopimuksissa myönnetään Liettuan ja jäsenvaltioiden kansalaisille edullisempi kohtelu. 41 artikla 1. Ottaen huomioon jäsenvaltioiden työmarkkinatilanne, ja jollei mainitun jäsenvaltion voimassa olevasta työntekijöiden liikkuvuutta koskevasta lainsäädännöstä ja määräyksistä muuta johdu: - liettualaisten työntekijöiden työnsaantimahdollisuudet, jotka jäsenvaltiot antavat heille kahdenvälisten sopimusten mukaisesti, olisi säilytettävä ja niitä olisi mahdollisuuksien mukaan parannettava, - muut jäsenvaltiot tarkastelevat mahdollisuutta tehdä samanlaisia sopimuksia. 2. Assosiointineuvosto tarkastelee uusien parannusten myöntämistä, mukaan lukien mahdollisuudet päästä ammattikoulutukseen, jäsenvaltioissa voimassa olevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja yhteisön työmarkkinatilanteen. 42 artikla Siirtymäkauden päätyttyä tai aikaisemmin, jos Liettuan yhteiskunnallis-taloudellinen tilanne on pääpiirteittäin kehittynyt jäsenvaltioiden tilanteen kaltaiseksi, ja jos se yhteisön työllisyystilanteen kannalta on mahdollista, assosiointineuvosto tarkastelee muita keinoja työntekijöiden liikkuvuuden parantamiseksi, ottaen huomioon erityisesti Liettuan yhteiskunnallisen ja taloudellisen tilanteen sekä yhteisön työllisyystilanteen. Assosiointineuvosto antaa tätä varten suosituksia. 43 artikla Yhteisö antaa Liettualle 93 artiklan mukaisesti teknistä apua asianmukaisen sosiaaliturvajärjestelmän rakentamisessa edistääkseen työvoiman uudelleensuuntautumista Liettuan talouden rakennemuutoksen yhteydessä. II LUKU SIJOITTAUTUMINEN 44 artikla 1. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot takaavat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen, lukuun ottamatta liitteessä XVI tarkoitettuja aloja: i) liettualaisille yhtiöille sijoittautumisen yhteydessä kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin jäsenvaltioiden omille yhtiöilleen tai jonkin kolmannen maan yhtiölle myöntämä kohtelu, riippuen siitä, kumpi on edullisempi, ii) alueelleen sijoittautuneille liettualaisten yhtiöiden tytäryhtiöille ja sivuliikkeille kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin jäsenvaltioiden omille yhtiöilleen ja sivuliikkeilleen tai jonkin kolmannen maan yhtiön niiden alueelle sijoittautuneille tytäryhtiöille ja sivuliikkeille myöntämä kohtelu, riippuen siitä, kumpi on edullisempi, niiden toiminnan suhteen. 2. Liettua helpottaa yhteisön yhtiöiden ja kansalaisten alueellaan harjoittaman toiminnan aloittamista. Tätä varten se, lukuun ottamatta liitteeseen XVII a kuuluvia aloja, i) takaa tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen yhteisön yhtiöille sijoittautumisen yhteydessä kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin Liettuan omille yhtiöilleen ja jonkin kolmannen maan yhtiölle myöntämä kohtelu, riippuen siitä, kumpi on edullisempi, lukuun ottamatta liitteessä XVII b tarkoitettuja aloja, joille taataan kansallinen kohtelu viimeistään 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden päätyttyä, ii) takaa tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen alueelleen sijoittautuneille yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöille ja sivuliikkeille kohtelun, joka ei ole epäedullisempi kuin Liettuan omille yhtiöilleen ja sivuliikkeilleen tai jonkin kolmannen maan yhtiön sen alueelle sijoittautuneille tytäryhtiöille ja sivuliikkeille myöntämä kohtelu, riippuen siitä, kumpi on edullisempi. 3. Edellä 2 kohdan i alakohdassa tarkoitetun siirtymäkauden aikana Liettua ei toteuta mitään uusia toimenpiteitä, joilla olisi syrjivä vaikutus Liettuan alueelle sijoittautuviin tai siellä toimiviin yhteisön yhtiöihin ja kansalaisiin nähden Liettuan omiin yhtiöihin ja kansalaisiin verrattuna. 4. Assosiointineuvosto tarkastelee säännöllisesti mahdollisuutta soveltaa nopeammin kansallista kohtelua liitteessä XVII b tarkoitettujen alojen osalta sekä sisällyttää nopeammin liitteessä XVII a luetellut alat tai toiminnan tämän artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisalaan kuuluviksi. Assosiointineuvosto voi päättää muuttaa näitä liitteitä. Edellä 3 kohdassa tarkoitetun siirtymäkauden päättyessä assosiointineuvosto voi poikkeuksellisesti Liettuan pyynnöstä ja tilanteen niin vaatiessa päättää näiden siirtymäkausien jatkamisesta rajoitetuksi ajaksi tiettyjen liitteessä XVII b lueteltujen alojen tai seikkojen osalta. 5. Edellä 1 ja 2 kohdassa esitettyä kohtelua sovelletaan kansalaisten sijoittautumiseen ja toimintaan 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden päätyttyä. 6. Sen estämättä, mitä 44 artiklan 2 kohdassa määrätään, Liettuan alueelle sijoittautuneilla yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöillä ja sivuliikkeillä on tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen oikeus hankkia, käyttää, vuokrata ja myydä kiinteistöjä sekä julkisen omaisuuden ja maatalous- ja metsätalousmaan osalta oikeus antaa niitä vuokralle, jos tämä on välittömästi tarpeen harjoitettaessa sitä taloudellista toimintaa, jonka vuoksi sijoittautuminen on tapahtunut. Liettua myöntää nämä oikeudet Liettuaan sijoittautuneille yhteisön kansalaisille 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden päätyttyä. 45 artikla 1. Mitä 44 artiklassa määrätään, ei sovelleta lento-, sisävesi- ja merikabotaasiliikenteeseen. 2. Assosiointineuvosto voi antaa suosituksia sijoittautumisen ja toiminnan edistämiseksi 1 kohdassa tarkoitetuilla aloilla. 46 artikla Tässä sopimuksessa: a) `Yhteisön yhtiöllä` ja vastaavasti `Liettuan yhtiöllä` tarkoitetaan yhtiötä, joka on jäsenvaltion tai Liettuan lainsäädännön mukaisesti perustettu ja jolla on sääntömääräinen kotipaikka tai hallinnollinen keskustoimipaikka yhteisön tai Liettuan alueella taikka joka on pääasiallisesti sijoittautunut yhteisön tai Liettuan alueelle. Kuitenkin, jos jäsenvaltioiden tai Liettuan lainsäädännön mukaisesti perustetulla yhtiöllä on ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka yhteisön tai Liettuan alueella, yhtiötä pidetään yhteisön tai vastaavasti Liettuan yhtiönä ainoastaan, jos sen toiminnalla on todellinen ja jatkuva yhteys jonkin jäsenvaltion tai Liettuan talouteen. b) Yhtiön `tytäryhtiöllä` tarkoitetaan ensin mainitun yhtiön tosiasiallisessa määräysvallassa olevaa yhtiötä. c) Yhtiön `sivuliikkeellä` tarkoitetaan toimipaikkaa, joka ei ole oikeushenkilö ja jolla on vakituinen luonne esimerkiksi emoyhtiön jatkeena, jolla on johtoelimet ja joka on varustettu käymään liikeneuvotteluja kolmansien osapuolten kanssa siten, että sivuliike, tietäen, että tarvittaessa on olemassa oikeudellinen yhteys emoyhtiöön, jonka päätoimipaikka on ulkomailla, sivuliikkeen ei tarvitse olla suorassa toimintayhteydessä kyseisen emoyhtiön kanssa, vaan se voi harjoittaa liiketoimintaa jatkeen muodostavassa toimipaikassa. d) `Sijoittautumisella` tarkoitetaan: i) kansalaisten osalta oikeutta ryhtyä itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ja oikeutta perustaa ja johtaa yrityksiä, erityisesti yhtiöitä, jotka ovat heidän tosiasiallisessa valvonnassaan. Itsenäisenä ammatinharjoittajana ja liikeyrityksen johtajana toimimiseen ei sisälly oikeutta hakea tai vastaanottaa palkkatyötä toisen osapuolen työmarkkinoilla tai päästä toisen osapuolen työmarkkinoille. Tämän luvun määräyksiä ei sovelleta henkilöihin, jotka eivät ole täysin itsenäisiä ammatinharjoittajia, ii) yhteisön tai Liettuan yhtiöiden osalta ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa perustamalla tytäryhtiöitä ja sivuliikkeitä Liettuaan tai vastaavasti yhteisöön. e) `Toiminnalla` tarkoitetaan taloudellisen toiminnan toteuttamista. f) `Taloudellisella toiminnalla` tarkoitetaan pääasiassa teollista, kaupallista ja ammatillista toimintaa ja pienteollisuutta. g) `Yhteisön kansalaisella` ja vastaavasti `Liettuan kansalaisella` tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on jonkin jäsenvaltion tai Liettuan kansalainen. h) Myös kansainvälisen meriliikenteen osalta, mukaan lukien merikuljetuksen sisältävät yhdistetyt kuljetukset, sovelletaan II luvun ja III luvun määräyksiä niihin jäsenvaltioiden tai Liettuan kansalaisiin ja laivanvarustamoihin, jotka ovat sijoittautuneet muualle kuin yhteisöön tai Liettuaan mutta jotka ovat jonkin jäsenvaltion tai Liettuan kansalaisten valvonnassa, jos niille kuuluvat alukset on rekisteröity tässä jäsenvaltiossa tai Liettuassa niiden lainsäädännön mukaisesti. 47 artikla 1. Jollei 44 artiklan määräysten soveltamisesta muuta johdu ja lukuun ottamatta liitteessä XVIII esitettyjä rahoituspalveluja, kukin osapuoli voi säädellä yhtiöiden ja kansalaisten sijoittautumista ja toimintaa alueellaan, jos tämä säätely ei aiheuta toisen osapuolen yhtiöiden ja kansalaisten syrjintää verrattuna osapuolen omiin yhtiöihin ja kansalaisiin. 2. Rahoituspalvelujen osalta, sen estämättä, mitä muualla tässä sopimuksessa määrätään, ei rajoiteta osapuolten oikeutta toteuttaa tarvittavia vakavaraisuussääntöjen edellyttämiä toimenpiteitä, joihin sisältyy investoijien, tallettajien, vakuutuksenottajien tai sellaisten henkilöiden, joiden omaisuuden hoidosta vastaa rahoituspalvelujen toimittaja, suojelu, tai oikeutta varmistaa rahoitusjärjestelmän yhtenäisyys ja tasapaino. Osapuolet eivät saa käyttää näitä toimenpiteitä keinona sopimuksen mukaisten velvoitteidensa välttämiseen. 3. Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa tulkita osapuoleen kohdistuvaksi vaatimukseksi paljastaa yksittäisten asiakkaiden liike-elämään ja tileihin liittyviä tietoja tai mitään luottamuksellista tai henkilökohtaista julkisyhteisöjen hallussa olevaa tietoa. 48 artikla 1. Mitä 44 ja 47 artiklassa määrätään, ei estä osapuolta soveltamasta erityisiä sääntöjä, jotka koskevat sen alueella olevien sellaisten toisen osapuolen yhtiöiden sivuliikkeiden sijoittautumista ja toimintaa, joita ei ole perustettu ensin mainitun sopimuspuolen alueella, jos nämä erityisjärjestelyt ovat perusteltuja sen vuoksi, että näissä sivuliikkeissä on oikeudellisia tai teknisiä eroja verrattuna sen omalla alueella perustettujen yhtiöiden sivuliikkeisiin, sekä rahoituspalvelujen osalta sen vuoksi, että se on vakavaraisuussääntöjen vuoksi perusteltua. 2. Kohtelun ero ei saa olla suurempi kuin mikä on ehdottoman välttämätöntä tällaisten oikeudellisten tai teknisten erojen vuoksi tai rahoituspalvelujen osalta vakavaraisuussääntöjen vuoksi. 49 artikla 1. Liettuan tai vastaavasti yhteisön alueelle sijoittautuneella `yhteisön yhtiöllä` ja `Liettuan yhtiöllä` on vastaanottavan valtion voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti oikeus Liettuan tai yhteisön alueella työllistää tai antaa tytäryhtiöidensä tai sivuliikkeidensä työllistää yhteisön jäsenvaltioiden tai Liettuan kansalaisia, jos nämä henkilöt ovat tämän artiklan 2 kohdassa määriteltyjä keskeisissä tehtävissä työskenteleviä henkilöitä ja jos ainoastaan yhtiöt, tytäryhtiöt tai sivuliikkeet työllistävät nämä henkilöt. Näiden henkilöiden oleskelulupa ja työlupa koskee ainoastaan työskentelyjaksoa. 2. Edellä mainitun yhtiökokonaisuuden, jäljempänä `yhtiökokonaisuus`, keskeisissä tehtävissä työskentelevät henkilöt ovat seuraaviin luokkiin kuuluvia tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettuja `yhtiön sisäisen siirron saaneita työntekijöitä`, jos yhtiökokonaisuus on oikeushenkilö ja jos kyseiset henkilöt ovat sen palveluksessa tai jos he ovat olleet siinä osakkaina (muina kuin enemmistöosakkaina) vähintään tällaista siirtoa välittömästi edeltävänä vuonna: a) Yhtiökokonaisuuden johtavassa asemassa olevat henkilöt, jotka ensisijaisesti johtavat yhtiökokonaisuutta ja joita puolestaan yhtiökokonaisuuden hallitus tai osakkeenomistajat tai näitä vastaavat valvovat tai johtavat, ja joiden toimivaltaan kuuluu: - johtaa yhtiökokonaisuutta tai sen osastoa tai alaosastoa, - valvoa ja tarkastaa muun valvontatehtävissä toimivan, ammatillisen tai hallinnollisen henkilöstön työskentelyä, - henkilökohtainen toimivalta palkata tai irtisanoa työntekijöitä taikka antaa heidän palkkaamistaan tai irtisanomistaan koskevia suosituksia sekä toteuttaa muita henkilöstöä koskevia toimenpiteitä. b) Yhtiökokonaisuudessa työskentelevät henkilöt, joilla on yhtiökokonaisuuden toiminnalle, tutkimusvälineistön käytölle, teknologialle tai hallinnolle välttämätöntä erityisosaamista. Tällaisen osaamisen arvioinnissa voidaan ottaa huomioon yhtiökokonaisuudelle ominaisen osaamisen ohella korkea ammattitaidon taso, joka liittyy erityistä teknistä tietoa edellyttävään työhön tai kaupankäyntiin, mukaan lukien luvanvaraisten ammattien harjoittajat. c) `Yhtiön sisäisen siirron saanut työntekijä` määritellään luonnolliseksi henkilöksi, joka työskentelee jonkin osapuolen alueella sijaitsevassa yhtiökokonaisuudessa ja joka on väliaikaisesti siirretty toteuttamaan taloudellista toimintaa toisen osapuolen alueelle; kyseisellä yhtiökokonaisuudella on oltava pääasiallinen toimipaikka jonkin osapuolen alueella ja siirto on suoritettava tuon yhtiökokonaisuuden yksikköön (tytäryhtiöön, sivuliikkeeseen), joka tosiasiallisesti toteuttaa vastaavaa taloudellista toimintaa toisen osapuolen alueella. 3. Liettuan ja yhteisön kansalaisten pääsy yhteisön tai Liettuan alueelle ja näiden väliaikainen oleskelu siellä sallitaan, kun nämä yhtiöiden edustajat ovat 2 kohdan a alakohdan mukaisesti yhtiökokonaisuuden johtavassa asemassa olevia henkilöitä ja kun he ovat vastuussa Liettuan yhtiön tytäryhtiön tai sivuliikkeen perustamisesta johonkin jäsenvaltioon tai yhteisön yhtiön tytäryhtiön tai sivuliikkeen perustamisesta Liettuaan, kun - kyseiset edustajat eivät suoranaisesti itse työskentele myynnissä tai tarjoa palveluja, ja - yhtiöllä on pääasiallinen toimipaikkansa yhteisön tai vastaavasti Liettuan ulkopuolella eikä sillä ole muita edustajia, toimistoja, sivuliikkeitä tai tytäryhtiöitä kyseisessä yhteisön jäsenvaltiossa tai Liettuassa. 50 artikla Helpottaakseen yhteisön kansalaisten ja Liettuan kansalaisten pääsyä säänneltyihin ammatteihin sekä näiden ammattien harjoittamista Liettuassa ja yhteisössä assosiointineuvosto tarkastelee, mitä määräyksiä on tarpeen antaa tutkintojen kelpoisuuden molemminpuoliseksi tunnustamiseksi. Assosiointineuvosto voi toteuttaa tätä varten kaikki tarvittavat toimenpiteet. 51 artikla Liettua voi 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden aikana toteuttaa tämän luvun määräyksistä poikkeavia toimenpiteitä yhteisön yhtiöiden ja kansalaisten sijoittautumisen osalta, jos tietyllä teollisuuden alalla: - on parhaillaan tapahtumassa rakennemuutos, tai - ilmenee vakavia vaikeuksia, erityisesti jos ne aiheuttavat vakavia yhteiskunnallisia ongelmia Liettuassa, tai - Liettuan yhtiöt tai kansalaiset menettävät markkinaosuutensa tai kärsivät sen huomattavasta pienentymisestä tietyllä elinkeino- tai teollisuusalalla Liettuassa, tai - Liettuassa ollaan vasta uuden teollisuuden perustamisvaiheessa. Tällaisiin toimenpiteisiin liittyy seuraavaa: - niiden soveltaminen päättyy viimeistään 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden päättyessä, ja - ne ovat asianmukaisia ja tarpeen tilanteen korjaamiseksi, ja - ne liittyvät ainoastaan sijoittautumisiin, jotka tapahtuvat Liettuassa näiden toimenpiteiden voimaantulon jälkeen, eivätkä aiheuta tiettyä toimenpidettä toteutettaessa Liettuaan jo sijoittautuneisiin yhteisön yhtiöihin tai kansalaisiin kohdistuvaa syrjintää verrattuna Liettuan yhtiöihin ja kansalaisiin. Suunnitellessaan ja soveltaessaan näitä toimenpiteitä Liettua myöntää, milloin mahdollista, yhteisön yhtiöille ja kansalaisille etuuskohtelun, joka ei missään tapauksessa saa olla epäedullisempi kuin kolmannen maan yhtiöille tai kansalaisille myönnetty kohtelu. Ennen näiden toimenpiteiden toteuttamista Liettua kuulee assosiointineuvostoa ja soveltaa näitä toimenpiteitä aikaisintaan yhden kuukauden kuluttua siitä, kun se on antanut assosiointineuvostolle tiedoksi suunnittelemansa konkreettiset toimenpiteet edellyttäen, että mikään välittömiä toimenpiteitä vaativa korvaamaton vahinko ei ole uhkaamassa, jollaisessa tapauksessa Liettua kuulee assosiointineuvostoa välittömästi näiden toimenpiteiden hyväksymisen jälkeen. Edellä 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden päätyttyä Liettua voi toteuttaa tällaisia toimenpiteitä ainoastaan assosiointineuvoston suostumuksella ja sen määräämin edellytyksin. III LUKU PALVELUJEN TARJOAMINEN 52 artikla 1. Osapuolet sitoutuvat seuraavien määräysten mukaisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet salliakseen asteittain, että sellaiset yhteisön tai Liettuan yhtiöt tai kansalaiset tarjoavat palveluja, jotka ovat sijoittautuneet muun kuin sen osapuolen alueelle, jolle palvelut on tarkoitettu. 2. Yhdenmukaisesti 1 kohdassa tarkoitetun vapauttamisen kanssa ja jollei 56 artiklan määräyksistä muuta johdu, osapuolet sallivat niiden luonnollisten henkilöiden tilapäisen liikkuvuuden, jotka tarjoavat palveluja tai jotka palvelujen tarjoaja on palkannut 49 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin keskeisiin tehtäviin, mukaan lukien luonnolliset henkilöt, jotka edustavat yhteisön tai Liettuan yhtiöitä tai kansalaisia ja jotka haluavat saapua tilapäisesti maahan neuvotellakseen palvelujen myymisestä tai tehdäkseen palvelujen myymistä koskevia sopimuksia palvelujen tarjoajan puolesta, edellyttäen, että nämä edustajat eivät itse työskentele välittömästi suurelle yleisölle suunnattavassa myynnissä eivätkä itse henkilökohtaisesti tarjoa palveluja. 3. Assosiointineuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tämän artiklan 1 kohdan määräysten asteittaiseksi täytäntöönpanemiseksi viimeistään kahdeksan vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta. Huomiota kiinnitetään osapuolten saavuttamaan edistymiseen lainsäädäntönsä lähentämisessä. 53 artikla 1. Osapuolet eivät toteuta mitään sellaisia toimenpiteitä, jotka merkitsevät muun kuin sen osapuolen alueelle, jolle palvelut on tarkoitettu, sijoittautuneiden yhteisön ja Liettuan kansalaisten tai yhtiöiden palvelujen tarjoamisen merkittävää rajoittumista verrattuna tilanteeseen, joka oli olemassa tämän sopimuksen voimaantulopäivää edeltävänä päivänä. 2. Jos toinen osapuoli katsoo, että toisen osapuolen tämän sopimuksen allekirjoituspäivästä alkaen toteuttamilla toimenpiteillä aiheutetaan tilanne, joka on merkittävästi rajoitetumpi palvelujen tarjoamisen osalta verrattuna tilanteeseen, joka oli olemassa tämän sopimuksen allekirjoituspäivää edeltävänä päivänä, kyseinen osapuoli voi vaatia toista osapuolta osallistumaan neuvotteluihin. 54 artikla 1. Kansainvälisen meriliikenteen osalta osapuolet sitoutuvat noudattamaan tehokkaasti periaatetta kaupallisin perustein tapahtuvasta vapaasta pääsystä markkinoille ja liikenteeseen. a) Mitä edellä määrätään, ei vaikuta oikeuksiin eikä velvoitteisiin, jotka kuuluvat tämän sopimuksen jommankumman osapuolen soveltamien Yhdistyneiden Kansakuntien linjakonferenssien käyttäytymissääntöjen soveltamisalaan. Linjakonferenssiin kuulumattomat varustamot saavat kilpailla konferenssiin kuuluvien varustamoiden kanssa edellyttäen, että ne noudattavat periaatetta kaupallisin perustein tapahtuvasta vilpittömästä kilpailusta. b) Osapuolet vahvistavat sitoutuneensa noudattamaan vapaan kilpailun periaatetta kuivan ja nestemäisen irtotavaran kaupan osalta. 2. Sovellettaessa 1 alakohdan periaatteita: a) osapuolet eivät tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen sovella yhteisön jäsenvaltioiden ja entisen Neuvostoliiton välillä tehtyjen kahdenvälisten sopimusten kuljetusosuuksia koskevia määräyksiä, b) osapuolet eivät jatkossa sisällytä kolmansien maiden kanssa tekemiinsä kahdenvälisiin sopimuksiin kuljetusosuuksia koskevaa sopimuslauseketta, lukuun ottamatta poikkeuksellisia olosuhteita, joissa tämän sopimuksen jommankumman osapuolen laivanvarustamoilla ei olisi muutoin mahdollisuutta liikennöidä kyseiseen kolmanteen maahan ja pois sieltä, c) osapuolet kieltävät tulevissa kahdenvälisissä sopimuksissaan kuivan ja nestemäisen irtotavaran kuljetusosuuksia koskevat järjestelyt, d) osapuolet poistavat tämän sopimuksen tullessa voimaan kaikki yksipuoliset toimenpiteet sekä hallinnolliset, tekniset ja muut esteet, joilla voi olla rajoittava tai syrjivä vaikutus palvelujen tarjoamisen vapauteen kansainvälisessä meriliikenteessä. Kumpikin osapuoli takaa muun muassa vähintään yhtä suotuisan kohtelun toisen osapuolen kansalaisten tai yhtiöiden liikennöimille laivoille kuin osapuolen omille laivoilleen myöntämä kohtelu, ottaen huomioon pääsy kansainväliselle kaupalle avoimiin satamiin, satamien infrastruktuurien ja niiden merenkulkupalveluiden käyttö ja niihin liittyvät palkkiot ja maksut, tullihelpotukset ja ankkuripaikkojen ja laitteiden jakaminen lastausta ja lastinpurkamista varten. 3. Kansainvälisen meriliikenteen palveluja tarjoavat yhteisön kansalaiset ja yhtiöt saavat tarjota kansainvälisiä meri-joki-palveluja Liettuan sisävesiväylissä ja päinvastoin. 4. Tavaroiden kauttakulun varmistamiseksi kunkin osapuolen alueen kautta osapuolet sitoutuvat tekemään niin pian kuin mahdollista ja ennen vuoden 1999 loppua sopimuksen yhdistettyjen kuljetusten liikenteen kauttakulusta toisen osapuolen alueen kautta. 5. Osapuolten välisen liikenteen yhteensovitetun kehityksen ja asteittaisen vapauttamisen varmistamiseksi siten, että nämä on mukautettu niiden molemminpuolisiin kaupallisiin tarpeisiin, sovitaan tarvittaessa maantie-, rautatie- ja sisävesiliikenteen ja mahdollisesti lentoliikenteen molemminpuolista markkinoille pääsyä koskevista edellytyksistä erityisissä liikennettä koskevissa sopimuksissa, joista osapuolet neuvottelevat tämän sopimuksen tultua voimaan. 6. Ennen 5 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tekemistä osapuolet eivät toteuta mitään toimenpiteitä eivätkä ryhdy mihinkään toimiin, jotka saattavat olla rajoittavampia tai syrjivämpiä verrattuna tilanteeseen, joka oli olemassa tämän sopimuksen voimaantulopäivää edeltävänä päivänä. 7. Liettua mukauttaa siirtymäkauden aikana asteittain lainsäädäntönsä, mukaan lukien hallinnolliset, tekniset ja muut säännöt, yhteisössä sovellettavaa maantie-, rautatie-, sisävesi- ja lentoliikennettä koskevaan lainsäädäntöön siinä määrin kuin se on tarpeen edistettäessä vapauttamista ja osapuolten molemminpuolista pääsyä markkinoille ja helpotettaessa matkustajien ja tavaroiden liikkuvuutta. 8. Tämän luvun tavoitteiden toteuttamisessa saavutetun edistymisen mukaisesti assosiointineuvosto tarkastelee keinoja saavuttaa tarpeelliset edellytykset palvelujen tarjoamisen vapauden parantamiseksi maantie-, rautatie-, sisävesi- ja lentoliikenteessä. IV LUKU YLEISET MÄÄRÄYKSET 55 artikla 1. Tämän osaston määräyksiä sovelletaan, jollei yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden ja kansanterveyden vuoksi perustelluista rajoituksista muuta johdu. 2. Niitä ei sovelleta toimintaan, jotka jommankumman sopimuspuolen alueella liittyvät, vaikka vain ajoittain, julkisen viranomaisen toimivaltaan. 56 artikla Tätä osastoa sovellettaessa mitkään sopimuksen määräykset eivät estä osapuolia soveltamasta maahan pääsyä ja maassa oleskelua, työskentelyä, työehtoja, luonnollisten henkilöiden sijoittautumista sekä palvelujen tarjoamista koskevia lakejaan, asetuksiaan ja hallinnollisia määräyksiään, edellyttäen, että näillä määräyksillä ei mitätöidä tai rajoiteta tämän sopimuksen tietyn määräyksen perusteella osapuolelle kuuluvia etuuksia. 57 artikla Yksinomaan Liettuan yhtiöiden tai kansalaisten ja yhteisesti yhteisön yhtiöiden tai kansalaisten määräysvaltaan kuuluviin ja omistamiin yhtiöihin sovelletaan myös tämän osaston II, III ja IV luvun määräyksiä. 58 artikla 1. Tämän osaston määräysten mukaisesti myönnettyä suosituimmuuskohtelua ei sovelleta veroetuihin, joita osapuolet sopimusten perusteella myöntävät tai tulevat myöntämään tulevaisuudessa kaksoisverotuksen välttämiseksi, eikä muihin verojärjestelyihin. 2. Tämän osaston määräyksiä ei saa tulkita esteeksi sille, että osapuolet hyväksyvät tai vahvistavat toimenpiteitä, jotka on tarkoitettu estämään verojen välttäminen tai kiertäminen kaksoisverotuksen välttämistä ja muita verojärjestelyjä koskevien sopimusten veromääräysten mukaisesti, tai kansallisen verolainsäädännön välttäminen tai kiertäminen. 3. Tämän osaston määräyksiä ei saa tulkita esteeksi sille, että jäsenvaltiot tai Liettua tekevät verolainsäädäntönsä asiaa koskevia säännöksiä soveltaessaan eron eri tilanteissa olevien veronmaksajien kesken, erityisesti heidän asuinpaikkansa suhteen. 59 artikla Osapuolet mukauttavat asteittain tämän osaston määräyksiä. Tehdessään suosituksia tätä varten, assosiointineuvosto ottaa huomioon osapuolten vastaavat velvoitteet, jotka ovat palvelukauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) ja erityisesti sen V artiklan mukaisia. 60 artikla Tämän sopimuksen määräykset eivät estä osapuolia soveltamasta toimenpidettä, joka on tarpeen sellaisten toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi, jotka koskevat tämän sopimuksen määräysten välityksellä kolmannen maan pääsyä kyseisen osapuolen markkinoille. V OSASTO MAKSUT, PÄÄOMAT, KILPAILU JA MUUT TALOUDELLISET MÄÄRÄYKSET, LAINSÄÄDÄNTÖJEN LÄHENTÄMINEN I LUKU JUOKSEVAT MAKSUT JA PÄÄOMIEN LIIKKUVUUS 61 artikla Osapuolet sitoutuvat hyväksymään kaikki vapaasti vaihdettavassa valuutassa suoritettavat, nykyiseen maksutaseeseen liittyvät maksut, jos niihin liittyvät liiketoimet koskevat tämän sopimuksen mukaisesti vapautettua tavaroiden, palvelujen tai henkilöiden liikkuvuutta osapuolten välillä. 62 artikla 1. Jäsenvaltiot ja Liettua takaavat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen maksutaseen pääomaa koskevien suoritusten osalta pääoman vapaan liikkuvuuden sellaisten yhtiöiden suorissa investoinneissa, jotka on perustettu isäntämaan lainsäädännön mukaisesti, ja investoinneissa, jotka on tehty IV osaston II luvun määräysten mukaisesti, sekä näiden investointien ja niistä saatujen voittojen rahaksi muuttamisen ja kotiuttamisen. Investointien rahaksi muuttaminen ja kotiuttaminen varmistetaan tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen niiden investointien osalta, jotka liittyvät Liettuassa itsenäisinä ammatinharjoittajina IV osaston II luvun mukaisesti toimivien yhteisön kansalaisten sijoittautumiseen. Sen estämättä, mitä edellä määrätään, pääoman vapaa liikkuvuus kaikkien näiden investointien osalta varmistetaan 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden loppuun mennessä. 2. Ottaen huomioon maksutaseen pääomaa koskevat suoritukset, jäsenvaltiot ja Liettua varmistavat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen pääoman vapaan liikkuvuuden portfolioinvestoinneissa. Tätä sovelletaan myös pääoman vapaaseen liikkuvuuteen kaupallisiin suorituksiin liittyvien varojen tai sellaisten palvelujen tarjoamisen osalta, johon osallistuu jonkin osapuolen kansalainen, sekä rahoituslainojen osalta. 3. Jäsenvaltiot eivät tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen eikä Liettua 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden päätyttyä ota käyttöön yhteisön ja Liettuan asukkaiden välillä tapahtuviin pääomanliikkeisiin ja niihin liittyviin juokseviin maksuihin liittyviä uusia rajoituksia, eivätkä tiukenna olemassa olevia rajoituksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. 4. Edellä 1 ja 2 kohdan määräykset eivät estä Liettuaa soveltamasta rajoituksia Liettuan kansalaisten ja yhtiöiden tekemiin ulkoisiin investointeihin. Liettuassa tehtyjen investointien ja kaikkien niistä saatujen tuottojen rahaksi muuttamiseen tai kotiuttamiseen ei kuitenkaan vaikuteta. Viisi vuotta tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen osapuolet sopivat neuvottelevansa kaikkien tällaisten rajoitusten jatkamisesta, ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat rahalliset, verotukselliset ja rahoitukselliset seikat. 5. Osapuolet neuvottelevat keskenään helpottaakseen pääomien liikkuvuutta yhteisön ja Liettuan välillä tämän sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi. 63 artikla 1. Osapuolet toteuttavat 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden aikana toimenpiteet, joilla luodaan tarvittavat edellytykset sille, että pääomien vapaata liikkuvuutta koskevaa yhteisön lainsäädäntöä voidaan myöhemmin asteittain ryhtyä soveltamaan. 2. Assosiointineuvosto tarkastelee 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden loppuun mennessä keinoja soveltaa kokonaisuudessaan pääomien vapaata liikkuvuutta koskevaa yhteisön lainsäädäntöä. II LUKU KILPAILU JA MUUT TALOUDELLISET MÄÄRÄYKSET 64 artikla 1. Seuraavat toimenpiteet ovat tämän sopimuksen moitteettomaan toimintaan soveltumattomia, jos ne voivat vaikuttaa yhteisön ja Liettuan väliseen kauppaan: i) yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena on estää, rajoittaa tai vääristää kilpailua tai joista seuraa, että kilpailu estyy, rajoittuu tai vääristyy; ii) yhden tai useamman yrityksen määräävän markkina-aseman väärinkäyttö kaikilla yhteisön tai Liettuan alueilla tai merkittävällä osalla niistä; iii) valtion tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä tai tiettyjen tavaroiden tuotantoa. 2. Tämän artiklan vastaisia käytäntöjä arvioidaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 85, 86 ja 92 artiklan sääntöjen soveltamisesta johtuvien arviointiperusteiden mukaisesti tai, EHTY:n soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden osalta, johdettuun oikeuteen sisältyvien EHTY:n perustamissopimuksen vastaavien määräysten mukaisesti. 3. Assosiointineuvosto antaa tarvittavat määräykset 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä. Kunnes nämä määräykset annetaan, tässä sopimuksessa olevia GATT-sopimuksen VI, XVI ja XXIII artiklan tulkintaa ja soveltamista koskevia määräyksiä sovelletaan 1 kohdan iii alakohdan soveltamista ja siihen liittyviä 2 kohdan osia koskevina määräyksinä. 4. a) Sovellettaessa, mitä 1 kohdan iii alakohdassa määrätään, osapuolet tunnustavat, että 31 päivään joulukuuta 1999 asti Liettuan myöntämää valtion tukea arvioidaan ottaen huomioon, että Liettuaa pidetään samanlaisena alueena kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut yhteisön alueet. Assosiointineuvosto päättää Liettuan taloudellisen tilanteen huomioon ottaen, onko tätä aikaa pidennettävä uudella viiden vuoden jaksolla. b) Kumpikin osapuoli varmistaa valtion tukea koskevan avoimuuden ilmoittamalla muun muassa myönnetyn tuen kokonaismäärän ja jakautumisen vuosittain toiselle osapuolelle sekä antamalla pyynnöstä tiedot tukijärjestelmistä. Toisen osapuolen pyynnöstä toinen osapuoli antaa tietoja yksittäisistä valtion tuen erityistapauksista. 5. Edellä III osaston II ja III luvussa tarkoitettujen tuotteiden osalta: - ei sovelleta 1 kohdan iii alakohdan määräystä, - arvioidaan 1 kohdan i alakohdan vastaisia käytäntöjä sellaisten yhteisön vahvistamien arviointiperusteiden mukaisesti, jotka perustuvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 42 ja 43 artiklaan ja erityisesti neuvoston asetuksessa N:o 26/1962 vahvistettuihin arviontiperusteisiin. 6. Jos yhteisö tai Liettua katsoo, että tietty käytäntö on tämän artiklan ensimmäisen kohdan määräysten kannalta soveltumatonta, ja: - siitä ei ole asianmukaisesti määrätty 3 kohdassa tarkoitetuissa soveltamista koskevissa säännöissä, tai - jos tällaisia sääntöjä ei ole ja jos kyseinen käytäntö aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa haittaa toisen osapuolen eduille tai huomattavaa haittaa sen kansalliselle elinkeinoalalle, mukaan lukien palvelujen tuottaminen, se voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet neuvoteltuaan asiasta assosiointineuvostossa tai 30 työpäivän kuluttua siitä, kun se on pyytänyt neuvotteluja. Sellaisten käytäntöjen osalta, jotka ovat tämän artiklan 1 kohdan iii alakohdan kannalta soveltumattomia, aiheelliset toimenpiteet voidaan toteuttaa, silloin kun niihin sovelletaan GATT-sopimusta, ainoastaan mainitussa sopimuksessa tai muussa sen yhteydessä neuvotellussa asiaa koskevassa asiakirjassa vahvistettujen menettelyjen ja edellytysten mukaisesti. 7. Sen estämättä, mitä 3 kohdan mukaisesti annetuissa vastakkaisissa säännöksissä säädetään, osapuolet luovuttavat toisilleen tietoja ottaen huomioon salassapitovelvollisuudesta ja liikesalaisuudesta johtuvat rajoitukset. 65 artikla 1. Osapuolet välttävät rajoittavien toimenpiteiden toteuttamista ja erityisesti sellaisten tuontia koskevien toimenpiteiden toteuttamista, joilla pyritään ratkaisemaan maksutaseeseen liittyvät ongelmat. Jos toinen osapuoli toteuttaa näitä toimenpiteitä, se esittää mahdollisimman pian toiselle osapuolelle aikataulun niiden poistamiseksi. 2. Jos yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle tai Liettualle aiheutuu taikka niille uhkaa välittömästi aiheutua vakavia maksutaseeseen liittyviä vaikeuksia, yhteisö tai Liettua, tapauksen mukaan, voi toteuttaa GATT-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti tiettynä aikana rajoittavia toimenpiteitä, mukaan lukien tuontia koskevat toimenpiteet, jotka eivät saa olla laajempia kuin on ehdottomasti tarpeen maksutasetilanteen korjaamiseksi. Yhteisö tai Liettua, tapauksen mukaan, ilmoittaa asiasta heti toiselle osapuolelle. 3. Rajoittavia toimenpiteitä ei sovelleta investointeihin liittyviin siirtoihin eikä varsinkaan investoitujen tai uudelleen investoitujen varojen kotiuttamiseen eikä muihin niistä saatuihin tuloihin. 66 artikla Julkisten yritysten osalta ja niiden yritysten osalta, joille on myönnetty erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia, assosiointineuvosto varmistaa, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 90 artiklan periaatteita sekä ETY-konferenssin Bonnissa huhtikuussa 1990 pidetyn kokouksen päätösasiakirjan periaatteita, erityisesti yrittäjäin päätöksenteon vapautta, noudatetaan 1 päivästä tammikuuta 1998 alkaen. 67 artikla 1. Osapuolet vahvistavat tämän artiklan ja liitteen XIX määräysten mukaisesti tähdentävänsä henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyvien oikeuksien riittävää ja tehokasta suojelua ja niiden noudattamisen varmistamista. 2. Liettua jatkaa henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelun parantamista varmistaakseen 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden loppuun mennessä yhteisön suojelun tasoon verrattavissa olevan suojelun tason, mukaan lukien tehokkaat keinot näiden oikeuksien toteuttamiseksi. 3. Liettua liittyy 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden loppuun mennessä liitteessä XIX olevassa 1 kohdassa tarkoitettuihin monenkeskisiin yleissopimuksiin henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojasta, joihin jäsenvaltiot ovat liittyneet tai joita ne tosiasiallisesti soveltavat kyseisiin yleissopimuksiin sisältyvien asiaa koskevien määräysten mukaisesti. 4. Jos henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden alalla ilmenee kaupan edellytyksiin vaikuttavia ongelmia, toisen osapuolen pyynnöstä aloitetaan välittömästi neuvottelut molempia osapuolia tyydyttävien ratkaisujen saavuttamiseksi. 68 artikla 1. Osapuolten mielestä olisi suotavaa mahdollistaa pääsy julkisiin hankintoihin vastavuoroisesti ja ketään syrjimättä, erityisesti GATTin ja WTO:n yhteydessä. 2. Tämän sopimuksen 46 artiklassa tarkoitetuilla Liettuan yhtiöillä on pääsy tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyyn yhteisön asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti, ja niille myönnetään kohtelu, joka ei saa olla epäedullisempi kuin yhteisön yhtiöille myönnetty kohtelu. Tämän sopimuksen 46 artiklassa tarkoitetuille yhteisön yhtiöille taataan viimeistään 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden loppuun mennessä pääsy julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyyn Liettuassa, ja niille myönnetään kohtelu, joka ei saa olla epäedullisempi kuin Liettuan yhtiöille myönnetty kohtelu. Yhteisön yhtiöillä, jotka ovat sijoittautuneet Liettuaan IV osaston II luvun määräysten mukaisesti 46 artiklassa tarkoitettujen tytäryhtiöiden muodossa tai 57 artiklassa määrätyissä muodoissa, on tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen pääsy julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyyn, ja niille myönnetään kohtelu, joka ei saa olla epäedullisempi kuin Liettuan yhtiöille myönnetty kohtelu. Yhteisön yhtiöille, jotka ovat sijoittautuneet Liettuaan 46 artiklassa tarkoitettujen sivuliikkeiden tai kauppaedustajan liikkeiden muodossa, myönnetään tällainen kohtelu 3 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden loppuun mennessä. Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan myös 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun direktiivin 93/38/ETY soveltamisalaan kuuluviin julkisiin sopimuksiin Liettuan hyväksyttyä asianmukaisen lainsäädännön. Assosiointineuvosto tarkastelee säännöllisesti, voiko Liettua ennen siirtymäkauden päättymistä myöntää kaikille yhteisön yhtiöille pääsyn julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyyn Liettuassa. 3. Mitä 37-60 artiklassa määrätään, sovelletaan julkisten hankintojen toteuttamiseen liittyviin sijoittautumisiin, toimiin ja palvelujen tarjoamiseen yhteisön ja Liettuan välillä sekä työskentelyyn ja työntekijöiden liikkuvuuteen. III LUKU LAINSÄÄDÄNTÖJEN LÄHENTÄMINEN 69 artikla Osapuolet tunnustavat, että Liettuan taloudellinen yhdentyminen yhteisöön riippuu olennaisesti nykyisen ja tulevaisuudessa säädettävän Liettuan lainsäädännön lähentämisestä yhteisön lainsäädäntöön. Liettua huolehtii siitä, että sen lainsäädäntö saatetaan asteittain yhdenmukaiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa. 70 artikla Lainsäädännön lähentämiseen sisältyvät erityisesti seuraavat alueet: tullilainsäädäntö, yhtiöoikeus, pankkilainsäädäntö, yritysten kirjanpito ja verotus, henkinen omaisuus, rahoituspalvelut, kilpailusäännöt, ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja elämän suojelu, työntekijöiden suojelu, mukaan lukien terveyden ja turvallisuuden suojelu työpaikoilla, kuluttajansuoja, välillinen verotus, tekniset määräykset ja standardit, ydinvoima-alan lainsäädäntö, liikenne, televiestintä, ympäristö, julkiset hankinnat, tilastot ja tuotevastuu. Lainsäädännön lähentämisessä olisi saavutettava nopeaa edistymistä näistä aloista erityisesti sisämarkkinoiden, kilpailun, työntekijöiden suojelun, ympäristön suojelun ja kuluttajansuojan alalla. 71 artikla Yhteisön Liettualle antamaan tekniseen apuun näiden toimenpiteiden toteuttamiseksi voi muun ohella sisältyä: - asiantuntijavaihto, - nopea tietojen toimittaminen, erityisesti asiaan liittyvää lainsäädäntöä koskevien tietojen toimittaminen, - seminaarien järjestäminen, - koulutustoiminta, - avunanto kyseisiä oloja koskevan yhteisön lainsäädännön kääntämisessä. VI OSASTO YHTEISTYÖ TALOUDEN ALALLA 72 artikla 1. Yhteisö ja Liettua kehittävät edelleen talouden alan yhteistyötään tarkoituksenaan edistää Liettuan kehityksen ja kasvun mahdollisuuksia. Tämän yhteistyön tavoitteena on vahvistaa olemassa olevia taloussuhteita mahdollisimman laajalla pohjalla molempien osapuolten etujen mukaisesti. 2. Menettelyt ja muut toimenpiteet suunnitellaan siten, että niillä edistetään Liettuan taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä, ja ne noudattavat kestävän kehityksen periaatetta. Näissä menettelyissä olisi varmistettava, että ympäristöasiat otetaan huomioon alusta asti, sekä että ne ovat sopusointuisen yhteiskunnallisen kehityksen vaatimusten mukaisia. 3. Tätä varten yhteistyötoimia olisi toteutettava erityisesti teollisuutta, investointeja, maatalousteollisuutta, maatalouteen liittyvää teollisuutta, energiaa, liikennettä, alueellista kehitystä ja matkailua koskevissa menettelyissä ja toimenpiteissä. 4. Erityistä huomiota kiinnitetään toimenpiteisiin, jotka ovat omiaan edistämään kolmen Baltian maan ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä muiden Itämeren rannikkovaltioiden välistä yhteistyötä tämän alueen yhtenäiseksi kehittämiseksi. 73 artikla Yhteistyö teollisuuden alalla 1. Yhteistyön tarkoituksena on edistää erityisesti: - molempien osapuolten taloudellisten toimijoiden välistä teollisuuden alan yhteistyötä ja erityisesti Liettuan yksityissektorin vahvistamista, - yhteisön osallistumista Liettuan pyrkimyksiin teollisuutensa nykyaikaistamiseksi ja rakenteelliseksi uudistamiseksi julkisella ja yksityisellä sektorilla, mikä mahdollistaa siirtymisen suunnitelmataloudesta markkinatalouteen edellytyksin, joilla taataan ympäristönsuojelu, - yksittäisten alojen rakennemuutosta, - uusien yritysten perustamista kasvumahdollisuuksia tarjoaville aloille, erityisesti kevyen teollisuuden, kuluttajahyödykkeiden ja markkinapalvelujen alalle. 2. Teollisuuden alan yhteistyöaloitteissa otetaan huomioon Liettuan asettamat tärkeysjärjestykset. Aloitteilla olisi luotava erityisesti asianmukaiset puitteet yrityksille, parannettava johtamiseen liittyvää taitotietoa ja edistettävä avoimuutta markkinoiden ja yrityksille asetettujen edellytysten osalta. Tähän sisältyy tarvittaessa tekninen avunanto. 74 artikla Investointien edistäminen ja turvaaminen 1. Yhteistyön tavoitteena on ylläpitää ja tarvittaessa parantaa oikeudellisia edellytyksiä ja suotuisia olosuhteita kotimaisille ja ulkomaisille yksityisille investoinneille, jotka ovat välttämättömiä Liettuan talouden ja teollisuuden vahvistumiselle. Yhteistyön tavoitteena on myös ulkomaisen investoinnin ja yksityistämisen kannustaminen ja edistäminen Liettuassa. 2. Yhteistyön tarkoituksena on erityisesti: - Liettuan osalta sellaisten oikeudellisten edellytysten vahvistaminen, jotka suosivat ja turvaavat investointeja, - jäsenvaltioiden ja Liettuan välisten investointien edistämistä ja turvaamista koskevien kahdenvälisten sopimusten tekeminen tarvittaessa, - sääntelyn purkaminen ja talouden infrastruktuurien parantaminen, - tietojen vaihto sijoitusmahdollisuuksista kaupallisten messujen, näyttelyiden, myyntiviikkojen ja muiden tapahtumien yhteydessä. Yhteisön tukea voidaan myöntää alkuvaiheessa sisäisiä investointeja edistäville yksiköille. 3. Liettua noudattaa investointitoimien kauppaan liittyvien näkökohtien (TRIM) määräyksiä. 75 artikla Pienet ja keskisuuret yritykset 1. Osapuolten tavoitteena on kehittää ja vahvistaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) sekä yhteisön ja Liettuan pk-yritysten välistä yhteistyötä. 2. Osapuolet kannustavat tietojen ja taitotiedon vaihtoa seuraavilla aloilla: - pk-yritysten perustamisessa ja kehittämisessä sekä valtioiden rajat ylittävässä yhteistyössä tarvittavien oikeudellisten, hallinnollisten, teknisten, verotuksellisten ja rahoituksellisten edellytysten parantaminen, - pk-yritysten tarvitsemien yrityskohtaisten palvelujen tarjonta (esimerkiksi johtajien koulutus, kirjanpito, markkinointi, laadunvarmistus) ja tällaisia palveluja tarjoavien yksiköiden vahvistaminen, - asianmukaisten yhteyksien luominen yhteisön toimijoihin Euroopan liikealan yhteistyöverkkojen välityksellä pk-yritysten tiedonsaannin parantamiseksi ja valtioiden rajat ylittävän yhteistyön edistämiseksi. 3. Yhteistyöhön sisältyy teknisen avun antaminen erityisesti pk-yrityksille sopivien hallinnollisten puitteiden luomiseksi alueellisella ja kansallisella tasolla rahoitusta, koulutusta, neuvontaa, teknologiaa ja markkinointia koskevia palveluja varten. 76 artikla Maatalous- ja teollisuusstandardit ja vaatimustenmukaisuuden arviointi 1. Osapuolet toimivat yhteistyössä pienentääkseen standardeihin, teknisiin määräyksiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien menettelyjen eroja, tarvittaessa yhteisön teknisen avun turvin. 2. Tätä varten yhteistyössä pyritään: - edistämään yhteisön teknisten määräysten ja eurooppalaisten standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen käyttöä toteamalla, että ympäristön laatua koskevien Liettuan tavoitteiden saavuttamiseksi se on tarvittaessa vapaa kehittämään ja toteuttamaan erityisiä (korkeampia) standardeja, - tekemään tarvittaessa vastavuoroista tunnustamista koskevia sopimuksia näillä aloilla, - kannustamaan Liettuaa osallistumaan aktiivisesti ja säännöllisesti erityistoimielinten työhön (CEN, CENELEC, ETSI, EOTC, EUROMET), - tukemaan Liettuaa eurooppalaisissa mittaus- ja testausohjelmissa, - edistämään teknisen ja metodologisen tiedon vaihtoa niiden osapuolten välillä, joita asia koskee, tuotannon ja tuotantoprosessien laadun valvonnan alalla. 3. Yhteisö antaa tarvittaessa Liettualle teknistä apua. 77 artikla Yhteistyö tieteen ja teknologian alalla 1. Osapuolet edistävät yhteistyötä tutkimuksen ja teknologisen kehittämistyön aloilla. Ne kiinnittävät erityistä huomiota seuraaviin toimenpiteisiin: - tieteen ja teknologian alan menettelyjä koskevien tietojen vaihto, - yhteisten tieteellisten tapaamisten järjestäminen (seminaarit ja työpajat), - yhteinen T& K-toiminta tieteen kehityksen kannustamiseksi sekä teknologian ja taitotiedon siirtämiseksi, - opetustoiminta ja ohjelmat molempien osapuolten tutkijoiden ja asiantuntijoiden liikkuvuuden edistämiseksi, - tutkimukselle suotuisten olosuhteiden kehittäminen, uusien teknologioiden soveltaminen ja tutkimustuloksia koskevan henkisen omaisuuden asianmukainen suojelu, - Liettuan osallistuminen yhteisön tutkimusohjelmiin 3 kohdan mukaisesti. Tarvittaessa annetaan teknistä apua. 2. Assosiointineuvosto määrittelee asianmukaiset menettelyt yhteistyön kehittämiseksi. 3. Yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämistyön alan puiteohjelmaan sisältyvä yhteistyö toteutetaan erityisjärjestelyin, joista neuvotellaan ja jotka tehdään molempien osapuolten hyväksymien oikeudellisten menettelyjen mukaisesti. 78 artikla Koulutus 1. Yhteistyön tavoitteena on inhimillisten voimavarojen sopusointuinen kehittäminen sekä yleisen koulutustason ja ammatillisen pätevyyden parantaminen Liettuassa julkisella ja yksityisellä sektorilla, ottaen huomioon ne alueet, joilla on Liettualle ensisijainen merkitys. Kehitetään hallinnollinen perusta ja yhteistyöhankkeita, jotka perustuvat Euroopan koulutussäätiön toimintaan, TEMPUS-ohjelmaan ja Eurofacultyyn. Myös Liettuan osallistumista muihin yhteisön ohjelmiin tarkastellaan tässä yhteydessä. 2. Yhteistyöhön kuuluvat erityisesti seuraavat alueet: - opetus- ja koulutusjärjestelmän uudistaminen Liettuassa, - perehdyttävä koulutus, ammatillinen täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus, mukaan lukien julkisen ja yksityisen sektorin johtajien ja ylempien virkamiesten koulutus, erityisesti tietyillä erikseen määritettävillä tärkeillä alueilla, - opettajien ammatillinen täydennyskoulutus, - eri korkeakoulujen sekä korkeakoulujen ja yritysten välinen yhteistyö ja opettajien, opiskelijoiden, hallintohenkilöstön ja nuorten liikkuvuus, - Eurooppaa koskevissa opinnoissa annettavan opetuksen edistäminen asianmukaisissa oppilaitoksissa, - opiskeluaikojen ja tutkintotodistusten molemminpuolinen tunnustaminen, - kielikoulutuksen edistäminen Liettuassa, erityisesti vähemmistöihin kuuluvien siellä vakituisesti asuvien henkilöiden osalta, - yhteisön kielten opetus, kääntäjien ja tulkkien koulutus, yhteisön kielellisten sääntöjen ja terminologian käytön edistäminen, - etäopiskelun ja uusien koulutusmenetelmien kehittäminen, - koulutustarvikkeiden ja -välineiden hankkiminen. 79 artikla Maatalous ja maatalouteen liittyvä teollisuus 1. Yhteistyön tavoitteena tällä alalla on maatalouden, makean veden (sisävesien) kalastuksen ja maatalouteen liittyvän teollisuuden sekä metsätalouden nykyaikaistaminen, rakenteellinen uudistaminen ja yksityistäminen. Tällaisella yhteistyöllä edistetään luonnontilassa olevan ympäristön ja saastumattoman maaperän suojelua ja kestävää käyttöä. Tätä varten yhteistyöllä pyritään erityisesti: - kehittämään yksityisiä maatalousyrityksiä ja jakelukanavia sekä varastointitekniikoita, markkinointimenetelmiä ja niin edelleen, - nykyaikaistamaan maaseudun infrastruktuureita (liikenne, vedenjakelu, televiestintä), - parantamaan maankäytön suunnittelua, mukaan lukien rakennus- ja kaupunkisuunnittelu, - kehittämään vaatimuksia laaja-alaisen ja voimaperäisen maatalouden, metsätalouden ja makean veden (sisävesien) kalastuksen alueille kansallisten ja alueellisten kehittämissuunnitelmien ja -ohjelmien mukaisesti, - luomaan ja edistämään tehokasta yhteistyötä maatalouden tietojärjestelmien alalla, - parantamaan tuottavuutta ja laatua asianmukaisten menetelmien ja tuotteiden käytön avulla, varmistamaan tuotantoprosessiin liittyvän pilaantumista vähentävän tekniikan käyttöä koskeva koulutus ja valvonta, - edistämään orgaanisen maatalouden, jalostuksen ja orgaanisten tuotteiden markkinoinnin kehittämistä, - edistämään yhteisön elintarvikestandardien noudattamista, - rakenteellisesti uudistamaan, kehittämään, nykyaikaistamaan ja hajauttamaan elintarvikejalostusyrityksiä ja niiden käyttämiä markkinointimenetelmiä, - edistämään täydentävyyttä maataloudessa, - edistämään teollista yhteistyötä maataloudessa ja taitotiedon vaihtoa, erityisesti yhteisön ja Liettuan yksityisen sektorin välillä, - kehittämään yhteistyötä ihmisten, eläinten ja kasvien terveydensuojelun alalla, jotta edistettäisiin sääntöjen asteittaista yhdenmukaistamista yhteisön sääntöjen kanssa avustamalla koulutuksessa ja järjestämällä tarkastuksia, - edistämään maatalouspolitiikkaa ja maatalouslainsäädäntöä koskevien tietojen vaihtoa, - edistämään yhteisyrityksiä, erityisesti yhteistyön toteuttamiseksi kolmansien maiden markkinoilla. 2. Yhteisö antaa tätä varten tarvittaessa teknistä apua. 80 artikla Kalastus 1. Osapuolet kehittävät kalastusyhteistyötään Euroopan talousyhteisön ja Liettuan tasavallan välisen kalastussuhteita koskevan sopimuksen mukaisesti. 2. Yhteistyössä otetaan huomioon erityisesti: - kestävän kalastuksen käyttöönottaminen maailman valtamerissä ja Itämeressä, - perinteinen kalastusyhteistyö, - tarve kehittää kalastuksen valvontajärjestelmiä, pyyntitilastoja ja tietojärjestelmiä, - tieteellisten voimavarojen kehittäminen Itämeren kalastusvarojen tutkimusta ja kalakantojen (erityisesti lohen ja turskan) säilyttämistä ja elvyttämistä koskevaa molemminpuolista toimintaa varten ja tämän alan nykyaikaisten tekniikoiden käyttöönotto, - Liettuan kalastuslaivaston ja kalanjalostusteollisuuden asteittainen nykyaikaistaminen yhteisyrityksiä perustamalla, - tämän alan yksityisten yritysten kehittäminen ja tarve saada tietoa EY:n markkinoille saattamista koskeviin menetelmiin liittyvistä kokemuksista, - teollisen yhteistyön kehittäminen kalastuksessa ja taitotiedon vaihto, - EY:n kalankasvatukseen (myös rehuun) liittyvän tuotannon laatu- ja terveysmääräysten käyttöönotto Liettuassa, - kalastuspolitiikkaan ja -lainsäädäntöön sekä kalastustuotteiden markkinoiden luomiseen liittyvän tiedon vaihto, - yhteistyö kansainvälisissä kalastusjärjestöissä. 81 artikla Energia 1. Osapuolet toimivat yhteistyössä markkinatalouden periaatteita ja energiaa koskevaa Euroopan peruskirjaa noudattaen kehittääkseen Euroopan energiamarkkinoiden asteittaista yhdentymistä. 2. Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraavaan: - energiapolitiikan muotoilu ja suunnittelu, mukaan lukien sen pitkän ajan näkökohdat, - hallinto ja koulutus energia-alalla, - energian säästön ja energiatehokkuuden edistäminen, - energiavarojen kehittäminen, - jakelun parantaminen sekä energianhankinnan parantaminen ja monipuolistaminen, - energian tuotannon ja käytön ympäristövaikutukset, - ydinenergia-ala, erityisesti ydinturvallisuus, - energiamarkkinoiden laajamittaisempi vapauttaminen, mukaan lukien kaasun ja sähkön siirron helpottaminen, - sähkö- ja kaasuala, mukaan lukien sen tarkastelu, onko mahdollista liittää Euroopan jakeluverkostot yhteen, - energia-alan infrastruktuurien nykyaikaistaminen, - tämän alan yritysten välisen yhteistyön perusedellytysten suunnittelu, - teknologian ja taitotiedon siirto, - yhteistyö energia-alan hinnoittelu- ja verotuspolitiikassa, - Itämeren maiden välinen energia-alan alueellinen yhteistyö, jolla edistetään merkittävästi erityisesti kyseisen alueen energian jakelun turvallisuutta. 3. Teknistä apua annetaan tarvittaessa. 82 artikla Ydinturvallisuus 1. Yhteistyön tavoitteena on parantaa ydinenergian käytön turvallisuutta. 2. Ydinalan yhteistyöhön kuuluvat pääasiassa seuraavat aiheet: - teolliset toimenpiteet Liettuan ydinvoimalan käyttöturvallisuuden parantamiseksi, - Ignalinassa sijaitsevan voimalan turvallisuuden parantamismahdollisuuksien arviointi, - henkilökunnan koulutuksen parantaminen, - Liettuan ydinturvallisuutta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten kehittäminen sekä valvontaviranomaisten vahvistaminen ja niiden käytössä olevien voimavarojen lisääminen, - ydinturvallisuus, valmistautuminen ydinonnettomuuksien varalle ja onnettomuustilanteiden hallinta, - säteilysuojelu, mukaan lukien ympäristöstä tulevan säteilyn valvonta, - polttoainekiertoon liittyvät ongelmat, ydinaineiden suojaaminen ja fyysinen suojelu, - radioaktiivisista jätteistä huolehtiminen, - ydinvoimaloiden poistaminen käytöstä ja niiden purkaminen, - dekontaminointi, - yhtenäisten turvallisuussääntöjen luominen työntekijöiden, suuren yleisön ja ympäristön terveyden suojelemiseksi ja niiden soveltamisen varmistaminen. 3. Yhteistyöhön sisältyy tietojen ja kokemusten vaihto sekä T& K-toiminta tiedettä ja tekniikkaa koskevien määräysten mukaisesti. 4. Osapuolet ovat yhtä mieltä tarpeesta pyrkiä toimimaan yhteistyössä, kunkin osapuolen omien voimavarojen ja kykyjen mukaisesti, ydinaineiden salakuljetuksen torjumiseksi. Tämän alan yhteistyöhön olisi sisällyttävä tietojen vaihto, tekninen tuki aineen analysointia ja tunnistamista varten ja tekninen tuki tehokkaan tullivalvonnan luomista varten. Tämän alan tiiviimpää yhteistyötä voidaan kehittää tarvittaessa. 83 artikla Ympäristö 1. Osapuolet kehittävät ja vahvistavat ympäristöä ja ihmisten terveyttä koskevaa yhteistyötään. 2. Yhteistyö koskee erityisesti seuraavia aloja: - pilaantumisen tehokas valvonta, - paikallisen, alueellisen ja valtioiden rajat ylittävän ilman ja veden pilaantumisen torjunta, - energian tehokas, kestävä ja ympäristöä säästävä tuotanto ja käyttö; teollisuuslaitosten turvallisuus (mukaan lukien ydinvoimalat), - kemiallisten aineiden luokitus ja turvallinen käsittely, - veden laatu, erityisesti valtioiden rajat ylittävät vesiväylät (Itämeren suojelu laivoista, tekosaarilta, lautoilta ja muista lähteistä peräisin olevilta saasteilta), - jätteiden vähentäminen, kierrätys ja turvallinen jätteistä huolehtiminen ja Baselin yleissopimuksen täytäntöönpano, - uusiutumattomien luonnonvarojen kestävä käyttö, - maatalouden ympäristövaikutukset, maaperän eroosio ja maatalouskemikaalien aiheuttama saastuminen, vesien rehevöityminen, - metsien sekä kasviston ja eläimistön suojelu, - luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen, - suojelualueet, - maankäytön suunnittelu, mukaan lukien rakennus- ja kaupunkisuunnittelu, - joukkoliikenteen parantaminen erityisesti kaupungeissa, - taloudellisten ja verotuksellisten keinojen käyttö, - rannikon hoito ja meren saastumisen torjunta, - maailmanlaajuinen ilmastonmuutos, - saastuneiden alueiden elvyttäminen, - ihmisten terveyden suojelu ympäristövaaroilta. 3. Yhteistyö toteutetaan erityisesti seuraavin keinoin: - tietojen ja asiantuntijoiden vaihto, erityisesti saastuttamattoman teknologian alalla, ja ympäristön kannalta turvallisen bioteknologian käyttö, - laitosten rakentaminen ja koulutusohjelmat, - teknologian ja taitotiedon siirto, - lainsäädäntöjen lähentäminen (yhteisön määräykset), - yhteistyö alueellisella tasolla (mukaan lukien yhteistyö kolmen Baltian maan kesken ja Euroopan ympäristökeskuksessa) ja kansainvälisellä tasolla, - toimintasuunnitelmien kehittäminen, erityisesti maailmanlaajuisten ja ilmastoon liittyvien seikkojen osalta, - ympäristöasioita koskeva opetus ja tiedotus, - ympäristövaikutuksia koskevat tutkimukset. 4. Osapuolet kehittävät yhteistyötä vesihuollon eri aloilla kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin: - vesien ympäristöystävällinen käyttö valtioiden rajat ylittävissä valuma-alueissa, joissa ja järvissä, - vesihuoltoa ja veden teknisiä säätelymenetelmiä koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen (direktiivit, rajoitukset, säännöt, ohjeet, logistiikka), - tutkimuksen ja kehittämisen (T& K) nykyaikaistaminen ja vesihuollon tieteellinen perusta. 84 artikla Liikenne 1. Osapuolet kehittävät ja vahvistavat liikenteen alan yhteistyötään, jotta Liettua voisi: - nykyaikaistaa liikenneolojaan sekä uudistaa niitä rakenteellisesti, - parantaa henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuutta sekä pääsyä kuljetusmarkkinoille poistamalla hallinnollisia, teknisiä ja muita esteitä, - helpottaa yhteisön kauttakuljetuksia Liettuassa maantie-, rautatie-, sisävesi- ja yhdistetyissä kuljetuksissa, - saada aikaan liikenteen hoitoa koskevia sääntöjä, jotka ovat verrattavissa yhteisön vastaaviin sääntöihin. 2. Yhteistyöhön sisältyy erityisesti: - kaupallista, oikeudellista tai teknistä koulutusta koskevat ohjelmat sekä oikeudellisten ja institutionaalisten puitteiden valmistelu kehittämis- ja täytäntöönpanomenettelyjä varten, johon sisältyy liikennealan yksityistäminen, - teknisen avun ja neuvojen antaminen sekä tietojen vaihto (konferenssit ja seminaarit), - Liettuan infrastruktuurin kehittämisen tukeminen. 3. Ensisijaiset yhteistyön alueet ovat: - maantie-, rautatie-, sisävesiväylä-, satama- ja lentokenttäinfrastruktuurien rakentaminen ja nykyaikaistaminen tunnustetuilla Euroopan valtioiden rajat ylittävillä liikenneväylillä ja yhteisen edun kannalta tärkeillä pääteillä, - Kreetan konferenssissa hyväksytyillä yhdistettyjen kuljetusten liikenneväylillä N:o 1 ja N:o 9 tapahtuvan kauttakuljetuksen edellytysten parantaminen, siihen liittyvien odotusaikojen vähentäminen ja sen helpottaminen Liettuan alueen rajanylityspaikoilla yhteistoimivuuden varmistamiseksi tehdyissä Euroopan unionin kansainvälisissä sopimuksissa vaadittavien normien perusteella, - rautateiden, satamien ja lentokenttien hallinto, mukaan lukien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välinen yhteistyö, - maankäytön suunnittelu, mukaan lukien rakennus- ja kaupunkisuunnittelu, - teknisten välineiden kehittäminen yhteisön määräysten mukaisiksi, erityisesti maantie-rautatie-kuljetusten, konttikuljetusten sekä siirtokuormausten alalla, - yhteisössä sovellettavan liikennepolitiikan kanssa yhteensopivan politiikan edistäminen, - lyhyiden merikuljetusten edistäminen vaihtoehtona maakuljetuksille ja erityisen soveltuvana kuljetuskeinona Itämeren alueelle, - yhteisten tutkimus- ja kehitysohjelmien edistäminen, - konkreettiset hankkeet alueellisen yhteistyön kolmen- tai monenvälisessä (Itämeren maiden neuvosto) yhteyksissä, kuten Via Baltica. 85 artikla Televiestintä, postipalvelut, radio- ja televisiotoiminta 1. Osapuolet pyrkivät kehittämään ja vahvistamaan televiestinnän alan yhteistyötään. Siihen kuuluu: - televiestintää, postipalveluita, radio- ja televisiotoimintaa koskevien tietojen vaihto, - vakaan ja yhdenmukaisen sääntelyn vahvistaminen televiestintää, postipalveluja sekä radio- ja televisiotoimintaa varten, - teknisten ja muiden tietojen vaihto sekä seminaarien, työryhmien ja konferenssien järjestäminen molempien osapuolten asiantuntijoille, - koulutus ja neuvonta, - teknologian siirto, - molempien osapuolten toimivaltaisten elinten toteuttamat yhteiset hankkeet, - eurooppalaisten standardien ja varmentamisjärjestelmien edistäminen, - uusien viestintämuotojen, -palvelujen ja -laitteiden edistäminen, erityisesti jos niillä on kaupallisia sovelluksia, - digitaalisen monipalveluverkon (ISDN) täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman kehittämisyhteistyö. 2. Näissä toimissa keskitytään seuraaviin tärkeimpiin ongelmiin: - alakohtaiseen markkinapolitiikkaan liittyvien oikeudellisten säädösten ja menettelyjen kehittäminen ja soveltaminen Liettuan televiestinnän, postipalvelujen sekä radio- ja televisiolähetystoiminnan osalta, - Liettuan televiestintäverkon nykyaikaistaminen ja yhdistäminen eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin verkkoihin, - yhteistyö Euroopan standardointielinten kanssa, - Euroopan laajuisten järjestelmien yhdistäminen, - televiestinnän oikeudelliset näkökohdat, - televiestinnän hallinto uudessa eurooppalaisessa kaupallisessa ympäristössä: organisaatiorakenteet, toimintasuunnitelmat ja suunnittelu, hankintaperiaatteet, puhelinliikenteen tariffirakenne, - maankäytön suunnittelu, rakennus- ja kaupunkisuunnittelu, - tietoverkoston parantaminen ja tietokantaisten tietopalvelujen kehittäminen. 86 artikla Tietoinfrastruktuuri Osapuolet pyrkivät laajentamaan ja vahvistamaan yhteistyötä maailmanlaajuisen tietoinfrastruktuurin aikaansaamiseksi. Tähän sisältyy: - tietojen vaihto tietoinfrastruktuurin ja vastaavien palveluiden aikaansaamiseen tarkoitetuista menettelyistä ja ohjelmista, - tiivis yhteistyö nykyisiä tietoverkkoja ja tietokantoja hoitavien yksikköjen välillä (akateemiset ja/tai hallituksen yksiköt), - tietojen vaihto teknologioista, markkinoiden tarpeista ja muusta, seminaarien, työryhmien ja konferenssien järjestäminen molempien osapuolten asiantuntijoille ja teollisuuden edustajille, - koulutus- ja neuvontatoiminta, - hankkeiden yhteinen toteuttaminen, - standardien, varmentamisen ja testausten edistäminen ja niistä sopiminen, - asianmukaisten säädöspuitteiden edistäminen, olemassa olevan tietotekniikkaa koskevan lainsäädännön vertailu Euroopan unionin lakeihin, - toiminta tietopalvelujen ja -infrastruktuurin kasvun edistämiseksi, - yhteistyö tietojen elektronista siirtoa koskevan teknologian (EDI) alalla ja tietoturvajärjestelmät ja -toimintaperiaatteet. 87 artikla Pankki-, vakuutus- ja muut rahoituspalvelut 1. Osapuolet toimivat yhteistyössä tarkoituksenaan luoda ja kehittää asianmukaiset edellytykset Liettuan pankki-, vakuutus- ja rahoitusalan edistämiseksi. 2. Yhteistyöhön sisältyy erityisesti: - kansainvälisiin sääntöihin ja Euroopan yhteisön määräyksiin perustuvan tehokkaan kirjanpito- ja tilintarkastusjärjestelmän parantaminen Liettuassa, - pankki- ja rahoitusalan vahvistaminen ja rakenteellinen uudistaminen, - pankki- ja rahoituspalvelujen valvonta- ja sääntelyjärjestelmän parantaminen ja yhdenmukaistaminen, - sanastojen laatiminen, - tietojen vaihto, erityisesti voimassa olevan tai valmisteltavana olevan lainsäädännön osalta, - yhteisön ja Liettuan lainsäädännön valmistelu ja kääntäminen. 3. Yhteistyöhön sisältyy tätä varten tekninen avunanto ja koulutus. 88 artikla Tilintarkastusta ja varainhoidon valvontaa koskeva yhteistyö 1. Osapuolet toimivat yhteistyössä tarkoituksenaan kehittää tehokkaat varainhoidon valvonta- ja tilintarkastusjärjestelmät Liettuan hallintoon yhteisön standardimenetelmien ja -menettelyjen mukaisesti. 2. Yhteistyössä keskitytään seuraaviin seikkoihin: - tilintarkastusjärjestelmiä koskevan merkittävän tiedon vaihto, - tilintarkastusasiakirjojen yhdenmukaistaminen, - koulutus- ja neuvontatoiminta. 3. Yhteisö antaa tätä varten tarvittaessa teknistä apua. 89 artikla Rahapolitiikka Yhteisö antaa Liettuan viranomaisten pyynnöstä teknistä apua tukeakseen Liettuaa sen politiikkojen asteittaisessa lähentämisessä Euroopan valuuttajärjestelmään. Yhteisö järjestää Liettuan pyynnöstä epävirallista tietojen vaihtoa Euroopan valuuttajärjestelmän periaatteista ja toiminnasta. 90 artikla Rahanpesu 1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden on ponnisteltava sinnikkäästi ja toimittava yhteistyössä estääkseen niiden rahoitusjärjestelmien käytön rikoksella saatujen varojen yleensä ja erityisesti huumausaineiden laittoman kaupan avulla saatujen varojen rikollisen alkuperän häivyttämiseen. 2. Tämän alan yhteistyöhön sisältyy erityisesti hallinnollinen ja tekninen apu, jonka tarkoituksena on antaa rahanpesun estämiseksi asianmukaisia sääntöjä, jotka vastaavat asiaa koskevia yhteisön ja kyseisen alan kansainvälisten toimielinten, mukaan lukien rahoitusalan rahanpesuyksikön (FATF), sääntöjä. 91 artikla Alueiden kehittäminen 1. Osapuolet vahvistavat yhteistyötään alueiden kehittämisessä ja maankäytön suunnittelussa. 2. Tätä varten voidaan toteuttaa seuraavia toimia: - kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten välinen tietojen vaihto alueellisesta kehityspolitiikasta ja maankäytön suunnittelusta ja tarvittaessa säännökset Liettuan avustamisesta tällaisen politiikan kehittämiseksi, - alueellisten ja paikallisten viranomaisten yhteinen taloudellista kehitystä koskeva toiminta, - tutkimus yhteisestä lähestymistavasta alueiden välisen yhteistyön kehittämiseksi yhteisön Itämeren alueiden kanssa, - molemminpuoliset vierailut yhteistyö- ja avunantomahdollisuuksien selvittämiseksi, - virkamiesten tai asiantuntijoiden vaihto, - tekninen apu, jossa keskitytään erityisesti epäedullisessa asemassa oleviin alueisiin, mukaan lukien rajaseudut, - tietojen ja kokemusten vaihtoa koskevien ohjelmien laatiminen, mukaan lukien seminaarit. 92 artikla Asunnot ja rakentaminen Osapuolet toimivat yhteistyössä asunto- ja rakennusalalla. Tämän yhteistyön tavoitteena on muun muassa asunto- ja rakennusalan nykyaikaistaminen ja rakenteellinen uudistaminen, ottaen huomioon niihin liittyvät terveyttä, turvallisuutta, ympäristöä ja energiatehokkuutta koskevat näkökohdat. 93 artikla Sosiaalialan yhteistyö 1. Osapuolet kehittävät yhteistyötään työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden sekä kansanterveyden alalla parantaakseen työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua, ottaen lähtökohdakseen yhteisön suojelun tason. Yhteistyöhön sisältyy erityisesti: - tekninen apu, - asiantuntijoiden vaihto, - yritysten välinen yhteistyö, - tiedotus ja koulutus, - yhteistyö kansanterveyden alalla. 2. Työllisyyden alalla osapuolten välisessä yhteistyössä keskitytään erityisesti: - työmarkkinoiden järjestelyyn, - työvoimaviranomaisten palvelujen ja ammatillisten neuvontapalvelujen nykyaikaistamiseen, - alueiden rakenneuudistusohjelmien suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, - työllisyyden edistämiseen paikallisella tasolla. Tämän alan yhteistyötä toteutetaan esimerkiksi suorittamalla tutkimuksia, tarjoamalla asiantuntijapalveluja sekä tiedotus- ja koulutustoiminnalla. 3. Sosiaaliturvan osalta osapuolten välisen yhteistyön tarkoituksena on mukauttaa Liettuan sosiaaliturvajärjestelmä uuteen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen tilanteeseen, erityisesti tarjoamalla asiantuntijapalveluja sekä tiedotus- ja koulutuspalveluja. 94 artikla Matkailu Osapuolet vahvistavat ja kehittävät matkailualan yhteistyötään, jonka tarkoituksena on erityisesti: - helpottaa matkailua, - tehostaa tiedonkulkua esimerkiksi kansainvälisten verkkojen ja tietokantojen avulla, - siirtää taitotietoa koulutuksen, vaihtotoiminnan ja seminaarien avulla, - tehostaa alueellisia yhteistyöhankkeita, - tutkia mahdollisuuksia yhteistoimintaan (esimerkiksi valtioiden rajat ylittävät hankkeet, ystävyyskaupunkitoiminta), - kehittää maaseutumatkailua, - ottaa käyttöön tietokonepohjaiset varaus- ja tietojärjestelmät (mielellään kaikkien kolmen Baltian maan yhteiset) ja kuluttajansuojasäännöt matkailijoita varten. 95 artikla Tiedotus ja viestintä 1. Tiedotuksen ja viestinnän osalta yhteisö ja Liettua toteuttavat aiheelliset toimenpiteet edistääkseen tehokasta tietojen vaihtoa. Ensisijaisina pidetään niitä ohjelmia, joiden tarkoituksena on välittää suurelle yleisölle perustietoa Euroopan unionista sekä ohjelmia, joiden avulla välitetään erikoistuneempaa tietoa tietyille piireille Liettuassa ja taataan mahdollisuuksien mukaan myös pääsy yhteisön tietokantoihin. 2. Osapuolet sovittavat yhteen ja yhdenmukaistavat tarvittaessa menettelyjään rajan ylittävien lähetysten sääntelyn ja teknisten standardien osalta sekä Euroopan audiovisuaalisen teknologian edistämisen osalta. 3. Yhteistyöhön voi tarvittaessa kuulua vaihto-ohjelmien, stipendien ja koulutuksen tarjoaminen journalisteille ja tiedotusvälineiden asiantuntijoille. 96 artikla Kuluttajansuoja 1. Osapuolet toimivat yhteistyössä tavoitteenaan saavuttaa täydellinen yhdenmukaisuus Liettuan ja yhteisön kuluttajansuojajärjestelmien osalta. Tehokasta kuluttajansuojaa tarvitaan markkinatalouden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. 2. Tätä varten osapuolet kannustavat ja varmistavat yhteisten intressiensä mukaisesti: - tehokasta kuluttajansuojapol