Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma AKT-valtioiden ja EU:n välisten suhteiden tulevaisuutta koskevien neuvottelujen nykytila



Virallinen lehti nro 059 , 01/03/2000 s. 0032 - 0036



PÄÄTÖSLAUSELMA(1) AKT-valtioiden ja EU: n välisten suhteiden tulevaisuutta koskevien neuvottelujen nykytila Yhteinen edustajakokous, joka - kokoontui Nassaussa (Bahama) 11. - 14. lokakuuta 1999, - ottaa huomioon 1. päivänä huhtikuuta Strasbourgissa (Ranska) hyväksytyn päätöslauselmansa(2) ja vahvistaa päättäväisesti sen sisältämät kohdat, - ottaa huomioon 1. päivänä huhtikuuta 1999 Strasbourgissa (Ranska) hyväksytyt päätöslauselmansa kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta kehitysprosessiin ja WTO: n millennium-neuvottelukierroksesta sekä vahvistaa jälleen päättäväisesti sen sisältämät kohdat, - ottaa huomioon neljännen Lomén sopimuksen jälkeistä sopimusta koskevassa toisessa ministeritason neuvottelukokouksessa (Bryssel, 29. - 30. heinäkuuta 1999) tehdyt päätöslauselmat ja ottaa huomioon seuraavan ja lopullisen ministeritason neuvottelukierroksen, joka järjestetään joulukuun puolivälissä, A. uskoo vakaasti, että uuden sopimuksen saaminen valmiiksi ennen nykyisen yleissopimuksen voimassaolon lakkaamista helmikuussa 2000 on tärkeää AKT: n ja EU: n kumppanuuden uskottavuuden ja merkityksellisyyden kannalta, B. panee tyytyväisenä merkille edellisessä ministeritason neuvottelukokouksessa saavutetun edistyksen ja lupaavat näkymät ratkaisujen löytämiseksi seuraavalla ministeritason neuvottelukierroksella jäljellä oleviin avainalueisiin kuuluvissa useissa tärkeissä aiheissa, joita ovat erityisesti rahoitusyhteistyö, yksityisen sektorin osallistuminen, kansalaisyhteiskunnan rooli poliittisessa vuoropuhelussa ja muuttoliikkeen syyt, C. on kuitenkin syvästi huolestunut yhteisymmärryksen puuttumisesta useilla ratkaisevilla aloilla, joita ovat puitesopimukseen sisällytettävät kaupan alan yhteistyön periaatteet ja tavoitteet, valmistautumisajan pituus ja tarkoitus vaihtoehtoisten kauppajärjestelyjen käyttöönotossa, STABEX: in ja SYSMIN: in jatkuminen ja hyvän hallinnon asema tulevassa yleissopimuksessa, D. ottaa myönteisesti vastaan käynnissä olevat neljännen Lomén sopimuksen jälkeiset neuvottelut, jotka tarjoavat mahdollisuuden luoda EU: n ja AKT: n välille uuden ja innovatiivisen suhteen ja jotka voivat myös antaa selvän viestin tulevaa WTO: n millennium-neuvottelukierrosta varten, E. pitää myönteisenä EU: n heinäkuun ministerikokouksessa ilmaisemaa sitoutumista läheiseen yhteistyöhön AKT: n kanssa WTO: ssa erityisesti puolustettaessa aikaansaatuja käytettävissä olevan joustavuuden laajuutta koskevia järjestelyjä, F. pitää myönteisenä EU: n jokin aika sitten antamaa sitoumusta osoittaa seuraavien viiden vuoden kuluessa yli miljoona euroa AKT-valtioiden yhteensovittamisen parantamiseen WTO: ssa, ajatellen erityisesti seuraavaa monenkeskistä kauppaneuvottelukierrosta, G. pitää myönteisenä EU: n joustavuuden lisääntymistä sen suhtautumisessa alueellisiin taloudellisiin kumppanuussopimuksiin (Regional Economic Partnership Agreements, REPAs) ja sen päätöstä olla vaatimatta vaihtoehtoisia kauppajärjestelyjä koskevan välineen tai mallin määrittämistä puitesopimuksessa, H. uskoo, että EU: n neuvotteluvaltuutus riittää sallimaan tällaisen joustavuuden ja vetoaa EU: n jäsenvaltioihin, jotta ne antaisivat AKT: lle todellisia vaihtoehtoja sen tulevien EU: n kauppasuhteidensa muodostamiseksi, I. painottaa avoimuuden ja vastuullisuuden sekä lahjonnan ja turmeltuneisuuden torjunnan poliittista merkitystä kummankin osapuolen julkishallinnossa, J. tunnustaa, että tämän kokonaisuuden laajuuden ja ulottuvuuksien määrittäminen on vaikeaa, ottaen erityisesti huomioon päällekkäisyydet hyvän hallinnon käsitteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen perusedellytysten sekä kansanvallan periaatteiden ja oikeusvaltion välillä, jotka jo sisältyvät yleissopimukseen, K. toteaa, että AKT on ottanut tehtäväkseen laatia luonnoksen hyvää hallintoa koskevaksi julistukseksi, joka esitetään käsiteltäväksi seuraavassa ministeritason neuvottelukokouksessa, L. pitää myönteisenä, että molemmat osapuolet tunnustavat, miten tärkeää on saada laaja joukko asianosaisia, kuten kansalaisyhteiskunta, taloudelliset toimijat ja työmarkkinaosapuolet, naiset, ympäristöjärjestöt sekä hallituksista riippumattomat ja julkiset järjestöt osallistumaan kumppanuuteen, ja miten tärkeä rooli niillä on kumppanuuden vahvistamisessa, M. vetoaa molempiin osapuoliin, että ne laatisivat mekanismeja ja menettelyjä, jotka mahdollistavat jäsentyneemmän vuoropuhelun AKT-valtioiden hallitusten ja yksityisen sektorin välillä, N. painottaa, että tulevan ATK: n ja EU: n välisen kumppanuussopimuksen tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos yhdeksännessä Euroopan kehitysrahastossa osoitetaan siihen riittävät varat, O. uskoo vakaasti, että siirtyminen uusiin kauppajärjestelyihin voi tapahtua kitkattomasti ja onnistua vain, jos myös päätös johdonmukaisesta ja maailmanlaajuisesta kehitysapupaketista saadaan aikaan ja toteutetaan, P. toteaa tiettyjen EU: n jäsenvaltioiden ehdottaneen käyttämättä jääneiden EKR: n varojen osoittamista EU: n yhden miljardin euron osuuden rahoittamiseksi Maailmanpankin HIPC-aloitteen mukaisesta velkojen huojennuksesta ottaen erityisesti huomioon, että EKR: n ylijäämä vuosilta 1993 - 1999 on ollut vain 25 miljoonaa euroa, 1. kehottaa EU: n ja AKT-valtioiden ministereitä sopimaan joulukuisessa kokouksessaan nykyisen Lomén sopimuksen uudistamisesta ja varmistamaan vaihtoehtoisten kauppajärjestelyjen (ATA) valmistelukauden; 2. kehottaa EU: n neuvottelijoita vahvistamaan EU: n kumppanuutta AKT: n kanssa WTO: n sääntöjen muuttamiseksi ja sellaisten rajoittavien ylikansallisten sääntöjen poistamiseksi, joilla pidetään yllä arvohierarkiaa, jossa kaupan vapauttaminen on tärkeämpää kuin köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys; 3. kehottaa laatimaan sellaiset taloudelliset ja kaupalliset yhteistyöjärjestelyt, joilla helpotetaan entisestään AKT: n pääsyä markkinoille, tarkistamalla alkuperäsäännöksiä, toteuttamalla tullittomuutta edistäviä toimia, edistämällä kauppaa palvelujen ja tavaroiden alalla, haluamatta kuitenkaan vaarantaa keskustelua näistä aiheista tulevalla WTO: n millennium-neuvottelukierroksella; 4. kehottaa neuvostoa muuttamaan nykyistä yhteistä maatalouspolitiikkaa AKT-valtioiden tuotteiden pääsyn helpottamiseksi Euroopan markkinoille; 5. vetoaa sellaisen periaatteen puolesta, että AKT-valtioiden pääsy EU: n markkinoille säilyisi ainakin nykyisen tasoisena vaihtoehtoisten kauppajärjestelyjen valmisteluajan, mikä on vahvistettu sitoumukseksi Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudella annetussa neuvoston lausunnossa seuraavasti: EU tutkii kaikkia vapaakauppajärjestelyjen vaihtoehtoisia mahdollisuuksia, jotta näille valtioille voitaisiin luoda uudet kaupan puitteet jotka vastaavat nykytilannetta; 6. kehottaa hyväksymään periaatteen, jonka mukaan vaihtoehtoisten kauppajärjestelyjen perustavoitteena on oltava EU: n markkinoille pääsyn laajentaminen, erityisesti yksinkertaista tekniikkaa käyttävän teollisuuden tuotteiden ja sellaisten alojen osalta, joilla AKT-valtiot ovat joko tällä hetkellä kilpailukykyisiä tai voivat tulla kilpailukykyisiksi lähitulevaisuudessa; 7. uudistaa pyyntönsä vaihtoehtoisten kauppajärjestelyjen käyttöönottoon liittyvän vähintään kymmenen vuoden valmisteluajan asettamisesta, jonka kuluessa EU pitäisi voimassa nykyiset yksipuoliset kauppajärjestelyt ja parantaisi niitä; 8. kehottaa EU: ta/AKT: ta arvioimaan nykyisten kaupan vapauttamistoimien vaikutuksen AKT-valtioiden talouksiin (työpaikkojen luominen, terveys, koulutus, ympäristö jne.) liittyen eri rakenneuudistusohjelmiin sekä EU: n noudattaman GSP-järjestelmän muuttamisen, YMP: n uudistamisen ja EU: n laajentumisen vaikutukset vaihtoehtoisten kauppajärjestelyjen valmisteluja varten; 9. uskoo, että EU: n ja AKT: n olisi todettava WTO-sopimuksen IX artiklassa vaaditut erityisolosuhteet, jotka oikeuttavat kymmenen vuoden poikkeuksen soveltamisen, ottaen erityisesti huomioon, että AKT: hen kuuluu 39 vähiten kehittynyttä maata, joiden kauppaan WTO on jo päättänyt sallia yksipuolisen suosituimmuusaseman soveltamisen; että AKT: hen kuuluu 24 saarivaltiota ja 14 sisämaavaltiota, joista useimmat ovat pieniä kansantalouksia ja joiden syrjäytyneen aseman WTO on tunnustanut; monet AKT-valtiot ovat myös haavoittuvia, minkä tärkeimmät rahoitusalaa ja kauppaa edustavat laitokset, WTO: n jäsenet mukaan lukien, tunnustavat; 10. uskoo, että on merkittäviä ennakkotapauksia, joiden perusteella kymmenvuotisen poikkeuksen soveltaminen WTO: n säännöistä on oikeutettua (The Caribbean Basin Economic Recovery Act, Kanadalle myönnetty Caribcan-poikkeus); 11. kehottaa EU: ta toimimaan yhteistyössä AKT: n ja muiden kehitysmaiden kanssa aloitteen tekemiseksi yhteisiä toimia varten WTO: n valtuuslausekkeen, XXIV artiklan ja muiden sellaisten WTO: n säännösten muuttamiseksi, jotka vaikuttavat niiden yhteisesti sopimien tavoitteiden saavuttamiseen, sekä WTO: n sääntöjen muuttamiseksi niin, että niissä tunnustetaan haavoittuvien pienten valtioiden erityisolosuhteet ja erityiskohtelun tarve; 12. katsoo, että WTO: n riitojen sovittelumenettelyä ei voi hyväksyä ja että se on epädemokraattinen, koska päätökset tehdään puhtaasti kaupallisin perustein, kuten EU: n ja Yhdysvaltain väliset banaaneja koskevat kiistat ovat osoittaneet, ja vetoaa AKT: n ja EU: n neuvottelijoihin, että nämä muuttaisivat WTO: n asemaa, joka sallii järjestön toimimisen sekä tuomarina että valamiehistönä; 13. tukee AKT: n pyyntöä vaihtoehtoisia kauppajärjestelyjä koskevien neuvottelujen aloittamiseksi vuonna 2006 tavoitteena saattaa ne päätökseen vuonna 2010, jotta AKT saisi aikaa valmistautua neuvotteluihin ja talouden vapauttamiseen; 14. pyytää, että vaihtoehtoisia kauppajärjestelyjä koskevissa neuvotteluissa otettaisiin huomioon kehityksen taso ja kauppaa koskevien toimenpiteiden yhteiskunnallis-taloudelliset vaikutukset AKT-valtioihin sekä näiden kyky sopeutua ja mukauttaa taloutensa vapauttamisprosessiin; 15. katsoo, että etusijalle olisi asetettava kestävän kehityksen tavoite agenda 21: n, Baselin yleissopimuksen, YK: n biodiversiteettiä koskevan yleissopimuksen jne. mukaisesti; 16. toistaa mielipiteensä siitä, että näissä neuvotteluissa olisi noudatettava mahdollisimman suurta joustavuutta, kun niissä vahvistetaan siirtymäkauden kesto ja päätösten epäsymmetrisyyden laajuus, tuolloin voimassa olevien WTO: n sääntöjen mukaisesti; 17. uskoo, että mahdollisten tulevien kauppaa koskevien vaihtoehtojen määrittelyn ja toteuttamisen - joko vapaakauppajärjestelyin tai muita vaihtoehtoja käyttäen - ei pitäisi riippua yksinomaan sovitusta aikataulusta, vaan yhtä paljon myös sellaisten yhdessä valittujen tavoitteiden saavuttamisesta, jotka perustuvat rahoituksellisen, taloudellisen ja inhimillisen kehityksen indikaattoreihin; 18. korostaa, että kyseisten rahoituksellisen, taloudellisen ja inhimillisen kehityksen indikaattoreiden olisi heijastettava esimerkiksi valtiontaloutta ja valtion tuloja, institutionaalista toimintakykyä, työvoimaresursseja, kilpailukykyä ja fyysistä sekä yhteiskunnallista infrastruktuuria; 19. palauttaa mieliin, että perustuotteista ja kaivostoiminnasta saatavien tulojen epävakaus on AKT-maille edelleen suuri uhka ja että STABEXin ja SYSMINin voimassaolon jatkamista olisi harkittava vakavasti, mutta näiden järjestelyjen avoimuutta ja tehokkuutta on lisättävä ja avustukset on kohdistettava niiden vaikutuksen alaisilla aloilla toimivien tuottajien hyväksi; 20. palauttaa mieliin vetoomuksensa banaanialan ja naudan-/vasikanliha-alan pöytäkirjojen arvioimiseksi, kunkin tuotannonalan tiettyjen ja ainutlaatuisten olosuhteiden tutkimiseksi ja mainittujen pöytäkirjojen muotoilemiseksi tapauskohtaisesti kunkin tuotannonalan edellytyksiä vastaaviksi ja niiden uudistamisen kyseisten tuotannonalojen jatkuvuuden turvaamiseksi; 21. kehottaa tukemaan kumppanuussopimuksen puitteissa AKT: n rommialaa, erityisesti AKT-maiden perinteisiä pullottamattoman rommin viejiä näiden pyrkiessä parantamaan tehokkuuttaan ja kilpailukykyään; ja tukemaan myös vuosien 2000 - 2002 siirtymäkauden toimenpiteitä, joilla AKT: n teollisuutta autetaan säilyttämään markkinoillepääsy kaupan vapautuessa 1. tammikuuta 2000; 22. vetoaa jälleen komissioon, että se varmistaisi AKT: n toimittajien banaanien markkinoillepääsyn jatkumisen ja turvaamisen, 23. kehottaa EU: ta tukemaan AKT: n riisintuottajia näiden parantaessa tehokkuuttaan ja kilpailukykyään ja tunnustaa tämän peruselintarvikkeen olennaisen merkityksen sekä AKT: n nettotuojille että -viejille; 24. vetoaa osapuoliin, että nämä puolustaisivat Lomén pöytäkirjoja WTO: ssa niiden pitämiseksi voimassa ja parantamiseksi; 25. vetoaa molempiin osapuoliin sen varmistamiseksi, että uudessa kumppanuussopimuksessa taataan matkailun mahdollisimman suuri edistävä vaikutus AKT-valtioiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen; supistetaan mahdollisimman vähäiseksi matkailun nykyiset tai mahdolliset kielteiset vaikutukset ja kunnioitetaan ympäristöä sekä paikallista ja kulttuuriperintöä; luodaan uusi kehys julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudelle AKT: n matkailualan kestävän kehityksen tukemiseksi; varmistetaan AKT: n yksityisen sektorin, kansalaisyhteiskunnan, paikallisyhteisöjen ja alkuperäiskansojen osallistuminen tuleviin AKT: n ja EU: n matkailualan kehitysyhteistyöohjelmiin; 26. vetoaa yleisemmällä tasolla osapuoliin, jotta nämä sopisivat kansalaisyhteiskunnan toimijoiden roolista, mukaan lukien selvästi määritelty kansalaisyhteiskunnan rooli kansallisten/alueellisten ohjausohjelmien suunnittelussa, valmistelussa ja arvioinnissa, tarkkailijan asema kaikissa asiaan kuuluvissa EU: n/AKT: n instituutioissa sekä rahoituksen saanti kehitystoimenpiteisiin mukaan lukien kapasiteetin luominen; 27. ehdottaa, että hyvän hallinnon periaate määritellään julkisten resurssien vastuulliseksi hoitamiseksi, jonka tavoitteena on kestävä ja oikeudenmukainen kehitys; näin ollen tähän käsitteeseen kuuluisivat; a) selkeät julkisen päätöksenteon menettelyt, b) vastuullinen asioiden hoito ja tehokas seuranta, c) instituutioiden avoimuus, d) tehokkaat toimenpiteet aktiivisen ja passiivisen lahjonnan estämiseksi ja torjumiseksi; 28. myöntää, että EU on jokin aika sitten vastannut tähän haasteeseen ja tämän johdosta on sovittu uusista menettelyistä, sekä tunnustaa, että hyvä hallinto on ensisijainen tavoite, jota EU: n on käsiteltävä sisäisesti tärkeänä välineenä lahjonnan vastaisessa taistelussa nykyajan yhteiskunnissa; 29. tunnustaa, että hyvä hallinto on paljon vaikeammin saavutettavissa oleva tavoite maissa, jotka taistelevat köyhyyttä vastaan; kehottaa siksi AKT-valtioita ja EU: ta yhteistyöhön täydellisen yhteisen sitoutumisen takaamiseksi tässä asiassa; 30. uskoo, että lahjonta on yhteiskunnalle erittäin vahingollista ja että tehokkaisiin toimenpiteisiin on sen vuoksi ryhdyttävä rahapesun ja huumausaineiden kaupan lopettamiseksi ja ehkäisemiseksi; 31. vaatii erityisesti, että - lahjonnan torjunnan osalta - on tehtävä selvä ero institutionaaliseen lahjontaan kuuluvien tapausten ja sellaisten tapausten välillä, joissa yksittäinen henkilö syyllistyy varojen väärinkäyttöön; korostaa, että jälkimmäisessä tapauksessa hyvän hallinnon käsitettä ei voida soveltaa ja että rangaistusta - tämän käsitteen mukaisessa merkityksessä - ei pitäisi soveltaa; 32. katsoo, että "hyvän hallinnon" lauseketta olisi sovellettava ennen kaikkea välineenä sellaisten maiden eduksi, jotka toimivat sen mukaisesti; 33. on täysin tietoinen puutteista nykyisen yleissopimuksen 366A artiklaan sisältyvän velvoitteiden laiminlyöntiä koskevan lausekkeen määrittely- ja toteutusprosessissa; vaatii, että kyseistä velvoitteiden laiminlyöntiä koskevaa lauseketta tarkistetaan mahdollisten sattumanvaraisten toimien vaaran välttämiseksi paremmin; uskoo, että tässä yhteydessä ennen minkään sanktioiden täytäntöönpanoa saatu Euroopan parlamentin suostumus takaisi suuremman tasapuolisuuden; 34. uskoo, että hyvän hallinnon nimissä on ratkaisevan tärkeää supistaa mahdollisimman vähäiseksi päätöksentekoprosessin sattumanvaraiset piirteet käsiteltäessä velvoitteiden laiminlyöntiä koskevan lausekkeen soveltamista; 35. ehdottaa, että olisi tutkittava mahdollisuuksia perustaa yhteinen elin, johon kuuluisivat Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen edustajat ja heidän vastapuolensa AKT-valtioista, ja että tätä elintä kuultaisiin ennen velvoitteiden laiminlyöntiä koskevan lausekkeen soveltamista tähän erityisalaan; 36. toteaa, että näkemykset eroavat toisistaan koskien katettavaksi tulevien riskien luonnetta ja laajuutta perustettaessa AKT: n ja EU: n investointivälinettä yksityisen sektorin kehityksen ja investointien tukemiseksi, ja vetoaa sen puolesta, että tässä välineessä säilytettäisiin riskipääoman suotuisa luonne; 37. vetoaa rahoituksellisten yhteistyövälineiden rationalisoimisen ja yksinkertaistamisen puolesta, jolla mahdollistetaan varojen kohdistamisen ja keskittämisen entistä paremmin; 38. kehottaa puheenjohtajamaa Suomea toteuttamaan tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että seuraavan EKR: n talousarviossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden tahto tukea voimakkaasti AKT-valtioiden kehityspyrkimyksiä aikana, jolloin kyseiset maat joutuvat kohtaamaan globalisaation haasteet; palauttaa mieliin tarpeen sisällyttää EKR budjettiin, jotta se saataisiin Euroopan parlamentin valvontaan; 39. vetoaa EU: n jäsenvaltioihin, jotta ne lisäisivät merkittävästi seuraavan EKR: n määrää niin, että siitä voitaisiin tukea riittävästi tärkeän rakenneuudistuksen kustannuksia, joista AKT-valtioiden on vastattava siirtymäkauden aikana, ottaen huomioon eri kriteerit kuten väestönkasvun, perushyödykkeiden hintojen kehittymisen, velkataakan, tarpeen lisätä kapasiteettia ja välttämättömän tarpeen vahvistaa nykyisiä instrumentteja sekä kohdistaa toimia uusiin yhteistyöalueisiin ja -menetelmiin; 40. palauttaa mieliin AKT-valtioiden ja EU: n kumppanuuden laajentamisen suuren merkityksen, jotta kumppanuus kattaisi kehitystyöhön osallistujat ja erityisesti järjestäytyneiden kansalaisyhteiskuntien edustajat, joita olisi kuultava laadittaessa ja toteutettaessa kehitysohjelmia; pyytää, että Euroopan yhteisöjen talous- ja sosiaalikomiteassa perustettu AKTn ja EU: n neuvoa-antava yhteinen komitea mainittaisiin erikseen uuden yleissopimuksen tekstissä välineenä edistää ja seurata kumppanuuden laajentamista; 41. kehottaa perustamaan AKT: n ja EU: n kansalaisyhteiskuntaa käsittelevän työryhmän, johon kuuluisivat AKT: n ja EU: n kansalaisyhteiskunnan sekä AKT-sihteeristön ja Euroopan komission edustajat, ja että AKT: n ja EU: n tulevassa yhteistyösopimuksessa määrättäisiin asianomaisten AKT: n ja EU: n instituutioiden nimettyjen edustajien sekä työryhmän välisistä vuotuisista kokouksista ja kuulemisista; 42. suosittelee, että tämä yhteinen edustajakokous jatkaisi tulevia suhteita käsittelevän työryhmän toimeksiantoa varmistaakseen, että se jatkaa AKT: n ja EU: n välisen yhteistyön kaikkien ulottuvuuksien seurantaa; 43. kehottaa Euroopan unionia (neuvostoa ja komissiota) toteamaan, että 7. ja 8. EKR: n edunsaajina oleville AKT-valtioille osoitetut varat (ohjelmallinen apu, Stabex, Sysmin jne.) kuuluvat laillisesti niille; katsoo sen vuoksi, että kyseisiä varoja ei tulisi käyttää uudelleen EU: n rahoitusosuutena vahvistettaessa 9. EKR: n talousarviota (2000 - 2005) tai käyttää muutetussa Lomén sopimuksessa määriteltyjen rajojen ulkopuolella (Kosovo, köyhimpien maiden velkojen mukauttaminen jne.); 44. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle ja komissiolle. (1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 14. lokakuuta 1999 Nassaussa (Bahama). (2) AP/2688/lop.