ETA:n neuvoa-antavan komitean päätöslauselma,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2002,

laajentumisesta ja ETA:n tulevaisuudesta

(2003/C 67/04)

1. Taustaa

1.1 Euroopan talousalueen neuvoa-antavaan komiteaan kuuluu tärkeimpien yhteiskunnallisten ja taloudellisten eturyhmien edustajia ETA:n 18:sta jäsenvaltiosta. Neuvoa-antava komitea on ETA:n elin, joka toimii ETA-maiden työntekijöiden, työnantajien ja muiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden äänitorvena.

1.2 Seuraavassa esitettävä päätöslauselma "Laajentuminen ja ETA:n tulevaisuus" hyväksyttiin ETA:n neuvoa-antavan komitean kymmenennessä kokouksessa, joka järjestettiin Egilsstadirissa Islannissa 26. kesäkuuta 2002. Esittelijöinä toimivat Jon Ivar Nålsund EFTAn neuvoa-antavasta komiteasta sekä Filip Hamro-Drotz Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta (ETSK).

2. Johdanto

2.1 ETA:n neuvoa-antavan komitean ensisijaisena tavoitteena on EU:n ja ETA:n tuleva laajentuminen, mikä ilmenee maaliskuussa 1999 annetusta päätöslauselmasta "Euroopan unionin laajentumisvalmistelujen ensisijaiset tavoitteet ja haasteet"(1) sekä marraskuussa 2001 annetusta päätöslauselmasta "Työntekijöiden vapaa liikkuvuus laajentumisen yhteydessä"(2).

2.2 Koska EU:n laajentumisneuvottelut alkavat olla jo loppuvaiheessa ja koska ETA:n laajentumista koskevista välineistä ja menettelyistä ollaan pääsemässä ratkaisuun, tässä päätöslauselmassa ei keskitytä niinkään näiden neuvottelujen sisältöön vaan enemmänkin ETA:n laajentumista koskeviin menettelyihin ja keinoihin, joilla varmistetaan, että ETA-alueen kansalaiset ja yritykset hyötyvät laajentumisesta. Päätöslauselmassa arvioidaan myös ETA-yhteistyön tilaa tässä Euroopan talousalueen historian ratkaisevassa vaiheessa ja suunnataan katseet kohti laajentuneen ETA:n tulevaisuutta.

3. ETA-sopimuksen asema

3.1 ETA-sopimuksen allekirjoittamisesta 2. toukokuuta 1992 Oportossa on kulunut kymmenen vuotta. ETA-sopimus on onnistunut tyydyttävästi pyrkimyksessään täyttää lopullinen tavoitteensa ja luoda sisämarkkinat, jotka kattavat koko Euroopan talousalueen ja jotka toimivat yhtenäisten oikeussääntöjen mukaisesti. Tasapuoliset kilpailuedellytykset sekä yhteiset säännöt muilla sisämarkkinoihin liittyvillä alueilla takaavat sen, että yrityksiä ja taloudellisia toimijoita kohdellaan samalla tavoin koko ETA-alueella.

3.2 Samaan aikaan kun ETA on saavuttanut alussa asetetun tavoitteensa, sopimuksen toimintaolosuhteet ovat kuitenkin muuttuneet huomattavasti.

3.3 Ensinnäkin ETA/EFTA-valtioiden poliittinen painoarvo väheni merkittävällä tavalla Itävallan, Suomen ja Ruotsin liityttyä Euroopan unioniin, ja EFTAn osuus ETA-markkinoista on nyt huomattavasti pienempi sekä maantieteellisesti että taloudellisesti(3). EU:n laajentumisen myötä EFTAn suhteellinen painoarvo ETA-yhteistyössä vähenee entisestään. Laajentuneen ja heterogeenisemmän Euroopan unionin myötä myös riski siitä, että yksi EU:n neuvoston valtio voi asettua vastustamaan ETA-sopimukseen tehtäviä lisäyksiä, kasvaa, mikäli määräenemmistöpäätösmenettelyä ei uloteta myös EU:n ulkopuolisia valtioita koskeviin suhteisiin.

3.4 Toiseksi, jäsenvaltioiden välinen EU-yhteistyö on tiivistynyt merkittävällä tavalla monilla aloilla, jotka vaikuttavat sisämarkkinoiden toimintaan. ETA-sopimus neuvoteltiin Rooman sopimuksen pohjalta, mutta Rooman sopimusta seuranneet Maastrichtin ja Amsterdamin sopimukset ovat muuttaneet Euroopan yhteisön rakenteiden sisältöä ja kokoonpanoa. Laajentuminen on parhaillaan käynnissä, uusi yhtenäisvaluutta, euro, on otettu käyttöön ja yhteistyötä oikeus- ja sisäasioiden alalla on vahvistettu. Lisäksi Lissabonin strategia niin sanottuine "pehmeine oikeussääntöineen" (soft law), vertaisarviointeineen ja esikuva-analyyseineen on tarjonnut EU:lle uusia yhteistyömenetelmiä. Kun pyritään turvaamaan ETA-sopimuksen toimiminen tulevaisuudessa, on suuri haaste ottaa kiinni se kehitys, jota joillakin EU:n avainaloilla on tapahtunut ETA-sopimuksen neuvottelujen jälkeen.

3.5 Sisämarkkinoiden lainsäädännöllisen yhtenäisyyden turvaamiseksi ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa ETA-sopimuksen osapuolia saattamaan sopimuksen ajan tasalle sisällyttääkseen siihen Maastrichtin ja Amsterdamin sopimuksilla EY:n perustamissopimukseen tehdyt muutokset, jotka ovat merkityksellisiä ETA:n kannalta.

4. EU:n ja ETA:n laajentuminen

4.1 EU:n tuleva laajentuminen merkitsee myös ETA:n laajentumista. Kun EU:n ehdokasvaltioista tulee EU:n jäseniä, niiden on haettava jäsenyyttä myös Euroopan talousalueessa ETA-sopimuksen 128 artiklan mukaisesti(4).

4.2 ETA:n neuvoa-antava komitea tukee EU:n ja ETA:n laajentumista, sillä laajentuminen hyödyttää kansalaisia, kuluttajia sekä taloudellisia toimijoita niin nykyisissä ETA-maissa kuin uusissa jäsenvaltioissa. ETA:n neuvoa-antava komitea arvostaa EU:n laajentumisneuvotteluissa saavutettua edistystä ja kehottaa Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita jouduttamaan neuvotteluita sekä saattamaan ne päätökseen edistyneimpien EU:n ehdokasvaltioiden kanssa ennen vuoden 2002 loppua.

5. Laajentuneen EU:n ja ETA:n mahdollisuudet

5.1 EU:n laajentuminen hyödyttää koko Eurooppaa. Tämän vuoksi laajentumisprosessin onnistuminen on yhtä tärkeää EFTA-maille kuin EU:lle ja muille Euroopan maille. EU:n laajentuminen merkitsee Euroopan rauhanomaista yhdistymistä niiden vuosia kestäneiden tuskallisten jaotteluiden ja konfliktien jälkeen, jotka leimasivat 1900-lukua. Menneisyyden opetus on, että yhdentyminen on ainoa keino voittaa menneisyys ja rakentaa Euroopalle rauhanomainen, vakaa ja vauras tulevaisuus. Laajentuminen ei ainoastaan tuo vakautta ja turvallisuutta yhä useammille maille, vaan se vahvistaa myös Keski- ja Itä-Euroopassa viime vuosikymmenellä tapahtunutta poliittista ja taloudellista muutosta.

5.2 Laajentuneet sisämarkkinat luovat runsaasti uusia mahdollisuuksia. Puolen miljardin asukkaan Euroopan talousalueesta tulee maailman laajin, avoin ja rajaton sisämarkkina-alue, jossa tavarat, palvelut, pääoma ja henkilöt voivat liikkua vapaasti. Laajentuneet sisämarkkinat eivät ole laajemmat ainoastaan aineellisesti, vaan myös niiden uusi monimuotoisuus rikastuttaa ja vahvistaa niitä.

5.3. ETA:n laajentuminen Keski- ja Itä-Eurooppaan merkitsee yritysten ja teollisuuden voimakkaampaa kilpailua koko ETA-alueella sekä laajentuneiden sisämarkkinoiden tarjoamia uusia mahdollisuuksia. Talouden toimijat hyötyvät yleisesti yritysten turvallisemmasta ja vakaammasta toimintaympäristöstä Keski- ja Itä-Euroopan maissa sekä alueen taloudellisesta kasvusta. Lisäksi rahoituspalvelumarkkinat - joita nykyiset vapaakauppasopimukset eivät kata - kasvavat.

6. Laajentuminen: ETA/EFTA-valtioiden kohtaamat haasteet

6.1 EU:n ja ETA:n laajentuminen hyödyttää kaikkia osapuolia

6.1.1 ETA:n neuvoa-antavan komitean yleisarvion mukaan EU:n ja ETA:n laajentuminen on erittäin hyödyllistä kaikille osapuolille. Laajentuminen merkitsee ETA/EFTA-valtioille kuitenkin joitakin erityishaasteita, jotka on kohdattava.

6.1.2 Yleisimmällä tasolla EU:n laajentuminen merkitsee haastetta ETA/EFTA-valtioille siinä mielessä, että EU:n ja EFTAn pilareiden välinen epätasapaino ETA:ssa kasvaa edelleen. ETA:n laajentumisen teknisten seikkojen osalta menettelyjä ja ajoitusta on vielä selkiytettävä, mikä herättää tiettyä huolta. ETA/EFTA-valtioiden huomattavin erityishaaste on kuitenkin se, kuinka laajentuminen vaikuttaa ETAn ja EFTAn kalatuotteiden vientiin Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitseviin uusiin jäsenvaltioihin.

6.1.3 Kaiken kaikkiaan ETA:n neuvoa-antava komitea on kuitenkin sitä mieltä, että EU:n ja ETA:n laajentumista suosivien näkökantojen painoarvo on vastakkaisia suurempi.

6.2 EFTAn ja EU:n pilareiden välinen kasvanut epätasapaino ETA-yhteistyössä

6.2.1 EFTAn ja EU:n pilareiden välisen epätasapainon kasvu ETA-yhteistyössä voimistuu EU:n laajentumisen myötä, mikä voi johtaa ETA/EFTA-maiden lisääntyvään syrjäytymiseen Euroopassa. ETA/EFTA-valtioiden suuri haaste on saada liki 30 valtion EU:ssa ymmärrystä EFTAn näkemyksille.

6.2.2 Yhä useamman maan kolkutellessa Euroopan unionin ovea Euroopan komissio on joutunut tekemään selkeämpiä eroja jäsenten ja ei-jäsenten välille. ETA:n ja EFTAn osallistuessa yhteisön komiteoiden työskentelyyn kyseisestä erottelusta ei aina ole etua ETA/EFTA-valtioille.

6.2.3 Edellä mainitun perusteella ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa ETA/EFTA-valtioita lähentämään edelleen ehdokasvaltioiden välisiä suhteita kahden osapuolen välisen paremman ymmärtämyksen aikaansaamiseksi.

6.3 ETA:n laajentumista koskevat menettelyt

6.3.1 Vaikka olisi poliittisesti mahdotonta ajatella, että EU:n uudet jäsenvaltiot eivät liittyisi ETA:aan, sopimus sisältää ETA:n laajentumisen osalta jokseenkin epäselviä määräyksiä(5). ETA-sopimuksen määräysten perusteella ei ole esimerkiksi selvää, milloin Euroopan unioniin liittyvien valtioiden tulisi hakea ETA:n jäsenyyttä, millaisia neuvotteluja tarvitaan tai milloin liittymisen ETA:aan tulisi tapahtua.

6.3.2 Mikäli ensimmäiset EU:n liittymisneuvottelut saadaan päätökseen tänä vuonna, kuten on mahdollista, ETA:n laajentumista koskevan sopimuksen aikaansaamiseen ei ole paljon aikaa jäljellä, jos halutaan saavuttaa tavoitteena oleva samanaikainen laajentuminen. ETA:n neuvoa-antava komitea pahoittelee tämän vuoksi sitä, että EU:n ja ETA/EFTA-valtioiden väliset neuvottelut ETA:n laajentumista koskevista menettelyistä aloitettiin vasta vuonna 2001. On kuitenkin rohkaisevaa, että viime kuukausina on edistytty nopeasti ja että on saavutettu EU- ja EFTA-valtioiden välinen yhteisymmärrys tarpeesta toteuttaa EU:n ja ETA:n samanaikainen laajentuminen. ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa molempia osapuolia takaamaan, että sopimus ETA:n laajentumisen välineistä laaditaan viipymättä.

6.3.3 Toisin kuin liittymisneuvotteluihin osallistuvat EU:n jäsenvaltiot, ETA/EFTA-valtiot eivät osallistu neuvotteluihin, minkä vuoksi ne tarvitsevat asiaankuuluvia ja säännöllisiä tietoja laajentumisprosessista voidakseen valmistella säännöstöön tehtäviä konkreettisia muutoksia. Koska ETA:aan ja EU:hun liittymisen ratifioimismenettelyt on toteutettava käytännön syistä samanaikaisesti, jotta voidaan taata ETA:n yhtenäisyys, on erityisen tärkeää, että laajentumisprosessista tiedotetaan EFTAlle. Mahdollisia siirtymäkausia koskeva epävarmuus ja tiedonpuute ovat huolenaiheita. On ponnisteltava sen varmistamiseksi, että siirtymäkaudet eivät vääristä kilpailua ETA:ssa.

6.3.4 ETA:n neuvoa-antava komitea ymmärtää, että ETA:n laajentuminen vaatii todennäköisesti laajoja lisäneuvotteluja. Komitea pahoittelee kuitenkin sitä, että ETA:n työmarkkinaosapuolille ei ole ilmoitettu tai heitä ei ole kuultu tyydyttävästi neuvotteluja koskevista menettelyistä tai niiden sisällöstä. Koska laajentuminen vaikuttaa kansalaisiin ja yrityksiin, ETA:n neuvoa-antava komitea toistaa, että on tarpeen korjata kyseinen tilanne. Vastaavasti ETA:n neuvoa-antava komitea hyväksyy periaatteen, että vastuu ETA-sopimusta koskevan tiedon levittämisestä ehdokasvaltioiden työmarkkinaosapuolten keskuuteen jaetaan.

6.4 Kalojen ja muiden merestä saatavien elintarvikkeiden kauppa

6.4.1 Kaikkein suurin - ja nykyisin parhaiten dokumentoitu - ETA/EFTA-valtioiden laajentumiseen liittyvä haaste koskee kalatuotteiden vientiä Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitseviin EU:n ja ETA:n uusiin jäsenvaltioihin.

6.4.2 EFTA-valtioilla on vapaakauppasopimukset kaikkien EU:n ehdokasvaltioiden kanssa lukuun ottamatta Kyprosta ja Maltaa. Sopimukset sallivat kaikkien teollisuus- ja kala- ja äyriäistuotteiden tullivapaan pääsyn markkinoille muutamin pienin poikkeuksin. Ehdokasvaltioiden liittyessä EU:hun nämä sopimukset raukeavat ja ETA-sopimuksen pöytäkirja N:o 9 "Kalojen ja muiden merestä saatavien elintarvikkeiden kauppa" säätelee uusien jäsenvaltioiden kanssa käytävän kaupan ehtoja. Koska ETA-sopimuksen pöytäkirjan N:o 9 ehdot eivät ole niin suotuisia kuin nykyiset vapaakauppasopimukset, kärsii ETA/EFTA-valtioiden ja mahdollisten uusien jäsenvaltioiden välinen kala- ja äyriäistuotteiden kauppa laajentumisesta. Lisäksi tullit, joita kilpailijoiden on EU:ssa nykyään maksettava Keski- ja Itä-Eurooppaan suuntautuvan viennin yhteydessä, poistuvat laajentumisen yhteydessä, jolloin ETA/EFTAn viejätahot kärsivät kahtalaisesta haitasta.

6.4.3 Kun Itävalta, Suomi ja Ruotsi liittyivät Euroopan unioniin, Norja ja Islanti neuvottelivat kala- ja äyriäistuotteiden menetettyä markkinoillepääsyä koskevista korvauksista. Kärsineiden lajien osalta ne saivat kiinteän, tullivapaan kiintiön, joka laskettiin näihin maihin aikaisemmin suuntautuneen viennin perusteella. Saman menetelmän soveltaminen Keski- ja Itä-Euroopan maihin olisi kaikkea muuta kuin tyydyttävää, sillä todellisuudessa se estäisi islantilaisia ja norjalaisia kalanviejiä hyötymästä kalatuotteiden markkinoiden laajentumisesta Keski- ja Itä-Eurooppaan. Itävalta, Suomi ja Ruotsi olivat kaikki hyvin toimivia markkinoita, kun taas Keski- ja Itä-Euroopan maiden kala- ja äyriäistuotteiden markkinat tulevat kasvamaan huomattavasti tulevina vuosina. ETA:n neuvoa-antavan komitean mielestä kalatuotteita koskevien järjestelyjen on oltava pikemminkin tulevaisuuteen suuntautuvia kuin yksinkertaisia laskelmia, jotka perustuvat viime vuosien aikana käytyyn kauppaan.

6.4.4 Laajentumisella odotetaan olevan yleisesti myönteinen vaikutus ETA:n ja EFTAn kaupankäyntiin, lukuun ottamatta kalojen ja muiden merestä saatavien elintarvikkeiden kauppaa. Tämän vuoksi ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa kaikkia osapuolia tehostamaan ponnistelujaan, jotta tällä alalla saataisiin aikaan ETA:n laajentumista koskeva asianmukainen ratkaisu.

7. Tuki EU:n ja ETA:n ehdokasvaltioille

7.1 Tasavertaisten toimintaedellytysten luomiseen laajentuneessa ETA:ssa keskittyvä ETA:n neuvoa-antava komitea toistaa aikaisemman näkökantansa, että uusissa jäsenvaltioissa olisi sovellettava tiukasti yhteisön säännöstöä sosiaalisten ja ympäristöolosuhteiden parantamiseksi. Kestävä kehitys ja toimiva sosiaaliturvajärjestelmä ovat edellytyksiä vahvalle ja pitkäaikaiselle taloudelliselle kasvulle. ETA:n neuvoa-antava komitea pitää tämän vuoksi myönteisenä sitä, että EU keskittyy entistä enemmän yhteisön säännöstön tosiasialliseen soveltamiseen ehdokasvaltioissa. ETA/EFTA-valtioiden valmius osallistua ehdokasvaltioiden vertausarviointeihin on myös erittäin myönteinen esimerkki siitä, kuinka EU:n laajentumisprosessiin voi osallistua. Se nopeuttaa tulevien jäsenvaltioiden tarvetta kuroa kiinni eroja kaikilla hallinnollisilla tasoilla ja tarjoaa ETA/EFTA-valtioille arvokasta tietoa näiden maiden olosuhteista.

7.2 Toisaalta ehdokasvaltiot tarvitsevat tukea voidakseen soveltaa yhteisön säännöstöä rasittamatta julkistalouttaan suhteettomasti. Näin ollen on odotettavissa, että ETA/EFTA-valtioita, samoin kuin EU:n 15:tä nykyistä jäsenvaltiota, pyydetään myöntämään määrärahoja uusille jäsenvaltioille. Koska kyseisen rahoituksen on oltava osa laajempaa suunnitelmaa, ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa ETA/EFTA-valtioita tekemään konkreettisia ehdotuksia tällä alalla ja ottamaan aktiivisesti huomioon omat ensisijaiset tavoitteensa. ETA:n rahoitusmekanismin ja ETA:n rahoitusvälineen hallinnasta saadusta kokemuksesta on hyötyä tässä suhteessa. Tekemällä hyvissä ajoin konkreettisia, todennäköiseen tarpeeseen perustuvia ehdotuksia, jotta EU:n ja ETA:n laajentumisen kustannusten kattamiseen saataisiin lisärahoitusta, ETA/EFTA-valtiot voivat laajentaa kyseisen rahoituksen kanavoimismahdollisuuksia tavalla, joka on myös ETA:n ja EFTAn etujen mukainen laajentuneessa EU:ssa.

8. Yhteenveto päätelmistä ja suosituksista

8.1 Kymmenen vuotta ETA-sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen sopimus on edelleen tyydyttävä siinä suhteessa, että se täyttää alun perin asetetun tavoitteen. Olosuhteet, joissa sopimus toimii, ovat kuitenkin muuttuneet huomattavasti niiden laajamittaisten muutosten myötä, joita tehtiin EY:n perustamissopimukseen Maastrichtin ja Amsterdamin sopimuksilla. Myös EU:ssa on tapahtunut kehitystä, joka vaikuttaa sisämarkkinoiden toimintaan. ETA:n neuvoa-antava komitea vaatii ETA-sopimuksen saattamista ajan tasalle, jotta voidaan taata sisämarkkinoiden lainsäädännöllinen yhtenäisyys.

8.2 ETA:n neuvoa-antava komitea tukee EU:n ja ETA:n laajentumista, sillä laajentuminen hyödyttää koko Eurooppaa ja luo runsaasti uusia mahdollisuuksia kansalaisille, kuluttajille ja talouden toimijoille. Komitea kehottaa EU:ta jouduttamaan neuvotteluja ja saattamaan ne päätökseen edistyneimpien EU:n ehdokasvaltioiden kanssa ennen vuoden 2002 loppua.

8.3 Laajentuminen merkitsee ETA/EFTA-valtioille kuitenkin joitakin erityishaasteita. Yleisimmällä tasolla EU:n ja EFTAn pilareiden välinen epätasapaino ETA:ssa tulee kasvamaan edelleen. Tämän ongelman poistamiseksi ETA:n neuvoa-antava komitea kannattaa ehdokasvaltioiden ja ETA/EFTA-valtioiden välisiä läheisempiä suhteita kahden osapuolen välisen paremman ymmärtämyksen varmistamiseksi.

8.4 ETA:n laajentumisen teknisten seikkojen osalta menettelyjä ja ajoitusta on vielä selkiytettävä, mikä aiheuttaa tiettyä huolta. Mikäli ensimmäiset EU:n liittymisneuvottelut saadaan päätökseen tänä vuonna, kuten on mahdollista, ETA:n laajentumista koskevan sopimuksen aikaansaamiseksi ei ole paljon aikaa, jos halutaan saavuttaa tavoitteena oleva samanaikainen laajentuminen. ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa molempia tahoja takaamaan, että sopimus ETA:n laajentumisen välineistä laaditaan viipymättä.

8.5 ETA/EFTA-valtioiden suurin haaste laajentumisen yhteydessä on laajentumisen vaikutus ETA/EFTAn kalatuotteiden vientiin Keski- ja Itä-Euroopassa sijaitseviin uusiin EU:n ja ETA:n jäsenvaltioihin, kun näiden maiden kanssa nykyisin voimassa olevat vapaakauppasopimukset raukeavat. ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa kaikkia osapuolia keskittämään ponnistelunsa ETA:n laajentumista koskevan asiaankuuluvan ratkaisun aikaansaamiseksi tällä alalla ja katsoo, että kaikkien kalatuotteita koskevien järjestelyjen on oltava pikemminkin tulevaisuuteen suuntautuvia kuin yksinkertaisia laskelmia, jotka perustuvat viime vuosien aikana käytyyn kauppaan.

8.6 Kaiken kaikkiaan ETA:n neuvoa-antava komitea on kuitenkin sitä mieltä, että EU:n ja ETA:n laajentumista suosivien näkökantojen painoarvo on vastakkaisia suurempi.

8.7 Tasavertaisten toimintaedellytysten luomiseen laajentuneessa ETA:ssa keskittyvä ETA:n neuvoa-antava komitea painottaa tarvetta soveltaa tiukasti yhteisön säännöstöä uusissa jäsenvaltioissa. Samaan aikaan komitea huomauttaa, että on odotettavissa, että kaikkia ETA/EFTA-valtioita pyydetään asettamaan varoja uusien jäsenvaltioiden käyttöön. Komitea kehottaa ETA/EFTA-valtioita tekemään konkreettisia ehdotuksia keinoista, joilla tällaisia mahdollisia määrärahoja voidaan kanavoida siten, että myös ETA ja EFTA hyötyvät niistä laajentuneessa Euroopan unionissa.

(1) C/20/R/003 - CES 1477/98 (esittelijät: Hamro-Drotz/Skúlason/Brunhart).

(2) C/20/R/008 - DI 53/2001 (esittelijät: Jaschick/Gudmundsdóttir/Taddei).

(3) ETA-sopimus neuvoteltiin 12 Euroopan yhteisön jäsenvaltion ja 7 EFTAn jäsenvaltion kesken, ja se kattoi lähes 25 prosenttia EY:n koko ulkomaankaupasta. Nykyään ETA/EFTAn kolme jäsenvaltiota kattavat yhdessä vähemmän kuin 5 prosenttia EU:n ulkomaankaupasta.

(4) ETA-sopimuksen 128 artiklan 1 kohdassa määrätään ETA:n laajentumisen edellytyksistä:

"1. Euroopan valtion, josta tulee yhteisön jäsen, ja Sveitsin valaliiton tai Euroopan valtion, josta tulee EFTAn jäsen, on haettava myös Euroopan talousalueen jäsenyyttä. Sen tulee osoittaa hakemuksensa ETA-neuvostolle."

(5) ETA-sopimuksen 128 artiklan 2 kohdassa määrätään ETA:n laajentumisen edellytyksistä:

"2. Sopimusosapuolet ja ehdokasvaltio tekevät liittymisen ehdoista ja edellytyksistä sopimuksen. Tämä sopimus annetaan kaikkien sopimusosapuolten ratifioitavaksi tai hyväksyttäväksi niitä koskevien menettelyjen mukaisesti."