Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma Uusiutuvien energialähteiden käyttö AKT-valtioissa (AKT-EU 2885/00/lop.)



Virallinen lehti nro 263 , 13/09/2000 s. 0022 - 0024



VÄLIAIKAINEN PÄÄTÖSLAUSELMA(1) Uusiutuvien energialähteiden käyttö AKT-valtioissa Yhteinen edustajakokous, joka - kokoontui Abujassa (Nigeria) 20.-23. maaliskuuta 2000, - ottaa huomioon neljännen Lomén yleissopimuksen osaston VII (energia-alan kehitys), jossa Euroopan yhteisö ja AKT-valtiot tunnustavat energia-alan yhteistyön molemminpuoliset edut sekä nimeävät korvaavien, uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön yhdeksi energia-alan kehityksen tärkeimmistä tavoitteista, - ottaa huomioon AKT-valtioiden ja Euroopan yhteisön sekä sen jäsenvaltioiden välisen uuden kumppanuussopimuksen, erityisesti sen 32 artiklan 2 kohdan, jossa molemmat osapuolet sopivat yhteistyöstä, jonka tarkoituksena on tukea kestävää kehitystä koskevia erityistoimia ja -ohjelmia, kuten uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja erityisesti aurinkoenergian eri muotoja sekä energiatehokkuutta, - ottaa huomioon uuden kumppanuussopimuksen 57 artiklan, jossa on sovittu vastuualueista ohjeellisiin ohjelmiin perustuvien tavoitteiden ja prioriteettien määrittämiseksi ja hyväksymiseksi, - ottaa huomioon päätöslauselmansa ilmastonmuutoksesta ja kehitysmaiden pienistä saarivaltioista AKT-EU-yhteistyön puitteissa(2), - ottaa huomioon uusiutuvien energialähteiden käyttöä AKT-valtioissa tutkivan työryhmän väliaikaisen päätöslauselman, A. ottaa huomioon, että primäärienergian kysyntä AKT-valtioissa ja muissa kehitysmaissa kasvaa 2500 miljoonasta öljyekvivalenttitonnista vuonna 1990 noin 7300 miljoonaan tonniin vuonna 2020 erityisesti nopean väestönkasvun takia (väestönkasvu on Afrikassa noin 2,6 prosenttia vuodessa vuosina 1990-2010), B. ottaa huomioon, että kaksi kolmasosaa afrikkalaisista asuu maaseudulla, jossa ei ole nykyaikaisia energiapalveluja, polttoainetta tai sähköverkkoja, C. ottaa huomioon, että ainoastaan 8 prosenttia Saharan etelänpuolisen Afrikan maaseudun väestöstä ja 38 prosenttia kaupunkiväestöstä oli sähköverkkojen piirissä vuonna 1990, D. ottaa huomioon, että pienet AKT-saarivaltiot ja alueelliset erillisyhteisöt tai puutteellisesti varustetut sisämaan alueet AKT-valtioiden sisällä ovat hyvin riippuvaisia fossiilisesta tuontipolttoaineesta voidakseen nopeasti tyydyttää kasvavat energiatarpeensa liikenteessä ja energiantuotannossa sekä biomassaenergiassa, jonka ei-kaupallinen kulutus on tehotonta, E. ottaa huomioon, että tuontiöljyn hinta pienissä AKT-saarivaltioissa on maailman korkeimpia ja erityisesti Tyynenmeren alueella, jolla hinnat ovat jopa 200-300 prosenttia kansainvälisiä hintoja korkeammat, F. ottaa huomioon, että energian ja energiapalvelujen horisontaalinen luonne on tähän asti sisällytetty puutteellisesti köyhyyden poistamiseen tähtääviin ohjelmiin, G. ottaa huomioon, että Saharan etelänpuoleisessa Afrikassa on edelleen valtavasti hyödyntämättömiä uusiutuvia ja monipuolisia energialähteitä, kun taas monilla pienillä AKT-saarivaltioilla on runsaasti uusiutuvia korvaavia energialähteitä, kuten vesi- ja aurinkoenergiaa, H. ottaa huomioon, että uusiutuvien energialähteiden nykyaikaiset käyttötekniikat voivat osoittautua kannattaviksi ja kilpailukykyisiksi perinteisiin energialähteisiin verrattuna, jos oikeudelliset ja sääntömääräiset puitteet ovat asianmukaiset, I. ottaa huomioon, että uusiutuvien energialähteiden nykyaikaisilla käyttötekniikoilla voidaan parhaiten tyydyttää maaseutualueiden köyhän väestön tarpeita, ja myös niiden ympäristövaikutukset ovat kaikkein vähäisimmät, J. ottaa huomioon, että biomassan (polttopuun) perinteinen käyttö ruoanlaittotarkoituksissa AKT-valtioiden maaseutualueilla on usein tehotonta sekä haitallista ihmisten terveydelle ja ympäristölle, K. ottaa huomioon, että AKT-valtioiden ohjeellisissa ohjelmissa energiaa ei yleensä tähän asti ole mainittu yhdeksi prioriteetiksi, ja että energiaohjelmien merkitys on jäänyt marginaaliseksi Euroopan kehitysrahaston (EKR) seitsemännen ja kahdeksannen interventio-ohjelman toteuttamisessa siitä huolimatta, että energia-alan yhteistyötä on korostettu neljännessä Lomén yleissopimuksessa, L. ottaa huomioon, että uudet ohjeelliset kansalliset ohjelmat laaditaan uuden kumppanuussopimuksen perusteella, M. ottaa huomioon, että EU on asettanut tavoitteekseen tyydyttää energiatarpeensa vähintään 12-prosenttisesti uusiutuvilla energialähteillä ja että sen on vielä esiteltävä yksityiskohtainen suunnitelma siitä, kuinka se aikoo saavuttaa tämän tavoitteen, 1. korostaa, että AKT-valtioiden on otettava vastaan valtava taloudellinen ja poliittinen haaste vastatakseen kasvavaan energiankysyntään, ja korostaa, että infrastruktuuriin ja energiapalveluihin on investoitava huomattavasti; 2. korostaa, että energiakysymystä on tarkasteltava erityisesti köyhyyden poistamisen yhteydessä alojen välisenä kysymyksenä, jolla saatetaan nostaa kehitystä, sikäli kuin on välttämätöntä saada käyttöön energian levittämiskanavia ja energiapalveluja sellaisten perustarpeiden tyydyttämiseksi, joita ovat esimerkiksi elintarvikkeiden ja juomaveden saanti, asuintalojen sähköistäminen sekä ruoanlaiton, terveyspalvelujen ja koulutuksen mahdollistaminen; 3. kehottaa AKT-valtioita ja komissiota asettamaan energian tärkeäksi kehitysvälineeksi ja kehottaa niitä laatimaan AKT-valtioille yhtenäisen ja järkevän energiastrategian, joka perustuisi energiapalvelujen jatkuvan toimittamisen periaatteeseen ja tavoitteeseen sisällyttää strategiaan myös energiankäyttäjien sosiaaliset ja taloudelliset tarpeet sekä minimoida energiankulutuksen ympäristövaikutukset; 4. kehottaa komissiota ja EU:n jäsenvaltioita sisällyttämään energian jatkuvan toimittamisen käsite kaikkiin kehitys- ja yhteistyöohjelmiin ja -hankkeisiin; 5. korostaa, että energiatarpeet olisi pikaisesti tyydytettävä erityisesti energiaverkkojen piiriin kuulumattomilla maaseutualueilla, ja kiinnittää huomiota siihen, että maaseutualueiden taloudellinen ja sosiaalinen näköalattomuus liittyy puutteelliseen energiansaantiin ja aiheuttaa nopeasti lisääntyvää maaltapakoa; 6. korostaa, että uusien ja uusiutuvien energialähteiden yksinkertaiset ja moduulirakenteiset käyttötekniikat, kuten valojännitteellä toimivat aurinkopaneelijärjestelmät, pienet erilliset tuuliturbiinit, vesienergian mini- ja mikrojärjestelmät tai nykyaikaiset biomassageneraattorit, vastaavat usein perinteisiä järjestelmiä paremmin lähinnä maaseutualueiden kysynnän tasoa ja rakennetta; 7. panee merkille, että uusiutuvien energialähteiden lisääntyvä käyttö vähentäisi riippuvuutta kalliista fossiilisesta tuontipolttoaineesta ja edistäisi maksutaseen parantumista; korostaa, että uusien ja uusiutuvien energialähteiden käyttötekniikkajärjestelmien toteuttaminen vaikuttaisi mahdollisesti erittäin myönteisesti työpaikkojen luomiseen ja säilymiseen; 8. korostaa tieteen ja tekniikoiden ratkaisevaa asemaa sekä tarvetta luoda AKT-valtioissa omaehtoisia kehittymisvalmiuksia sekä valmiuksia ylläpitää uudenaikaisia energian käyttötekniikoita; 9. kehottaa AKT-valtioita kartoittamaan mahdollisuuksia ylittää uusiutuvien energialähteiden käytön esteitä, joita ovat esimerkiksi tarkoituksenmukaisen oikeudellisen, verotuksellisen tai sääntömääräisen kehyksen puuttuminen, ja kehottaa niitä myös paneutumaan ulkoisten yksityisten sijoitusten puuttumisen syihin; 10. kehottaa komissiota kartoittamaan mahdollisuuksia luoda tarkoituksenmukaisia rahoitusjärjestelmiä, joilla voidaan rahoittaa uusiutuvia energialähteitä koskevia hankkeita ja korjata se puute, ettei ole varoja, joilla mahdollistetaan uusiutuvien energialähteiden käyttötekniikoita koskevien lisääntyvien investointikulujen lainarahoitus; 11. kehottaa komissiota ja AKT-valtioita valmistelemaan tarkoituksenmukaista tiedotuskampanjaa uusiutuvien energialähteiden käytöstä AKT-valtioissa; 12. kehottaa komissiota ja AKT-valtioita parantamaan vastavuoroisen tiedottamisen ja nykyisten valmiuksien kehittämisjärjestelmiä siten, että korostetaan erityisesti teknologioiden siirtoa, ammatillisia koulutusohjelmia ja inhimillisten voimavarojen kehittämistä; 13. kehottaa AKT-valtioita asettamaan uusissa ohjeellisissa ohjelmissa ensisijaiseksi tavoitteeksi energiakysymykset ja tarvittaessa uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen alueellisen yhteistyön mahdollisuudet huomioon ottaen; 14. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle ja komissiolle. (1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 23. maaliskuuta 2000 Abujassa (Nigeria). (2) EYVL C 271, 24.9.1999, ss. 30-35.