Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma Pk-yritysten merkitys AKT-valtioiden kestävälle kehitykselle (AKT-EU 2753/99/lop.)



Virallinen lehti nro 271 , 24/09/1999 s. 0070 - 0072



PÄÄTÖSLAUSELMA(1) Pk-yritysten merkitys AKT-maiden kestävälle kehitykselle Yhteinen edustajakokous, joka - kokoontui Strasbourgissa (Ranska) 29. maaliskuuta - 1. huhtikuuta 1999, - ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa taloudellisesta, yhteiskunnallisesta, teollisesta ja kestävästä kehityksestä, mikroluottojen merkityksestä, naisten asemasta talouselämässä ja yksityisen sektorin merkityksestä, - ottaa huomioon neljännen Lomén sopimuksen sellaisena kuin se on muutettuna 4. marraskuuta 1997 Mauritiuksella, - ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 30. kesäkuuta 1998 hyväksymät, uutta AKT-EU-yleissopimusta koskevat neuvottelusuuntaviivat ja 30. syyskuuta 1998 hyväksytyn AKT-neuvotteluvaltuutuksen, - ottaa huomioon tulokset, jotka on saatu neuvotteluissa uudesta kumppanuussopimuksesta, ja erityisesti 8. ja 9. helmikuuta 1999 Dakarissa pidetyn AKT-EU-ministerikokouksen johtopäätökset, - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan yhteisön strategiasta yksityissektorin kehittämiseksi AKT-maissa (KOM(1998)0667), - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille mikrotason rahoituksesta ja köyhyyden vähentämisestä (KOM(1998)0527), - ottaa huomioon 17. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1658/98 kehitysmaita koskevilla aloilla toteutettavien toimien yhdessä eurooppalaisten valtioista riippumattomien kehitysyhteistyöjärjestöjen (NGO) kanssa suoritettavasta rahoituksesta, - ottaa huomioon 22. joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2836/98 sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön, - ottaa huomioon pk-yrityksiä, teknologiaa ja kehittämistä koskevan tutkimuksen - työasiakirja Euroopan parlamentin STOA-paneelille, PE 167.795 (Draft Final Study), helmikuu 1999, A. katsoo, että tärkeimmät seuraavassa AKT-EU-yleissopimuksessa sovittavat asiat ovat AKT-maiden sujuva integrointi maailmantalouteen ja köyhien ihmisten integrointi maidensa sosiaaliseen ja talouselämään, B. katsoo, että tässä yhteydessä yksityisellä sektorilla on ratkaiseva asema kasvun ja yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen käyttövoimana ja köyhyyden torjunnassa AKT-maissa, C. katsoo, että vakaan poliittisen, institutionaalisen, taloudellisen ja oikeudellisen ympäristön luominen on välttämätön (vaikkakaan ei riittävä) edellytys omia rajoitteita omaavien pk-yritysten ja erittäin pienten yritysten kehitykselle, D. katsoo, että vaikka pk-yritykset käyttävät vähän pääomaa, ne edistävät olennaisesti työpaikkojen syntymistä, E. katsoo, että pk-yritykset ovat tärkeä tekijä teknisessä innovoinnissa ja teknologian soveltamisessa paikallisiin oloihin, ja niillä on erittäin merkittävä asema työntekijöiden koulutuksessa, F. ottaa huomioon neljännen Lomén sopimuksen puitteissa tehtävän kehitysyhteistyön tavoitteet, joita toteutetaan lukuisten kansallisten ja alueellisten ohjausohjelmien avulla yksityisen sektorin hyväksi ja joita ovat: - työpaikkojen luominen pk-yrityksiä tukemalla, - epävirallisen sektorin köyhyyden torjuminen erittäin pieniä yrityksiä tukemalla, - viennin lisääminen kaupankäyntiä tukemalla, G. ottaa huomioon, että AKT-maiden yksityinen sektori koostuu pääasiassa pk-yrityksistä ja erittäin pienistä yrityksistä (kauppiaat, käsityöläiset jne.), H. ottaa huomioon, että pienet ja erittäin pienet yritykset (usein perheyrityksiä) työllistävät lähes 80 % AKT-maiden työvoimasta ja ovat yhteiskunnan kaikkein heikoimmille ryhmille ja aivan erityisesti naisille keino hankkia tuloja ja sosiaalinen asema, I. katsoo, että pk-yrityksillä on suuriin yrityksiin verrattuna paljon paremmat mahdollisuudet toimittaa tavaraa laajemmalle maantieteelliselle alueelle ja edistää näin tasapainoisempaa taloudellista ja teollista kehitystä, J. katsoo, että pienillä ja erittäin pienillä yrityksillä on pienemmät käynnistyskustannukset ja siten vähemmän hallinnollisia menoja, minkä vuoksi sellaisten ihmisten, jotka muuten jäisivät taloudellisen kehityksen ulkopuolelle, kuten naisten ja varattomien ihmisten, on helpompi perustaa yrityksiä, K. katsoo, että vaikeudet suurten liikepankkien luottojen saannissa ovat on eräs suurimmista esteistä epävirallisen sektorin erittäin pienten yritysten perustamiselle ja kehittämiselle sekä (huomattavassa määrin) myös pk-yritysten kehittämiselle, L. ottaa huomioon, että STOA-paneelin tutkimuksessa todettiin, että pk-yritykset eivät vieläkään saa riittävästi tukea; pääsyynä tähän ovat liian monimutkaiset hallinnolliset menettelyt, paikallisessa väliportaassa esiintyvät vaikeudet, tiedonpuute, riittämätön avoimuus ja varojen jakamisen politisoituminen, huono koordinointi pk-yritysten tukemiseen tarkoitettujen EU-ohjelmien ja kansallisten ja kansainvälisten ohjelmien välillä, paikallisen asiantuntemuksen riittämätön hyväksikäyttö ja riittämätön koordinointi teknisten ja taloudellisten kehitysohjelmien välillä, 1. korostaa, että pk-yritykset ja erittäin pienet yritykset ovat AKT-maiden talouselämän tärkein työllistäjä ja että niillä on ratkaiseva asema köyhyyden torjunnassa näissä maissa; 2. katsoo sen vuoksi, että on olennaista luoda suotuisia edellytyksiä yksityisten aloitteiden kannustamiseksi (mukaan lukien pienimuotoiset yksityiset aloitteet) ja edistää sellaisten aktiivisten pk-yritysten ja erittäin pienten yritysten kiinteää verkostoa, jotka luovat työpaikkoja ja tulonlähteitä myös kaikkein köyhimmille ihmisille ja naisille; 3. pitää sen vuoksi myönteisenä sitä, että neuvotteluissa uudesta AKT-EU-kumppanuussopimuksesta tunnustetaan täysin yksityisen sektorin keskeinen asema ja pk-yritysten tärkeä asema kehitysprosessissa; 4. pitää myönteisenä komission päätöstä laatia kattava strategia EU:n rahoitustoimista AKT-maiden yksityisen sektorin kehittämiseksi; tätä strategiaa on tarkoitus soveltaa sekä nimenomaisesti yksityiseen sektoriin liittyviin ohjelmiin että kaikkiin yksityistä sektoria koskeviin EKR:n rahoittamiin toimiin; 5. korostaa, että AKT:n ja EU:n rahoituksellisella yhteistyöllä on tarkoitus antaa epävirallisen talouden toimijoille ja pk-yrityksille tarvittavat resurssit ja antaa näin etusija köyhille myönnettäville pienille luotoille ja mikroluotoille; 6. kehottaa erityisesti Euroopan unionia ottamaan käyttöön keinoja mikroluottolaitosten luomiseksi AKT-maihin ja niiden kehittämiseksi yhdessä virallisen pankkisektorin kanssa, jotta saadaan aikaan sujuva mukautuminen, kun liiketoiminnan rahoitusvaatimukset kasvavat; 7. kehottaa AKT-maiden hallituksia luomaan poliittisesti suotuisat edellytykset demokratialle, hyvälle hallinnolle sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioitukselle, jotta voidaan lisätä valtiollisten instituutioiden uskottavuutta, taata yhteiskunnan vakaus ja edistää investointeja suosivaa ilmapiiriä; 8. kehottaa AKT-maita luomaan makrotaloudelliset sääntelypuitteet, jotka mahdollistavat kilpailukykyisten, avoimien ja integroituneiden tavara-, palvelu-, työvoima- ja pääomamarkkinoiden syntymisen ja edistävän näin pk-yritysten toimia ja ulkomaisten yritysten luottamusta paikallisten olojen vakauteen; 9. katsoo, että Euroopan unionin tulee antaa enemmän tukea AKT-maiden ponnisteluille sellaisten edellytysten luomiseksi, jotka suosivat erityisesti investointeja eivätkä vahingoita ympäristöä tai loukkaa yhteiskunnallisia oikeuksia; tämä koskee erityisesti lapsityövoiman käyttöä sekä työpaikan terveellisyyttä ja turvallisuutta; 10. toivoo, että käytetään kaikkia käytettävissä olevia välineitä (erityisesti EIP:n ja IDB/BID:n välineitä) edistämään investointeja ja Euroopan pk-yritysten ja AKT-maihin perustettujen pk-yritysten kumppanuutta, mukaan lukien yhteisyritykset; 11. tunnustaa tässä yhteydessä tarpeen tukea yhteyselinten, kuten AKT-maiden kauppakamarien tai kauppayhdistysten, perustamista ja niiden mahdollisuuksien lisäämistä, jotta voidaan identifioida hankkeet ja antaa yrityksille tietoa; 12. pitää myönteisenä AKT-maiden kansallisten kauppa- ja teollisuuskamarien sekä muiden taloudellisten toimijoiden yhdistyksen luomista ja pitää erittäin tärkeänä sitä, että tätä aloitetta tuetaan, jotta voidaan järkevästi edistää AKT:n ja EU:n kehitysyhteistyötä ja nopeuttaa AKT-maiden yksityisen sektorin täyttä osallistumista oman maansa taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen; 13. kehottaa komissiota myöntämään pikaisesti määrärahoja yhdistyksen verkostohankkeelle, johon kuuluu koulutusosio "Business Initiative for Women", ja raportoimaan tässä asiassa saavutetusta edistymisestä AKT:n ja EU:n yhteisen edustajakokouksen seuraavassa tapaamisessa; 14. korostaa, että kukoistava yritystoiminta edellyttää luotettavaa ja toimivaa infrastruktuuria, johon kuuluvat maantie- ja tietoliikenneyhteydet sekä sähkön- ja vedenjakeluverkot; 15. kehottaa AKT-maiden hallituksia luomaan koulutusjärjestelmien sekä kansanterveys- ja turvallisuusalan palveluiden avulla tarvittavat inhimilliset voimavarat, jotka ovat perusedellytys ammattitaitoisen työvoiman saannille ja tärkeimpiä tekijöitä liiketoiminnan sijoittautumispäätöksissä; 16. korostaa tässä yhteydessä jälleen kerran, että on kiinnitettävä erityistä huomiota valtion tehtävään huolehtia tyttöjen ja poikien tasa-arvoisista mahdollisuuksia saada peruskoulutus ja parantaa näin naisten asemaa ja mahdollisuuksia; 17. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, komissiolle, EIP:lle, IDB/BID:lle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä AKT-maiden kansallisten kauppa- ja teollisuuskamarien yhdistykselle. (1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 1. huhtikuuta 1999 Strasbourgissa (Ranska).