Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus



Virallinen lehti nro L 026 , 28/01/2005 s. 0001 - 0002



Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan välinen vakautus- ja assosiaatiosopimus BELGIAN KUNINGASKUNTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla 1. Perustetaan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kroatian välinen assosiaatio. 2. Tämän assosiaation tavoitteena on: - luoda poliittiselle vuoropuhelulle asianmukainen kehys, joka mahdollistaa tiiviiden poliittisten suhteiden kehittämisen osapuolten välille, - tukea Kroatian pyrkimyksiä kehittää taloudellista ja kansainvälistä yhteistyötään muun muassa lainsäädäntönsä lähentämisellä yhteisön säännöstöön, - tukea Kroatian pyrkimyksiä saattaa markkinatalouteen siirtyminen päätökseen, edistää sopusointuisia taloussuhteita ja kehittää asteittain yhteisön ja Kroatian välinen vapaakauppa-alue, - edistää alueellista yhteistyötä kaikilla tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. I OSASTO YLEISET PERIAATTEET 2 artikla Osapuolten sisä- ja ulkopolitiikan perustan ja olennaisen osan tätä sopimusta muodostavat ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ilmaistujen ja Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa määriteltyjen demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuksien kunnioitus, kansainvälisen oikeuden periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen sekä taloudellista yhteistyötä käsitelleen Bonnin ETY-kokouksen päätösasiakirjassa ilmaistut markkinatalouden periaatteet. 3 artikla Kansainvälinen ja alueellinen rauha ja vakaus sekä hyvien naapuruussuhteiden kehittäminen ovat keskeisiä tekijöitä vakautus- ja assosiaatioprosessissa, johon viitataan 21 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyissä neuvoston päätelmissä. Tämä sopimus tehdään ja pannaan täytäntöön 29 päivänä huhtikuuta 1997 tehtyjen Euroopan unionin neuvoston päätelmien ja Kroatian omien ansioiden perusteella. 4 artikla Kroatia sitoutuu jatkamaan ja edistämään yhteistyötä ja hyviä naapuruussuhteita alueen muiden maiden kanssa, mikä tarkoittaa muun muassa asianmukaisia henkilöiden, tavaroiden, pääomien ja palvelujen liikkuvuutta koskevia keskinäisiä myönnytyksiä sekä erityisesti pakolaisten paluuta sekä järjestäytyneen rikollisuuden, korruption, rahanpesun, laittoman maahanmuuton ja huumekaupan torjuntaa koskevien yhteisen edun mukaisten hankkeiden kehittämistä. Tällainen sitoumus on keskeinen tekijä osapuolten suhteiden ja yhteistyön kehittämisen kannalta ja lisää siten alueellista vakautta. 5 artikla 1. Assosiaatio pannaan täytäntöön asteittain ja toteutetaan täysimääräisesti viimeistään kuuden vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta. 2. Sopimuksen 110 artiklan nojalla perustettu vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee säännöllisesti sopimuksen soveltamista ja Kroatian toteuttamia oikeudellisia, hallinnollisia, institutionaalisia ja taloudellisia uudistuksia johdanto-osan ja tässä sopimuksessa vahvistettujen yleisten periaatteiden pohjalta. 6 artikla Sopimus on täysin asiaa koskevien WTO:n sääntöjen ja erityisesti GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan ja GATS-sopimuksen V artiklan mukainen. II OSASTO POLIITTINEN VUOROPUHELU 7 artikla Osapuolten poliittinen vuoropuhelu toteutetaan tämän sopimuksen puitteissa. Vuoropuhelu tukee ja lujittaa Euroopan unionin ja Kroatian lähentymistä toisiinsa ja edistää tiiviiden yhteisvastuullisuuteen perustuvien yhteyksien ja uusien yhteistyömuotojen syntymistä osapuolten välille. Poliittisen vuoropuhelun tarkoituksena on edistää erityisesti: - Kroatian täysimääräistä yhdentymistä demokraattisten valtioiden yhteisöön ja asteittaista lähentymistä Euroopan unioniin, - osapuolten näkökantojen lähestymistä kansainvälisissä kysymyksissä muun muassa asianmukaisen tietojenvaihdon kautta ja erityisesti kysymyksissä, joilla todennäköisesti on merkittäviä vaikutuksia osapuoliin, - alueellista yhteistyötä ja hyvien naapuruussuhteiden kehittämistä, - Euroopan turvallisuutta ja vakautta koskevien yhteisten näkemysten syntymistä, myös niillä aloilla, jotka kuuluvat Euroopan unionin yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan. 8 artikla 1. Poliittista vuoropuhelua käydään vakautus- ja assosiaationeuvostossa, jolla on yleinen vastuu kaikissa niissä kysymyksissä, jotka osapuolet haluavat saattaa sen käsiteltäviksi. 2. Osapuolten pyynnöstä poliittinen vuoropuhelu voidaan toteuttaa myös seuraavissa muodoissa: - kokoukset, joita järjestetään tarvittaessa Kroatiaa sekä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiota ja komissiota edustavien johtavien virkamiesten välillä, - osapuolten välisten diplomaattisten yhteyksien täysimääräinen käyttö, mukaan lukien asianmukaiset yhteydet kolmansissa maissa, Yhdistyneissä Kansakunnissa, ETYJ: ssä, Euroopan neuvostossa ja muilla kansainvälisillä foorumeilla, - kaikki muut keinot, joilla voidaan edistää poliittisen vuoropuhelun lujittamista, kehittämistä ja lisäämistä. 9 artikla Parlamentaarisella tasolla poliittista vuoropuhelua käydään 116 artiklan nojalla perustetussa parlamentaarisessa vakautus- ja assosiaatiovaliokunnassa. 10 artikla Poliittista vuoropuhelua voidaan käydä monenvälisellä tasolla ja aluetasolla, jolloin siihen osallistuu myös muita alueen maita. III OSASTO ALUEELLINEN YHTEISTYÖ 11 artikla Osana sitoutumistaan rauhaan ja vakauteen sekä hyvien naapuruussuhteiden kehittämiseen Kroatia edistää aktiivisesti alueellista yhteistyötä. Myös yhteisö tukee teknisen avun ohjelmiensa avulla hankkeita, joilla on alueellinen tai rajat ylittävä ulottuvuus. Aikoessaan lisätä yhteistyötään jäljempänä 12—14 artiklassa mainittujen maiden kanssa Kroatian on ilmoitettava asiasta yhteisölle ja sen jäsenvaltioille ja neuvoteltava niiden kanssa X osaston määräysten mukaisesti. 12 artikla Yhteistyö muiden vakautus- ja assosiaatiosopimuksenallekirjoittaneiden maiden kanssa Tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Kroatia on aloitettava neuvottelut vakautus- ja assosiaatiosopimuksen jo allekirjoittaneen yhden tai useamman maan kanssa tehdäkseen alueellista yhteistyötä koskevat kahdenväliset yleissopimukset, joiden tavoitteena on laajentaa asianomaisten maiden välistä yhteistyötä. Näiden yleissopimusten keskeiset osat ovat seuraavat: - poliittinen vuoropuhelu, - osapuolten välisen vapaakauppa-alueen perustaminen asiaa koskevien WTO:n sääntöjen mukaisesti, - työntekijöiden liikkuvuutta, sijoittautumista, palvelujen tarjoamista, maksuliikennettä ja pääomien liikkuvuutta koskevat vastavuoroiset myönnytykset, joiden taso vastaa tässä sopimuksessa vahvistettua tasoa, - määräykset yhteistyöstä muilla aloilla ja erityisesti oikeus- ja sisäasioissa riippumatta siitä, kuuluvatko ne tämän sopimuksen soveltamisalaan. Yleissopimuksissa annetaan tarpeen mukaan määräyksiä tarvittavien institutionaalisten mekanismien luomisesta. Yleissopimukset on tehtävä kahden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta. Kroatian halukkuutta kyseisten yleissopimusten tekemiseen pidetään edellytyksenä sen ja Euroopan unionin suhteiden jatkokehittämiselle. 13 artikla Yhteistyö muiden vakautus- ja assosiaatioprosessiinkuuluvien maiden kanssa Kroatian on tehtävä alueellista yhteistyötä muiden maiden kanssa, joita vakautus- ja assosiaatioprosessi koskee, joillakin tai kaikilla tämän sopimuksen kattamilla aloilla ja erityisesti yhteistä etua koskevissa asioissa. Tällaisen yhteistyön olisi oltava sopusoinnussa tämän sopimuksen periaatteiden ja tavoitteiden kanssa. 14 artikla Yhteistyö EU:n ehdokasmaiden kanssa Kroatia voi lisätä yhteistyötään ja tehdä alueellista yhteistyötä koskevan yleissopimuksen minkä tahansa EU:n ehdokasmaan kanssa kaikilla tämän sopimuksen piiriin kuuluvilla yhteistyöaloilla. Tällaisen yleissopimuksen tavoitteena olisi oltava Kroatian ja kyseisen maan kahdenvälisten suhteiden asteittainen yhdenmukaistaminen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä kyseisen maan suhteiden vastaavien osien kanssa. IV OSASTO TAVAROIDEN VAPAA LIIKKUVUUS 15 artikla 1. Yhteisö ja Kroatia perustavat tämän sopimuksen, vuoden 1994 GATT-sopimuksen ja WTO:n määräysten mukaisesti asteittain vapaakauppa-alueen enintään kuuden vuoden pituisen, tämän sopimuksen voimaantulosta alkavan ajanjakson kuluessa. Tässä yhteydessä ne ottavat huomioon jäljempänä vahvistetut erityisvaatimukset. 2. Tavarat luokitellaan osapuolten välisessä kaupassa yhdistetyn tavaranimikkeistön mukaisesti. 3. Perustulli, josta tässä sopimuksessa vahvistetut peräkkäiset tullinalennukset lasketaan, on kunkin tuotteen osalta joko se, jota tosiasiassa yleisesti sovelletaan tämän sopimuksen allekirjoittamista edeltävänä päivänä, tai WTO: ssa vuoden 2002 osalta sidottu tulli, sen mukaan, kumpi näistä on alempi. 4. Jos tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ryhdytään yleisesti soveltamaan mitä tahansa tullinalennusta ja erityisesti WTO: ssa käydyistä tariffineuvotteluista johtuvia alennuksia, nämä alennetut tullit korvaavat 3 kohdassa tarkoitetut perustullit siitä päivästä, josta alkaen kyseisiä alennuksia sovelletaan. 5. Yhteisö ja Kroatia ilmoittavat toisilleen perustullinsa. I LUKU TEOLLISUUSTUOTTEET 16 artikla 1. Tämän luvun määräyksiä sovelletaan yhdistetyn nimikkeistön 25—97 ryhmässä lueteltuihin yhteisöstä ja Kroatiasta peräisin oleviin tuotteisiin, lukuun ottamatta maataloutta koskevan sopimuksen (GATT 1994) liitteessä 1 olevan 1 kohdan ii alakohdassa lueteltuja tuotteita. 2. Sopimuksen 17 ja 18 artiklan määräyksiä ei 22 ja 23 artiklan mukaisesti sovelleta tekstiilituotteisiin eikä yhdistetyn nimikkeistön 72 ryhmään kuuluviin terästuotteisiin. 3. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden kauppa osapuolten välillä tapahtuu mainitun sopimuksen määräysten mukaisesti. 17 artikla 1. Kroatiasta peräisin oleviin tuotteisiin yhteisössä sovellettavat tuontitullit poistetaan heti tämän sopimuksen tultua voimaan. 2. Kroatiasta peräisin oleviin tuotteisiin yhteisössä sovellettavat tuonnin määrälliset rajoitukset ja vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan tämän sopimuksen voimaantulopäivänä. 18 artikla 1. Muihin kuin liitteissä I ja II lueteltuihin yhteisöstä peräisin oleviin tuotteisiin Kroatiassa sovellettavat tuontitullit poistetaan heti tämän sopimuksen tultua voimaan. 2. Liitteessä I lueteltuihin yhteisöstä peräisin oleviin tuotteisiin Kroatiassa sovellettavia tuontitulleja alennetaan asteittain seuraavan aikataulun mukaisesti: - tämän sopimuksen voimaantulopäivänä jokainen tulli alennetaan 60 prosenttiin perustullista, - 1 päivänä tammikuuta 2003 jokainen tulli alennetaan 30 prosenttiin perustullista, - 1 päivänä tammikuuta 2004 jäljellä olevat tullit poistetaan. 3. Liitteessä II lueteltuihin yhteisöstä peräisin oleviin tuotteisiin Kroatiassa sovellettavia tuontitulleja alennetaan asteittain ja ne poistetaan seuraavan aikataulun mukaisesti: - tämän sopimuksen voimaantulopäivänä jokainen tulli alennetaan 70 prosenttiin perustullista, - 1 päivänä tammikuuta 2003 jokainen tulli alennetaan 50 prosenttiin perustullista, - 1 päivänä tammikuuta 2004 jokainen tulli alennetaan 40 prosenttiin perustullista, - 1 päivänä tammikuuta 2005 jokainen tulli alennetaan 30 prosenttiin perustullista, - 1 päivänä tammikuuta 2006 jokainen tulli alennetaan 15 prosenttiin perustullista, - 1 päivänä tammikuuta 2007 jäljellä olevat tullit poistetaan. 4. Yhteisöstä peräisin oleviin tavaroihin Kroatiassa sovellettavat tuonnin määrälliset rajoitukset ja vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet poistetaan heti tämän sopimuksen tultua voimaan. 19 artikla Yhteisö ja Kroatia poistavat heti tämän sopimuksen tultua voimaan kaikki tuontitulleja vaikutuksiltaan vastaavat maksut keskinäisestä kaupastaan. 20 artikla 1. Yhteisö ja Kroatia poistavat heti tämän sopimuksen tultua voimaan kaikki vientitullit ja vaikutuksiltaan vastaavat maksut. 2. Yhteisö ja Kroatia poistavat heti tämän sopimuksen tultua voimaan keskinäiset viennin määrälliset rajoitukset ja vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet. 21 artikla Kroatia ilmoittaa olevansa valmis alentamaan yhteisön kanssa käymässään kaupassa sovellettuja tulleja 18 artiklassa määrättyä nopeammin, jos sen yleinen taloudellinen tilanne ja asianomaisen toimialan tilanne tämän sallivat. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi antaa suosituksia tätä varten. 22 artikla Pöytäkirjassa nro 1 määrätään siinä tarkoitettuihin tekstiilituotteisiin sovellettavista järjestelyistä. 23 artikla Pöytäkirjassa nro 2 määrätään siinä tarkoitetun yhdistetyn nimikkeistön 72 ryhmään kuuluviin terästuotteisiin sovellettavista järjestelyistä. II LUKU MAATALOUS JA KALASTUS 24 artikla Määritelmä 1. Tämän luvun määräyksiä sovelletaan yhteisöstä ja Kroatiasta peräisin olevien maatalous- ja kalastustuotteiden kauppaan. 2. ’Maatalous- ja kalastustuotteilla’ tarkoitetaan yhdistetyn nimikkeistön 1—24 ryhmään kuuluvia tuotteita ja maataloutta koskevan sopimuksen (GATT 1994) liitteessä 1 olevan 1 kohdan ii alakohdassa lueteltuja tuotteita. 3. Tämä määritelmä sisältää 3 ryhmään, nimikkeisiin 1604 ja 1605 sekä alanimikkeisiin 0511 91, 2301 20 ja ex 1902 20 ("täytetyt makaronivalmisteet, joissa on enemmän kuin 20 painoprosenttia kalaa, äyriäisiä, nilviäisiä tai muita vedessä eläviä selkärangattomia") kuuluvat kalat ja kalastustuotteet. 25 artikla Pöytäkirjassa nro 3 määrätään siinä lueteltuihin jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavista kauppajärjestelyistä. 26 artikla 1. Yhteisö poistaa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kaikki Kroatiasta peräisin olevien maatalous- ja kalastustuotteiden tuontiin sovellettavat määrälliset rajoitukset ja vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet. 2. Kroatia poistaa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä kaikki Euroopan yhteisöstä peräisin olevien maatalous- ja kalastustuotteiden tuontiin sovellettavat määrälliset rajoitukset tai vaikutuksiltaan vastaavat toimenpiteet. 27 artikla Maataloustuotteet 1. Yhteisö poistaa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä tuontitullit ja vaikutuksiltaan vastaavat maksut, joita sovelletaan Kroatiasta peräisin oleviin maataloustuotteisiin, lukuun ottamatta yhdistetyn nimikkeistön nimikkeisiin 0102, 0201, 0202 ja 2204 kuuluvia tuotteita. Kun kyse on yhdistetyn nimikkeistön 7 ja 8 ryhmään kuuluvista tuotteista, joista yhteisessä tullitariffissa ilmoitetaan arvotulli ja paljoustulli, tullien poistaminen koskee ainoastaan arvotulliosuutta. 2. Yhteisö vahvistaa tämän sopimuksen voimaantulopäivästä liitteessä III määriteltyjen, Kroatiasta peräisin olevien "baby beef" -naudanlihatuotteiden tuontitulliksi 20 prosenttia Euroopan yhteisöjen yhteisessä tullitariffissa ilmoitetusta arvotullista ja 20 prosenttia siinä ilmoitetusta paljoustullista teuraspainona ilmaistun 9400 tonnin vuotuisen tariffikiintiön rajoissa. a) Tämän sopimuksen voimaantulopäivästä Kroatia: i) poistaa liitteessä IV a lueteltujen tiettyjen yhteisöstä peräisin olevien maataloustuotteiden tuontitullit, ii) poistaa liitteessä IV b lueteltujen tiettyjen yhteisöstä peräisin olevien maataloustuotteiden tuontitullit kyseisessä liitteessä kunkin tuotteen osalta mainittujen tariffikiintiöiden rajoissa. Tariffikiintiöiden määriä lisätään vuotuisesti kyseisessä liitteessä kunkin tuotteen osalta määrätyllä määrällä. b) Ensimmäisenä tämän sopimuksen voimaantulopäivän jälkeisenä vuotena Kroatia: i) alentaa asteittain liitteessä IV c lueteltujen tiettyjen yhteisöstä peräisin olevien maataloustuotteiden tuontitulleja kyseisessä liitteessä kunkin tuotteen osalta mainittujen tariffikiintiöiden rajoissa ja siinä esitetyn aikataulun mukaisesti. c) Tämän sopimuksen voimaantulopäivästä Kroatia: i) poistaa asteittain liitteessä IV d lueteltujen tiettyjen yhteisöstä peräisin olevien maataloustuotteiden tuontitullit kyseisessä liitteessä kunkin tuotteen osalta mainittujen tariffikiintiöiden rajoissa ja siinä esitetyn aikataulun mukaisesti, ii) alentaa asteittain 50 prosenttiin suosituimmuustullista liitteessä IV e lueteltujen tiettyjen yhteisöstä peräisin olevien maataloustuotteiden tuontitullit kyseisessä liitteessä kunkin tuotteen osalta esitetyn aikataulun mukaisesti. iii) alentaa asteittain 50 prosenttiin suosituimmuustullista liitteessä IV f lueteltujen tiettyjen yhteisöstä peräisin olevien maataloustuotteiden tuontitullit kyseisessä liitteessä mainittujen tariffikiintiöiden rajoissa ja kunkin tuotteen osalta siinä esitetyn aikataulun mukaisesti. 4. Viineihin ja muihin väkeviin alkoholijuomiin sovellettavat kauppajärjestelyt vahvistetaan viinejä ja väkeviä alkoholijuomia koskevassa lisäpöytäkirjassa. 28 artikla Kalastustuotteet 1. Tämän sopimuksen tullessa voimaan yhteisö poistaa kokonaan Kroatiasta peräisin oleviin muihin kuin liitteessä V a lueteltuihin kaloihin ja kalastustuotteisiin sovellettavat tullit. Liitteessä V a lueteltuihin tuotteisiin sovelletaan kyseisen liitteen määräyksiä. 2. Tämän sopimuksen tullessa voimaan Kroatia poistaa kaikki Euroopan yhteisöstä peräisin oleviin muihin kuin liitteessä V b lueteltuihin kaloihin ja kalastustuotteisiin sovellettavat, vaikutuksiltaan tulleja vastaavat maksut ja poistaa kokonaan kyseisten tuotteiden tullit. Liitteessä V b lueteltuihin tuotteisiin sovelletaan kyseisen liitteen määräyksiä. 29 artikla Osapuolten välisen maatalous- ja kalastustuotteiden kaupan määrän, tuotteiden poikkeuksellinen arkuuden, yhteisön yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan säännöt, Kroatian maatalouspolitiikan säännöt, maatalouden ja kalastuksen merkityksen Kroatian taloudessa ja WTO: ssa käytävien monenvälisten kauppaneuvottelujen vaikutukset huomioon ottaen yhteisö ja Kroatia tarkastelevat vakautus- ja assosiaationeuvostossa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2006 tuotekohtaisesti, järjestelmällisesti ja vastavuoroisesti mahdollisuuksia myöntää toisilleen lisää myönnytyksiä maatalous- ja kalastustuotteiden kaupan vapauttamisen jatkamiseksi. 30 artikla Tämän luvun määräykset eivät millään tavoin estä kumpaakaan osapuolta soveltamasta yksipuolisesti tätä edullisempia toimenpiteitä. 31 artikla Sen estämättä, mitä muualla tässä sopimuksessa ja erityisesti sen 38 artiklassa määrätään, jos toisen osapuolen alueelta peräisin olevien tuotteiden tuonti, johon sovelletaan 25, 27 ja 28 artiklan mukaisesti myönnettyjä myönnytyksiä, aiheuttaa maatalous- ja kalastustuotteiden markkinoiden erityisen herkkyyden vuoksi vakavia häiriöitä toisen osapuolen markkinoilla tai sen sisäisen sääntelyjärjestelmän toiminnalle, osapuolet aloittavat välittömästi neuvottelut asianmukaisen ratkaisun löytämiseksi. Tätä ratkaisua odotettaessa asianomainen osapuoli voi toteuttaa tarpeellisina pitämiään toimenpiteitä. III LUKU YHTEISET MÄÄRÄYKSET 32 artikla Tämän luvun määräyksiä sovelletaan kaikkien tuotteiden kauppaan osapuolten välillä, ellei tässä luvussa tai pöytäkirjoissa nro 1, 2 ja 3 toisin määrätä. 33 artikla Vallitsevan tilan säilyttäminen 1. Yhteisön ja Kroatian välisessä kaupassa ei tämän sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen oteta käyttöön uusia tuonti- tai vientitulleja tai vaikutukseltaan vastaavia maksuja eikä jo käytössä olevia koroteta. 2. Yhteisön ja Kroatian välisessä kaupassa ei tämän sopimuksen voimaantulopäivästä alkaen oteta käyttöön uusia tuonnin tai viennin määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä eikä jo käytössä olevista tehdä entistä rajoittavampia. 3. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan määräykset eivät millään tavoin rajoita Kroatian ja yhteisön maatalouspolitiikan harjoittamista eivätkä toimenpiteiden toteuttamista tämän politiikan osana, sikäli kuin tämä ei vaikuta liitteissä III, IV a, IV b, IV c, IV d, IV f, V a ja V b esitettyyn tuontijärjestelmään, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 26 artiklan mukaisesti myönnettyjen myönnytysten soveltamista. 34 artikla Verosyrjinnän kieltäminen 1. Osapuolet pidättyvät kaikista sisäistä verotusta koskevista toimenpiteistä tai käytännöistä, jotka suoraan tai välillisesti saattavat osapuolen tuotteet ja vastaavat toisen osapuolen alueelta peräisin olevat tuotteet keskenään eriarvoiseen asemaan, ja poistavat tällaiset toimenpiteet tai käytännöt, jos sellaisia nykyisin sovelletaan. 2. Toisen osapuolen alueelle vietyjen tuotteiden sisäisten välillisten verojen palautuksen määrä ei saa olla suurempi kuin niistä kannettujen välillisten verojen määrä. 35 artikla Tuontitullien poistamista koskevia määräyksiä sovelletaan myös fiskaalisiin tulleihin. 36 artikla Tulliliitot, vapaakauppa-alueet ja raja-aluejärjestelyt 1. Tämä sopimus ei ole este tulliliittojen, vapaakauppa-alueiden tai rajakauppajärjestelyjen ylläpitämiselle tai perustamiselle, sikäli kuin ne eivät muuta tässä sopimuksessa määrättyjä kauppajärjestelyjä. 2. Tämä sopimus ei edellä 18 artiklassa yksilöityjen siirtymäkausien aikana vaikuta sellaisten tavaroiden liikkuvuutta koskevien erityisten etuuskohtelujärjestelyjen täytäntöönpanoon, joista joko määrätään yhden tai useamman jäsenvaltion ja Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan aiemmin tekemissä, Kroatian vastuulle siirtyneissä rajasopimuksissa tai jotka ovat seurausta Kroatian III osaston määräysten mukaisesti alueellisen kaupan edistämiseksi tekemistä kahdenvälisistä sopimuksista. 3. Osapuolet neuvottelevat vakautus- ja assosiaationeuvostossa tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista sopimuksista ja pyydettäessä muista osapuolten kolmansiin maihin soveltamaan kauppapolitiikkaan liittyvistä tärkeistä kysymyksistä. Erityisesti tapauksissa, joissa jokin kolmas maa liittyy yhteisöön, näitä neuvotteluja järjestetään sen varmistamiseksi, että tässä sopimuksessa ilmaistut yhteisön ja Kroatian yhteiset edut otetaan huomioon. 37 artikla Polkumyynti 1. Jos osapuoli toteaa, että sen ja toisen osapuolen välisessä kaupassa harjoitetaan GATT 1994 -sopimuksen VI artiklassa tarkoitettua polkumyyntiä, se voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tämän polkumyynnin torjumiseksi GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan täytäntöönpanoa koskevan sopimuksen ja oman sisäisen lainsäädäntönsä mukaisesti. 2. Vakautus- ja assosiaationeuvostolle on ilmoitettava tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista polkumyyntitapauksista heti, kun tuovan osapuolen viranomaiset ovat panneet vireille tutkimuksen. Jos GATT 1994 -sopimuksen VI artiklassa tarkoitettua polkumyyntiä ei ole lopetettu tai jos muuta hyväksyttävää ratkaisua ei ole löydetty 30 päivän kuluessa asian saattamisesta vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäväksi, tuova osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. 38 artikla Yleinen suojalauseke 1. Jos tietyn toisen osapuolen tuotteen tuonti toisen osapuolen alueelle lisääntyy niin paljon ja sellaisissa olosuhteissa, että tuonti aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa: - vakavaa vahinkoa samankaltaisen tai suoraan kilpailevan tuotteen kotimaisille tuottajille tuovan osapuolen alueella, tai - vakavia häiriöitä jollakin talouden osa-alueella tai vaikeuksia, jotka saattavat heikentää merkittävästi taloudellista tilannetta jollakin tuovan osapuolen alueella, tuova osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tässä artiklassa vahvistettujen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti. 2. Yhteisö ja Kroatia soveltavat ainoastaan tämän sopimuksen määräysten mukaisia suojatoimenpiteitä keskinäisissä suhteissaan. Nämä toimenpiteet eivät saa olla ankarampia kuin on tarpeen aiheutuneen ongelman korjaamiseksi, ja niiden on tavallisesti muodostuttava tämän sopimuksen mukaisesti kyseisen tuotteen tulliin kohdistettavien lisäalennusten lykkäämisestä tai tuotteen tullin korottamisesta. Näihin toimenpiteisiin on liitettävä selkeät määräykset niiden asteittaisesta poistamisesta tietyn ennalta määrätyn ajan kuluessa. Toimenpiteiden kesto ei saa ylittää yhtä vuotta. Erittäin poikkeuksellisissa olosuhteissa voidaan toteuttaa toimenpiteitä, jotka kestävät kokonaisuudessaan enintään kolme vuotta. Tuotteeseen, jonka tuonnissa on aiemmin sovellettu suojatoimenpiteitä, ei saa kohdistaa suojatoimenpiteitä vähintään kolmeen vuoteen aiemman toimenpiteen voimassaolon päättymisestä. 3. Tässä artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa ennen siinä määrättyjen toimenpiteiden toteuttamista tai mahdollisimman pian tapauksissa, joihin sovelletaan 4 kohdan b alakohtaa, yhteisön tai Kroatian on toimitettava vakautus- ja assosiaationeuvostolle kaikki tarvittavat tiedot kummankin osapuolen kannalta hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi. 4. Edellisten kohtien täytäntöön panemiseksi sovelletaan seuraavia määräyksiä: a) Tässä artiklassa tarkoitetusta tilanteesta aiheutuvat ongelmat on saatettava vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäviksi, joka asiaa tarkasteltuaan voi tehdä niiden ratkaisemiseksi tarvittavat päätökset. Jos vakautus- ja assosiaationeuvosto tai vievä osapuoli ei ole tehnyt ongelman ratkaisevaa päätöstä tai mitään muuta tyydyttävää ratkaisua ei ole saavutettu 30 päivän kuluessa siitä, kun asia saatettiin vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäväksi, tuova osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ongelman korjaamiseksi tämän artiklan määräysten mukaisesti. Suojatoimenpiteitä valittaessa on etusijalle asetettava ne, joista on vähiten haittaa tässä sopimuksessa vahvistettujen järjestelyjen toiminnalle. b) Kun välitöntä toimintaa edellyttävien poikkeuksellisten ja kriittisten olosuhteiden vuoksi ennakkoon tapahtuva tietojen antaminen tai tarkastelu ei ole mahdollista, asianomainen osapuoli voi tässä artiklassa yksilöidyissä tilanteissa soveltaa viipymättä varotoimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä tilanteen korjaamiseksi, ja sen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle osapuolelle. 5. Suojatoimenpiteistä on ilmoitettava viipymättä vakautus- ja assosiaationeuvostolle, jossa niistä neuvotellaan säännöllisesti aikataulun laatimiseksi niiden poistamiselle heti, kun olosuhteet sen sallivat. 6. Jos yhteisö tai Kroatia soveltaa sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka ovat omiaan aiheuttamaan tässä artiklassa tarkoitettuja ongelmia, hallinnollista menettelyä, jonka tarkoituksena on saada nopeasti tietoja kaupankäynnin kehityksestä, sen on ilmoitettava tästä toiselle osapuolelle. 39 artikla Riittämätöntä tarjontaa koskeva lauseke 1. Jos tämän osaston määräysten noudattamisesta seuraa a) elintarvikkeiden tai muiden vievälle osapuolelle välttämättömien tuotteiden vakava puute, tai b) sellaisen tuotteen jälleenvienti kolmanteen maahan, johon vievä osapuoli soveltaa viennin määrällisiä rajoituksia, vientitulleja tai vaikutuksiltaan vastaavia toimenpiteitä tai maksuja, ja jos edellä esitetyt tilanteet aiheuttavat tai saattavat aiheuttaa merkittäviä vaikeuksia vievälle osapuolelle, kyseinen osapuoli voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet tässä artiklassa vahvistettujen edellytysten ja menettelyjen mukaisesti. 2. Toimenpiteitä valittaessa on etusijalle asetettava ne, joista on vähiten haittaa tässä sopimuksessa vahvistettujen järjestelyjen toiminnalle. Näitä toimenpiteitä ei saa soveltaa tavalla, joka johtaisi mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään samojen edellytysten vallitessa, tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen, ja ne on poistettava, kun niiden ylläpitämisen edellytykset eivät enää täyty. 3. Ennen tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamista tai mahdollisimman pian tapauksissa, joihin sovelletaan tämän artiklan 4 kohtaa, yhteisön tai Kroatian on toimitettava vakautus- ja assosiaationeuvostolle kaikki tarvittavat tiedot kummankin osapuolen kannalta hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi. Osapuolet voivat vakautus- ja assosiaationeuvostossa sopia mistä tahansa tarvittavista keinoista ongelmien ratkaisemiseksi. Jos sopimukseen ei päästä 30 päivän kuluessa siitä, kun asia saatettiin vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäväksi, vievä osapuoli voi soveltaa tämän artiklan mukaisia toimenpiteitä asianomaisen tuotteen vientiin. 4. Kun välitöntä toimintaa edellyttävien poikkeuksellisten ja kriittisten olosuhteiden vuoksi ennakkoon tapahtuva tietojen antaminen tai tarkastelu ei ole mahdollista, yhteisö tai Kroatia voi soveltaa viipymättä varotoimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä tilanteen korjaamiseksi, ja sen on ilmoitettava tästä välittömästi toiselle osapuolelle. 5. Tämän artiklan mukaisesti käyttöön otettavista toimenpiteistä on ilmoitettava viipymättä vakautus- ja assosiaationeuvostolle, jossa niistä neuvotellaan säännöllisesti tarkoituksena erityisesti aikataulun laatiminen niiden poistamiselle heti, kun olosuhteet sen sallivat. 40 artikla Valtion monopolit Kroatian on mukautettava asteittain kaikki valtion kaupalliset monopolit varmistaakseen, että neljännen vuoden loppuun mennessä tämän sopimuksen voimaantulosta tavaroiden hankinnan ja kaupan pitämisen edellytyksissä ei enää esiinny syrjintää jäsenvaltioiden ja Kroatian kansalaisten välillä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi toteutetuista toimenpiteistä on ilmoitettava vakautus- ja assosiaationeuvostolle. 41 artikla Pöytäkirjassa nro 4 vahvistetaan alkuperäsäännöt tässä sopimuksessa määrätyn tullietuuskohtelun soveltamista varten. 42 artikla Sallitut rajoitukset Tämä sopimus ei estä sellaisten tuontia, vientiä tai tavaroiden kauttakuljetusta koskevien kieltojen tai rajoitusten soveltamista, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden vuoksi, ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi, tai kultaa ja hopeaa koskevien sääntöjen perusteella. Kyseiset kiellot tai rajoitukset eivät kuitenkaan saa johtaa mielivaltaiseen syrjintään tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen osapuolten välillä. 43 artikla Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä vähentääkseen petosten mahdollisuutta tämän sopimuksen kauppamääräysten soveltamisen yhteydessä. Sen estämättä, mitä muualla tässä sopimuksessa ja erityisesti sen 31, 38 ja 89 artiklassa sekä pöytäkirjassa nro 4 määrätään, jos osapuoli katsoo, että petoksesta on riittävästi näyttöä esimerkiksi siten, että osapuolten välinen kauppa on kasvanut merkittävästi ja ylittää taloudellisia edellytyksiä kuten tavanomaista tuotanto- ja vientikapasiteettia vastaavan tason, tai jos se katsoo, että toinen osapuoli laiminlyö alkuperäselvitysten tarkastamisen edellyttämän hallinnollisen yhteistyön, osapuolet aloittavat viipymättä neuvottelut asianmukaisen ratkaisun löytämiseksi. Tätä ratkaisua odotettaessa asianomainen osapuoli voi toteuttaa tarpeellisina pitämiään toimenpiteitä. Toimenpiteitä valittaessa on etusijalle asetettava ne, joista on vähiten haittaa tässä sopimuksessa vahvistettujen järjestelyjen toiminnalle. 44 artikla Tämän sopimuksen soveltaminen ei rajoita yhteisön lainsäädännön soveltamista Kanariansaariin. V OSASTO TYÖNTEKIJÖIDEN LIIKKUVUUS, SIJOITTAUTUMINEN,PALVELUJEN TARJOAMINEN JA PÄÄOMANLIIKKEET I LUKU TYÖNTEKIJÖIDEN LIIKKUVUUS 45 artikla 1. Jollei yksittäisissä jäsenvaltioissa sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu: - kansalaisuudeltaan kroatialaisia työntekijöitä, jotka laillisesti työskentelevät jonkin jäsenvaltion alueella, ei saa heidän kansalaisuutensa perusteella syrjiä työehtojen, palkkauksen tai irtisanomisen osalta kyseisen jäsenvaltion omiin kansalaisiin verrattuna, - laillisesti jossakin jäsenvaltiossa työskentelevän työntekijän aviopuolisolla ja lapsilla, jotka asuvat siellä laillisesti, on pääsy tämän jäsenvaltion työmarkkinoille mainitun työntekijän työluvan voimassaolon ajan; poikkeuksen muodostavat kausityöntekijät ja 46 artiklassa tarkoitettujen kahdenvälisten sopimusten perusteella saapuneet työntekijät, jollei mainituissa sopimuksissa toisin määrätä. 2. Kroatian on myönnettävä 1 kohdassa tarkoitettu kohtelu alueellaan laillisesti työskenteleville työntekijöille, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, sekä näiden aviopuolisoille ja lapsille, jotka asuvat sen alueella laillisesti, jollei Kroatiassa sovellettavista edellytyksistä ja yksityiskohtaisista säännöistä muuta johdu. 46 artikla 1. Jäsenvaltioiden työmarkkinatilanne huomioon ottaen ja jollei jäsenvaltioiden lainsäädännöstä ja voimassa olevista työntekijöiden liikkuvuutta koskevista säännöistä muuta johdu: - jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten mukaisesti kroatialaisille työntekijöille myöntämät työnsaantimahdollisuudet olisi säilytettävä, ja niitä olisi mahdollisuuksien mukaan parannettava, - muut jäsenvaltiot tutkivat mahdollisuuksia vastaavien sopimusten tekemiseen. 2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee muita mahdollisia parannuksia, mukaan lukien mahdollisuudet päästä ammattikoulutukseen, jäsenvaltioissa voimassa olevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja yhteisön työmarkkinatilanteen. 47 artikla 1. Jäsenvaltioiden alueella laillisesti työskenteleviin Kroatian kansalaisiin ja heidän maassa laillisesti oleskeleviin perheenjäseniinsä sovellettavan sosiaaliturvajärjestelmän yhteensovittamista varten vahvistetaan säännöt. Vakautus- ja assosiaationeuvoston päätöksellä, joka ei saa vaikuttaa kahdenvälisistä sopimuksista syntyviin oikeuksiin tai velvollisuuksiin, jos kyseisissä sopimuksissa määrätään edullisemmasta kohtelusta, vahvistetaan tätä varten seuraavat määräykset: - kyseisten työntekijöiden kaikki eri jäsenvaltioissa täyttyneet vakuutus-, työskentely- tai asumiskaudet lasketaan yhteen vanhuuden, työkyvyttömyyden ja kuolemantapauksen perusteella maksettavia eläkkeitä tai elinkorkoja varten sekä kyseisten työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä terveydenhoitoa varten, - vanhuuden tai kuolemantapauksen taikka työtapaturman, ammattitaudin tai niistä johtuvan työkyvyttömyyden perusteella maksettavat eläkkeet tai elinkorot ovat tuloharkintaisia etuuksia lukuun ottamatta vapaasti siirrettävissä velallisjäsenvaltion tai -valtioiden lainsäädännön mukaisesti sovellettavaan kurssiin, - asianomaiset työntekijät saavat perhelisiä edellä yksilöidyille perheenjäsenilleen. 2. Kroatia myöntää 1 kohdan toisessa ja kolmannessa luetelmakohdassa täsmennetyn kohtelun kaltaisen kohtelun alueellaan laillisesti työskenteleville työntekijöille, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia, sekä heidän siellä laillisesti asuville perheenjäsenilleen. II LUKU SIJOITTAUTUMINEN 48 artikla Tätä sopimusta sovellettaessa tarkoitetaan: a) ’yhteisön yhtiöllä’ tai ’Kroatian yhtiöllä’ yhtiötä, joka on jäsenvaltion tai Kroatian lainsäädännön mukaisesti perustettu ja jolla on sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka yhteisön tai Kroatian alueella. Jos jäsenvaltion tai Kroatian lainsäädännön mukaisesti perustetulla yhtiöllä kuitenkin on ainoastaan sääntömääräinen kotipaikka yhteisön tai Kroatian alueella, yhtiötä pidetään yhteisön tai Kroatian yhtiönä, jos sen toiminta liittyy tosiasiallisesti ja jatkuvasti jonkin jäsenvaltion tai Kroatian talouteen, b) yhtiön ’tytäryhtiöllä’ ensin mainitun yhtiön tosiasiallisessa määräysvallassa olevaa yhtiötä, c) yhtiön ’sivuliikkeellä’ toimipaikkaa, jolla ei ole oikeushenkilön asemaa, mutta jonka toiminta on luonteeltaan pysyvää, esimerkiksi emoyhtiön laajentuessa perustettu toimipaikka, jolla on oma johto ja aineelliset edellytykset käydä liikeneuvotteluja kolmansien osapuolten kanssa siten, että näiden kolmansien osapuolten ei tarvitse ottaa yhteyttä emoyhtiöön, vaikka ne ovatkin tietoisia tarvittaessa syntyvästä oikeussuhteesta emoyhtiöön, jonka pääkonttori on ulkomailla, vaan ne voivat harjoittaa liiketoimintaa tämän haarakonttorin muodostavan toimipaikan kanssa, d) ’sijoittautumisella’: i) kansalaisten osalta oikeutta ryhtyä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi ja perustaa yrityksiä, erityisesti yhtiöitä, jotka ovat heidän tosiasiallisessa määräysvallassaan. Kansalaisten itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ei sisälly oikeutta hakea tai vastaanottaa palkkatyötä toisen osapuolen työmarkkinoilla tai päästä toisen osapuolen työmarkkinoille. Tämän luvun määräyksiä ei sovelleta henkilöihin, jotka eivät ole täysin itsenäisiä ammatinharjoittajia, ii) yhteisön tai Kroatian yhtiöiden osalta oikeutta ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa perustamalla tytäryhtiöitä ja sivuliikkeitä Kroatiaan tai yhteisöön, e) ’toiminnalla’ taloudellisen toiminnan harjoittamista, f) ’taloudellisella toiminnalla’ periaatteessa teollista, kaupallista ja ammatillista toimintaa sekä pienyrittäjyyttä, g) ’yhteisön kansalaisella’ ja ’Kroatian kansalaisella’ luonnollista henkilöä, joka on jonkin jäsenvaltion tai Kroatian kansalainen, h) tämän luvun ja III luvun määräyksiä sovelletaan kansainvälisessä meriliikenteessä, mukaan lukien intermodaalikuljetukset, joihin sisältyy meriosuus, myös niihin jäsenvaltioiden tai Kroatian kansalaisiin, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön tai Kroatian ulkopuolelle, sekä meriliikenneyhtiöihin, jotka ovat sijoittautuneet yhteisön tai Kroatian ulkopuolelle ja jotka ovat jonkin jäsenvaltion tai vastaavasti Kroatian kansalaisten määräysvallassa, jos niille kuuluvat alukset on rekisteröity kyseisessä jäsenvaltiossa tai Kroatiassa niiden lainsäädännön mukaisesti, i) ’rahoituspalveluilla’ liitteessä VI esitettyjä toimintoja. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi laajentaa tai muuttaa kyseisen liitteen soveltamisalaa. 49 artikla 1. Kroatia helpottaa alueellaan yhteisön yritysten ja kansalaisten harjoittamien liiketoimien aloittamista. Tätä tarkoitusta varten se takaa tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen: i) yhteisön yhtiöille sijoittautumisen osalta kohtelun, joka on yhtä edullinen kuin sen omille yhtiöilleen tai kolmansien maiden yhtiöille myöntämä kohtelu, sen mukaan kumpi näistä on edullisempi, ja ii) yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden, jotka ovat jo sijoittautuneet Kroatiaan, toiminnan osalta kohtelun, joka on yhtä edullinen kuin Kroatian omille yhtiöilleen ja sivuliikkeilleen tai kolmansien maiden yhtiöiden Kroatiaan sijoittautuneille tytäryhtiöille ja sivuliikkeille myöntämä kohtelu, sen mukaan kumpi on edullisempi. 2. Osapuolet eivät anna mitään uusia säännöksiä tai toteuta mitään uusia toimenpiteitä, joilla olisi syrjivä vaikutus yhteisön tai Kroatian yhtiöiden sijoittautumiseen niiden alueelle tai yhtiöiden sijoittauduttua niiden toimintaan niiden omiin yhtiöihin verrattuna. 3. Tämän sopimuksen voimaan tullessa yhteisö ja sen jäsenvaltiot myöntävät: i) Kroatian yhtiöille sijoittautuessa kohtelun, joka on yhtä edullinen kuin jäsenvaltioiden omille yhtiöilleen tai kolmansien maiden yhtiöille myöntämä kohtelu, sen mukaan kumpi on edullisempi, ii) jäsenvaltioiden alueelle sijoittautuneiden Kroatian yhtiöiden tytäryhtiöiden ja sivuliikkeiden toiminnan osalta kohtelun, joka on yhtä edullinen kuin jäsenvaltioiden omille yhtiöilleen ja sivuliikkeilleen tai jäsenvaltioiden alueelle sijoittautuneiden kolmansien maiden yhtiöiden tytäryhtiöille ja sivuliikkeille, sen mukaan kumpi on edullisempi. 4. Vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa neljän vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta yksityiskohtaiset säännöt edellä annettujen määräysten ulottamisesta koskemaan molempien osapuolten kansalaisten oikeutta ryhtyä taloudelliseen toimintaan itsenäisinä ammatinharjoittajina. 5. Sen estämättä, mitä tässä artiklassa määrätään: a) yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöillä ja sivuliikkeillä on tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen oikeus käyttää ja vuokrata kiinteää omaisuutta Kroatiassa, b) yhteisön yhtiöiden tytäryhtiöillä on Kroatian yhtiöinä myös oikeus hankkia ja omistaa kiinteää omaisuutta sekä julkishyödykkeiden/yhteishyödykkeiden, ei kuitenkaan luonnonvarojen, metsän eikä maa- ja metsätalousmaan, osalta samat oikeudet kuin Kroatian yhtiöillä, jos nämä oikeudet ovat tarpeen harjoitettaessa sitä taloudellista toimintaa, jonka vuoksi sijoittautuminen on tapahtunut. Vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa neljän vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta yksityiskohtaiset säännöt tämän kohdan mukaisten oikeuksien ulottamisesta koskemaan poissuljettuja aloja. c) vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee neljän vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta mahdollisuutta ulottaa b alakohdan mukaiset oikeudet, poissuljetut alat mukaan luettuina, koskemaan yhteisön yhtiöiden sivuliikkeitä. 50 artikla 1. Jollei 49 artiklan määräyksistä muuta johdu ja lukuun ottamatta liitteessä VI esitettyjä rahoituspalveluja, kumpikin osapuoli voi säännellä yhtiöiden ja kansalaisten sijoittautumista ja toimintaa alueellaan, jos tämä sääntely ei johda toisen osapuolen yhtiöiden ja kansalaisten syrjintään verrattuna osapuolen omiin yhtiöihin ja kansalaisiin. 2. Sen estämättä, mitä tässä sopimuksessa muutoin määrätään, tämä sopimus ei rahoituspalvelujen osalta estä osapuolia toteuttamasta vakautta ja luotettavuutta turvaavia toimenpiteitä, mukaan lukien toimenpiteet, joilla suojellaan sijoittajia, tallettajia, vakuutuksenottajia tai henkilöitä, joiden omaisuudenhoidosta vastaa rahoituspalvelujen tarjoaja, tai toimenpiteitä, joilla varmistetaan rahoitusjärjestelmän yhtenäisyys ja vakaus. Osapuolet eivät saa käyttää näitä toimenpiteitä keinona sopimuksen mukaisten velvoitteidensa välttämiseen. 3. Tämän sopimuksen määräyksiä ei saa tulkita siten, että osapuoli olisi velvoitettu paljastamaan yksittäisten asiakkaiden liiketoimiin ja tileihin liittyviä tietoja tai julkisten elinten hallussa olevia luottamuksellisia tai yksityisiä tietoja. 51 artikla 1. Tämän luvun määräyksiä ei sovelleta lento-, sisävesi- ja merikabotaasiliikenteeseen. 2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi antaa sijoittautumis- ja toimintaedellytysten parantamiseen tähtääviä suosituksia 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. 52 artikla 1. Mitä 49 ja 50 artiklassa määrätään, ei estä osapuolta soveltamasta erityisiä sääntöjä sellaisten toisen osapuolen yhtiöiden sivuliikkeiden sijoittautumiseen ja toimintaan sen alueella, joita ei ole perustettu ensiksi mainitun osapuolen alueella, jos nämä erityiset säännöt ovat perusteltuja sen vuoksi, että näissä sivuliikkeissä on oikeudellisia tai teknisiä eroja verrattuna ensiksi mainitun osapuolen alueella perustettujen yhtiöiden sivuliikkeisiin; rahoituspalveluihin erityisiä sääntöjä voidaan soveltaa vakauden ja luotettavuuden turvaamiseen liittyvistä syistä. 2. Kohtelun ero ei saa olla suurempi kuin mikä on ehdottomasti tarpeen tällaisten oikeudellisten tai teknisten erojen vuoksi tai rahoituspalvelujen osalta toiminnan vakauden ja luotettavuuden turvaamiseksi. 53 artikla Helpottaakseen yhteisön kansalaisten ja Kroatian kansalaisten pääsyä säänneltyihin ammatteihin sekä helpottaakseen näiden ammattien harjoittamista Kroatiassa ja yhteisössä assosiaationeuvosto tarkastelee, mitkä toimenpiteet ovat tarpeen tutkintotodistusten vastavuoroiseksi tunnustamiseksi. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet tätä varten. 54 artikla 1. Kroatian tai vastaavasti yhteisön alueelle sijoittautuneella yhteisön yhtiöllä tai Kroatian yhtiöllä on sijoittautumismaan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti oikeus Kroatian tai yhteisön alueella työllistää tai antaa tytäryhtiöidensä tai sivuliikkeidensä työllistää yhteisön jäsenvaltioiden tai Kroatian kansalaisia, jos nämä henkilöt ovat tämän artiklan 2 kohdassa määriteltyjä keskeisissä tehtävissä toimivia henkilöitä ja ovat yksinomaan näiden yhtiöiden, tytäryhtiöiden tai sivuliikkeiden palveluksessa. Näiden työntekijöiden oleskelu- ja työlupa on voimassa ainoastaan asianomaisen työsuhteen ajan. 2. Edellä mainittujen yhtiöiden, jäljempänä ’organisaatiot’, keskeisissä tehtävissä toimivia henkilöitä ovat seuraaviin ryhmiin kuuluvat, tämän kohdan c alakohdassa määritellyt ’sisäisen siirron saaneet työntekijät’, jos organisaatio on oikeushenkilö ja jos asianomaiset henkilöt ovat olleet sen palveluksessa tai sen osakkaita (muita kuin pääosakkaita) vähintään mainittua siirtoa välittömästi edeltävän vuoden ajan: a) organisaatiossa johtavassa asemassa olevat henkilöt, jotka ensisijaisesti vastaavat yksikön johtamisesta ja joita valvoo tai neuvoo pääasiassa yrityksen johtokunta tai osakkeenomistajat taikka näitä vastaavat tahot ja joiden toimenkuvaan kuuluu muun muassa: - osaston taikka jaoksen johtaminen, - muun valvonta-, asiantuntija- tai johtotehtävissä toimivan henkilöstön työskentelyn ohjaus ja valvonta, - henkilökohtainen toimivalta palkata tai irtisanoa työntekijöitä taikka antaa heidän palkkaamistaan tai irtisanomistaan koskevia suosituksia sekä toteuttaa muita henkilöstöä koskevia toimenpiteitä, b) organisaatiossa työskentelevät henkilöt, joilla on yksikön toiminnalle, tutkimusvälineistön käytölle, teknologialle tai johtamiselle välttämätöntä erityisosaamista. Tällaisen osaamisen arvioinnissa voidaan ottaa huomioon yksikölle ominaisen osaamisen lisäksi erityistä teknistä tietämystä vaativaan työhön tai ammattiin liittyvän pätevyyden korkea taso, mukaan lukien luvanvaraisten ammattien harjoittajiin kuuluminen, c) ’sisäisen siirron saanut työntekijä’ on luonnollinen henkilö, joka työskentelee organisaatiossa osapuolen alueella ja joka siirretään väliaikaisesti taloudellista toimintaa harjoitettaessa toisen osapuolen alueelle; organisaation päätoimipaikan on oltava osapuolen alueella ja siirron on tapahduttava kyseisen organisaation yksikköön (sivuliike, tytäryhtiö), joka tosiasiallisesti harjoittaa vastaavaa taloudellista toimintaa toisen osapuolen alueella. 3. Kroatian kansalaisten pääsy yhteisön alueelle ja väliaikainen oleskelu siellä ja yhteisön kansalaisten pääsy Kroatian alueelle ja väliaikainen oleskelu siellä sallitaan, jos nämä yhtiöiden edustajat ovat 2 kohdan a alakohdassa määriteltyjä johtavassa asemassa olevia henkilöitä, jotka ovat vastuussa Kroatian yhtiön tytäryhtiön tai sivuliikkeen perustamisesta johonkin yhteisön jäsenvaltioon tai yhteisön yhtiön tytäryhtiön tai sivuliikkeen perustamisesta Kroatiaan, kun: - kyseiset edustajat eivät harjoita suoraa myyntiä tai tarjoa palveluja, ja - yhtiön päätoimipaikka on yhteisön tai Kroatian ulkopuolella, eikä sillä ole muita edustajia, toimistoja, sivuliikkeitä tai tytäryhtiöitä yhteisön kyseisessä jäsenvaltiossa tai Kroatiassa. 55 artikla Ensimmäisten kolmen vuoden aikana tämän sopimuksen voimaantulosta Kroatia voi toteuttaa tämän luvun määräyksistä poikkeavia toimenpiteitä yhteisön yhtiöiden ja kansalaisten sijoittautumisen osalta, jos tietyllä tuotannonalalla: - on tapahtumassa rakenneuudistus tai ilmenee vakavia vaikeuksia, erityisesti jos näistä aiheutuu vakavia yhteiskunnallisia ongelmia Kroatiassa, tai - Kroatian yhtiöt tai kansalaiset menettävät koko markkinaosuutensa tai huomattavan osan siitä jollakin Kroatian toimi- tai tuotannonalalla, tai - alan kehitys on Kroatiassa vasta alkamassa. Tällaisiin toimenpiteisiin liittyy seuraavaa: i) niitä on lakattava soveltamasta viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta, ii) niiden on oltava kohtuullisia ja tarpeen tilanteen korjaamiseksi, ja iii) ne eivät saa johtaa Kroatiassa tietyn toimenpiteen toteuttamishetkellä jo toimivien yhteisön yhtiöiden tai kansalaisten syrjintään verrattuna Kroatian omiin yhtiöihin tai kansalaisiin. Suunnitellessaan ja soveltaessaan tällaisia toimenpiteitä Kroatian on mahdollisuuksien mukaan myönnettävä yhteisön yhtiöille ja kansalaisille etuuskohtelu ja joka tapauksessa vähintään yhtä edullinen kohtelu kuin kolmansien maiden yhtiöille tai kansalaisille myönnetty kohtelu. Ennen näiden toimenpiteiden toteuttamista Kroatian on kuultava asiasta vakautus- ja assosiaationeuvostoa, ja se voi soveltaa toimenpiteitä aikaisintaan yhden kuukauden kuluttua siitä, kun se on ilmoittanut suunnittelemansa konkreettiset toimenpiteet vakautus- ja assosiaationeuvostolle, paitsi jos välittömiä toimenpiteitä vaativa korvaamaton vahinko on uhkaamassa, jolloin Kroatian on kuultava vakautus- ja assosiaationeuvostoa heti, kun se on ottanut toimenpiteet käyttöön. Kun kolme vuotta on kulunut tämän sopimuksen voimaantulosta, Kroatia voi ottaa käyttöön tai pitää voimassa tällaisia toimenpiteitä vain vakautus- ja assosiaationeuvoston luvalla ja sen määräämin ehdoin. III LUKU PALVELUJEN TARJOAMINEN 56 artikla 1. Osapuolet sitoutuvat seuraavien määräysten mukaisesti toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet salliakseen asteittain palvelut, joita tarjoavat sellaiset yhteisön tai Kroatian yhtiöt tai kansalaiset, jotka ovat sijoittautuneet toisen osapuolen alueelle kuin palveluiden vastaanottaja. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun vapauttamisen yhteydessä osapuolet sallivat sellaisten luonnollisten henkilöiden tilapäisen liikkuvuuden, jotka tarjoavat palveluja tai jotka ovat palvelujen tarjoajan palveluksessa 54 artiklassa määritellyissä keskeisissä tehtävissä, mukaan lukien luonnolliset henkilöt, jotka edustavat yhteisön tai Kroatian yhtiöitä tai kansalaisia ja jotka haluavat saapua tilapäisesti maahan neuvotellakseen palvelujen myymisestä tai tehdäkseen palvelujen myyntiä koskevia sopimuksia palvelujen tarjoajan puolesta, edellyttäen, että nämä edustajat eivät harjoita suoraa myyntiä suurelle yleisölle eivätkä itse henkilökohtaisesti tarjoa palveluja. 3. Assosiaationeuvosto toteuttaa tarvittavat toimenpiteet 1 kohdan määräysten asteittaiseksi täytäntöönpanemiseksi neljän vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta. Huomiota kiinnitetään osapuolten edistymiseen lainsäädäntönsä lähentämisessä. 57 artikla 1. Osapuolet eivät toteuta mitään sellaisia toimenpiteitä tai toimia, joiden vuoksi sellaisten yhteisön tai Kroatian kansalaisten tai yhtiöiden, jotka ovat sijoittautuneet toisen osapuolen alueelle kuin palveluiden vastaanottaja, palvelujen tarjoamisen edellytykset muuttuvat merkittävästi rajoittavammiksi kuin ne olivat tämän sopimuksen voimaantulopäivää edeltävänä päivänä. 2. Jos osapuoli katsoo, että toisen osapuolen tämän sopimuksen voimaan tultua toteuttamilla toimenpiteillä aiheutetaan tilanne, joka on merkittävästi rajoittavampi palvelujen tarjonnan osalta kuin tämän sopimuksen voimaantulopäivän tilanne, kyseinen ensin mainittu osapuoli voi esittää toiselle osapuolelle neuvottelujen aloittamista asiasta. 58 artikla Kuljetuspalvelujen tarjoamiseen yhteisön ja Kroatian välillä sovelletaan seuraavia määräyksiä: 1. Sisämaaliikenteen osalta osapuolten välistä suhdetta säännellään pöytäkirjassa nro 6 erityisesti rajoittamattoman maanteiden kauttakulkuliikenteen varmistamiseksi Kroatiassa ja yhteisössä, syrjimättömyyden periaatteen tosiasialliseksi soveltamiseksi ja Kroatian liikennealan lainsäädännön asteittaiseksi yhdenmukaistamiseksi yhteisön lainsäädännön kanssa. 2. Kansainvälisen meriliikenteen osalta osapuolet sitoutuvat noudattamaan tosiasiallisesti periaatetta kaupallisin edellytyksin tapahtuvasta vapaasta pääsystä markkinoille ja liikenteeseen. a) Edellä mainittu määräys ei rajoita niitä oikeuksia ja velvollisuuksia, joita jompikumpi tämän sopimuksen osapuolista soveltaa Yhdistyneiden Kansakuntien linjakonferenssien käyttäytymissääntöjen perusteella. Linjakonferenssiin kuulumattomat meriliikenneyhtiöt saavat kilpailla konferenssiin kuuluvien yhtiöiden kanssa edellyttäen, että ne noudattavat periaatetta kaupallisin edellytyksin tapahtuvasta terveestä kilpailusta. b) Osapuolet vahvistavat sitoutuneensa vapaaseen kilpailuun, joka on kuivan ja nestemäisen irtotavaran kaupan olennainen piirre. 3. Soveltaessaan 2 kohdan periaatteita osapuolet: a) eivät jatkossa sisällytä kolmansien maiden kanssa tekemiinsä kahdenvälisiin sopimuksiin lastinjakoa koskevia lausekkeita, lukuun ottamatta poikkeuksellisia olosuhteita, joissa jommankumman tämän sopimuksen osapuolen linjaliikenteen meriliikenneyhtiöillä ei olisi muutoin tosiasiallista mahdollisuutta osallistua kyseiseen kolmanteen maahan suuntautuvaan liikenteeseen tai sieltä lähtevään liikenteeseen; b) kieltävät tulevissa kahdenvälisissä sopimuksissa kuivan ja nestemäisen irtolastin kuljetuksia koskevat lastinjakojärjestelyt; c) poistavat heti tämän sopimuksen tultua voimaan kaikki yksipuoliset toimenpiteet sekä hallinnolliset, tekniset ja muut esteet, joilla voisi olla rajoittava tai syrjivä vaikutus palvelujen vapaaseen tarjontaan kansainvälisessä meriliikenteessä. d) Kukin osapuoli myöntää toisen osapuolen kansalaisten tai yritysten liikennöimille laivoille vähintään samat etuudet kuin omille laivoilleen kansainvälisiin kauppasatamiin pääsyn, satamien infrastruktuurin ja muiden meriliikenteen oheispalvelujen käytön, niihin liittyvien maksujen ja tullipalvelujen sekä lastaukseen ja purkuun tarkoitettujen ankkuripaikkojen ja muiden tilojen osoittamisen osalta. 4. Jotta voitaisiin varmistaa osapuolten välisten kuljetusten yhteensovitettu kehitys ja asteittainen vapauttaminen niiden molempien kaupallisten tarpeiden mukaisesti, osapuolet neuvottelevat tämän sopimuksen tultua voimaan erityisen sopimuksen, jossa sovitaan vastavuoroista markkinoillepääsyä koskevista edellytyksistä lentoliikenteen alalla. 5. Ennen 4 kohdassa tarkoitetun sopimuksen tekemistä osapuolet eivät toteuta mitään toimenpiteitä eivätkä ryhdy mihinkään toimiin, jotka ovat rajoittavampia tai syrjivämpiä kuin ennen tämän sopimuksen voimaantuloa käytössä olleet toimenpiteet tai toimet. 6. Kroatia mukauttaa siirtymäkauden aikana asteittain lainsäädäntönsä, mukaan lukien hallinnolliset, tekniset ja muut säännöt, yhteisössä sovellettavaan lento- ja sisämaaliikennettä koskevaan lainsäädäntöön siinä määrin kuin se on tarpeen edistettäessä vapauttamista ja osapuolten vastavuoroista pääsyä markkinoille ja helpotettaessa matkustajien ja tavaroiden liikkuvuutta. 7. Vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee tämän luvun tavoitteiden toteuttamisessa saavutetun yleisen edistymisen huomioon ottaen keinoja, joilla voidaan luoda tarvittavat edellytykset palvelujen vapaan tarjonnan parantamiseksi lento- ja sisämaaliikenteessä. IV LUKU JUOKSEVAT MAKSUT JA PÄÄOMANLIIKKEET 59 artikla Osapuolet sitoutuvat Kansainvälisen valuuttarahaston perustamissopimuksen VIII artiklan mukaisesti hyväksymään kaikki vapaasti vaihdettavassa valuutassa suoritettavat vaihtotaseeseen liittyvät maksut ja siirrot yhteisön ja Kroatian välillä. 60 artikla 1. Osapuolet varmistavat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen maksutaseen pääoma- ja rahoitustasetta koskevien suoritusten osalta pääomien vapaan liikkuvuuden sellaisiin yhtiöihin kohdistuvissa suorissa sijoituksissa, jotka on perustettu vastaanottajamaan lainsäädännön mukaisesti, ja sijoituksissa, jotka on tehty V osaston II luvun määräysten mukaisesti, sekä näiden sijoitusten ja niistä saatujen voittojen rahaksi muuttamisen ja kotiuttamisen. 2. Osapuolet varmistavat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen maksutaseen pääoma- ja rahoitustasetta koskevien suoritusten osalta pääomien vapaan liikkuvuuden, kun kyse on luotoista, jotka liittyvät liiketoimiin tai palveluihin, joissa jommankumman osapuolen alueella asuva on osallisena, sekä rahoituslainoista ja -luotoista, joiden kesto on pidempi kuin yksi vuosi. Tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen Kroatia antaa olemassa olevia menettelyjään täysimääräisesti ja tarkoituksenmukaisesti käyttäen Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisille luvan hankkia kiinteistöjä Kroatiasta, ei kuitenkaan liitteessä VII lueteltujen alojen ja asioiden osalta. Tämän sopimuksen voimaantulon jälkeisten neljän vuoden kuluessa Kroatia mukauttaa lainsäädäntönsä asteittaisesti sen varmistamiseksi, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaiset saavat kiinteistöjä Kroatiasta hankkiessaan saman kohtelun kuin Kroatian kansalaiset. Tämän sopimuksen voimaantulon jälkeisen neljännen vuoden päättyessä vakautus- ja assosiaationeuvosto tarkastelee yksityiskohtaisia sääntöjä kyseisten oikeuksien ulottamiseksi koskemaan liitteessä VII lueteltuja aloja ja siinä lueteltuja asioita. Lisäksi osapuolet varmistavat tämän sopimuksen voimaantulon jälkeisestä neljännestä vuodesta alkaen pääomien vapaan liikkuvuuden portfoliosijoitusten sekä kestoltaan vuotta lyhyempien rahoituslainojen ja -luottojen yhteydessä. 3. Osapuolet eivät ota käyttöön yhteisön ja Kroatian asukkaiden välisiin pääomanliikkeisiin ja juokseviin maksuihin liittyviä uusia rajoituksia, eivätkä tiukenna olemassa olevia määräyksiä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. 4. Jos pääomien liikkuvuus poikkeuksellisissa olosuhteissa yhteisön ja Kroatian välillä aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavia vaikeuksia valuuttakurssipolitiikan tai rahapolitiikan toteuttamiselle yhteisössä tai Kroatiassa, yhteisö ja Kroatia voivat toteuttaa suojatoimenpiteitä yhteisön ja Kroatian välisen pääomaliikenteen osalta enintään kuuden kuukauden aikana, jos mainitut toimenpiteet ovat ehdottomasti tarpeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 59 ja tämän artiklan määräyksiä. 5. Edellä olevilla määräyksillä ei rajoiteta osapuolten elinkeinonharjoittajien oikeuksia hyötyä edullisemmasta kohtelusta, josta osapuolia koskevissa voimassa olevissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa saatetaan määrätä. 6. Osapuolet neuvottelevat keskenään helpottaakseen pääomien liikkuvuutta yhteisön ja Kroatian välillä tämän sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi. 61 artikla 1. Osapuolet toteuttavat tämän sopimuksen voimaantulopäivää seuraavien neljän vuoden aikana toimenpiteitä, joilla luodaan tarvittavat edellytykset pääomien vapaata liikkuvuutta koskevien yhteisön sääntöjen asteittaisen soveltamisen jatkamiselle. 2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto määrittää tämän sopimuksen voimaantulopäivää seuraavan neljännen vuoden loppuun mennessä yksityiskohtaiset säännöt pääomanliikkeitä koskevien yhteisön sääntöjen täysimääräiseksi soveltamiseksi. V LUKU YLEISET MÄÄRÄYKSET 62 artikla 1. Tämän osaston määräyksiä sovelletaan, jollei yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden tai kansanterveyden perusteella käyttöön otetuista rajoituksista muuta johdu. 2. Niitä ei sovelleta toimintaan, joka jommankumman osapuolen alueella liittyy edes tilapäisesti julkisen vallan käyttöön. 63 artikla Tämän osaston määräyksiä sovellettaessa mitkään tämän sopimuksen määräykset eivät estä osapuolia soveltamasta luonnollisten henkilöiden maahantuloa ja oleskelua, työskentelyä, työehtoja ja sijoittautumista sekä palvelujen tarjoamista koskevia lakejaan ja asetuksiaan, jos niitä ei sovelleta tavalla, joka mitätöisi osapuolelle tämän sopimuksen tietyn määräyksen perusteella kuuluvat edut tai heikentäisi niitä. Tämä määräys ei rajoita 62 artiklan määräysten soveltamista. 64 artikla Tämän osaston määräyksiä sovelletaan myös Kroatian yhtiöiden tai kansalaisten ja yhteisön yhtiöiden tai kansalaisten yhteiseen määräysvaltaan kuuluviin ja niiden yhdessä kokonaan omistamiin yhtiöihin. 65 artikla 1. Tämän osaston määräysten mukaisesti myönnettyä suosituimmuuskohtelua ei sovelleta veroetuuksiin, joita osapuolet antavat tai aikovat antaa tulevaisuudessa kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevien sopimusten tai muiden verojärjestelyjen perusteella. 2. Tämän osaston määräyksiä ei saa tulkita siten, että niillä estettäisiin osapuolia hyväksymästä tai panemasta täytäntöön toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää verojen välttäminen tai kiertäminen kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten ja muiden verojärjestelyjen määräysten tai kansallisen verolainsäädännön säännösten mukaisesti. 3. Tämän osaston määräyksiä ei saa tulkita siten, että niillä estettäisiin jäsenvaltioita tai Kroatiaa erottelemasta verolainsäädäntönsä asiaa koskevia määräyksiä soveltaessaan toisistaan verovelvollisia, jotka ovat keskenään eri tilanteessa erityisesti asuinpaikkansa suhteen. 66 artikla 1. Osapuolet pyrkivät mahdollisuuksien mukaan välttämään rajoittavien toimenpiteiden, myös tuontia rajoittavien toimenpiteiden, käyttöönottoa maksutasesyistä. Osapuolen, joka ottaa käyttöön tällaisia toimenpiteitä, on mahdollisimman pian esitettävä toiselle osapuolelle aikataulu niiden poistamiseksi. 2. Jos yhdellä tai useammalla jäsenvaltiolla tai Kroatialla on maksutaseeseen liittyviä vakavia vaikeuksia tai tällaiset vaikeudet uhkaavat niitä välittömästi, yhteisö tai Kroatia, tapauksen mukaan, voi ottaa WTO-sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti käyttöön määräaikaisia rajoittavia toimenpiteitä, mukaan lukien tuontia rajoittavat toimenpiteet, jotka eivät saa olla laajempia kuin on ehdottomasti tarpeen maksutasetilanteen korjaamiseksi. Tällöin yhteisön tai Kroatian on ilmoitettava asiasta viipymättä toiselle osapuolelle. 3. Rajoittavia toimenpiteitä ei saa soveltaa sijoituksiin liittyviin siirtoihin eikä etenkään sijoitettujen tai uudelleen sijoitettujen varojen eikä niistä saatujen tulojen kotiuttamiseen. 67 artikla Tämän osaston määräyksiä mukautetaan asteittain ottaen erityisesti huomioon palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimuksen) V artiklan vaatimukset. 68 artikla Tämän sopimuksen määräykset eivät estä kumpaakaan osapuolta soveltamasta toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen estettäessä sellaisten toimenpiteiden kiertäminen tämän sopimuksen määräyksillä, jotka koskevat kolmannen maan pääsyä kyseisen osapuolen markkinoille. VI OSASTO LAKIEN LÄHENTÄMINEN, LAINVALVONTA JA KILPAILUSÄÄNNÖT 69 artikla 1. Osapuolet tunnustavat, että on tärkeätä lähentää Kroatian voimassa olevaa lainsäädäntöä yhteisön lainsäädäntöön. Kroatia pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että sen voimassa olevat lait ja tuleva lainsäädäntö saatetaan asteittain yhdenmukaiseksi yhteisön säännöstön kanssa. 2. Lainsäädännön lähentäminen alkaa sopimuksen allekirjoituspäivästä ja tämän sopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun ajanjakson loppuun mennessä se ulotetaan asteittain koskemaan kaikkia tässä sopimuksessa tarkoitettuja yhteisön säännöstön osia. Alkuvaiheessa siinä keskitytään yhteisön sisämarkkinasäännöstön perusosiin sekä muihin kauppaan liittyviin aloihin Euroopan yhteisöjen komission ja Kroatian keskenään sopiman ohjelman perusteella. Kroatia määrittelee lisäksi yhteistyössä Euroopan yhteisöjen komission kanssa yksityiskohtaiset säännöt lainsäädännön lähentämisen täytäntöönpanon ja toteutettavien lainvalvontatoimien seurantaa varten. 70 artikla Kilpailusäännöt ja muut taloutta koskevat määräykset 1. Seuraavat toimenpiteet ovat yhteensopimattomia tämän sopimuksen moitteettoman toiminnan kanssa siltä osin kuin ne voivat vaikuttaa yhteisön ja Kroatian väliseen kauppaan: i) yritysten väliset sopimukset, yritysten yhteenliittymien päätökset sekä yritysten väliset yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen, ii) yhden tai useamman yrityksen toimesta tapahtuva määräävän markkina-aseman väärinkäyttö yhteisön tai Kroatian koko alueella tai merkittävällä osalla sitä, iii) valtiontuet, jotka vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotteita. 2. Tämän artiklan vastaisia käytäntöjä arvioidaan yhteisössä sovellettavien kilpailusääntöjen, erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81, 82, 86 ja 87 artiklan, soveltamisesta johtuvien arviointiperusteiden sekä yhteisön toimielinten käyttöön ottamien tulkintavälineiden perusteella. 3. Osapuolet varmistavat, että tämän artiklan 1 kohdan i ja ii alakohdan täysimääräiseen soveltamiseen tarvittavat toimivaltuudet annetaan toiminnaltaan riippumattomalle julkiselle elimelle yksityisten ja julkisten sekä sellaisten yritysten osalta, joille on myönnetty erityisiä oikeuksia. 4. Kroatia perustaa vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta toiminnaltaan riippumattoman viranomaisen, jolla on tämän artiklan 1 kohdan iii alakohdan täysimääräisen soveltamiseen tarvittavat toimivaltuudet. Kyseisellä viranomaisella on oltava muun muassa toimivaltuudet hyväksyä valtiontukijärjestelmiä ja yksittäisiä tukiavustuksia tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti sekä määrätä sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki takaisinmaksettavaksi. 5. Kumpikin osapuoli varmistaa avoimuuden valtiontukien alalla muun muassa antamalla vuosittain toiselle osapuolelle kertomuksen tai vastaavan, jossa noudatetaan valtiontukia koskevan yhteisön katsauksen menetelmiä ja esitystapaa. Osapuoli antaa toisen osapuolen pyynnöstä tietoja yksittäisistä valtiontukitapauksista. 6. Kroatia toteuttaa ennen 4 kohdassa tarkoitetun viranomaisen perustamista käyttöön otettujen tukijärjestelmien kattavan määrityksen ja lähentää kyseiset tukijärjestelmät 2 kohdassa tarkoitettujen arviointiperusteiden mukaisesti viimeistään neljän vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta. a) Sovellettaessa 1 kohdan iii alakohdan määräyksiä osapuolet sopivat, että tämän sopimuksen voimaantuloa seuraavien neljän vuoden aikana Kroatian myöntämien valtiontukien arvioinnissa otetaan huomioon, että Kroatiaa pidetään samanlaisena alueena kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut yhteisön alueet. b) Kolmen vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta Kroatia esittää Euroopan yhteisöjen komissiolle BKT: tä henkeä kohti koskevat lukunsa NUTS II -tasolle yhdenmukaistettuina. Tämän jälkeen 4 kohdassa tarkoitettu viranomainen ja Euroopan yhteisöjen komissio arvioivat yhdessä Kroatian alueiden tukikelpoisuuden ja niitä koskevat maksimaaliset tuki-intensiteetit laatiakseen alueellisen tukikartan asiaa koskevien yhteisön suuntaviivojen perusteella. 8. Kun kyse on edellä IV osaston II luvussa tarkoitetuista tuotteista: - 1 kohdan iii alakohdan määräyksiä ei sovelleta, - 1 kohdan i alakohdan vastaisia käytäntöjä arvioidaan yhteisön Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 36 ja 37 artiklan ja niiden perusteella annettujen yhteisön erityissäädösten nojalla vahvistamien arviointiperusteiden mukaisesti. 9. Jos toinen osapuolista katsoo, että tietty käytäntö on yhteensopimaton tämän artiklan 1 kohdan kanssa, se voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet neuvoteltuaan asiasta vakautus- ja assosiaationeuvostossa tai 30 työpäivän kuluttua siitä, kun se on pyytänyt näitä neuvotteluja. Tämän artiklan määräykset eivät estä kumpaakaan osapuolta toteuttamasta GATT 1994 -sopimuksen ja tukia ja tasoitustoimenpiteitä koskevan WTO-sopimuksen tai asiaa koskevan sisäisen lainsäädännön asianomaisten artiklojen mukaisia polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteitä, eivätkä ne millään tavoin vaikuta tällaisten toimenpiteiden toteuttamiseen. 71 artikla Teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet 1. Osapuolet vahvistavat tämän artiklan ja liitteen VIII määräysten mukaisesti pitävänsä tärkeänä teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien riittävää ja tehokasta suojaa sekä niiden noudattamisen varmistamista. 2. Kroatia toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta sen teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien suoja on yhteisössä vallitsevaa tasoa vastaavalla tasolla ja sillä on käytössään tehokkaat keinot näiden oikeuksien noudattamisen varmistamiseksi. 3. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi päättää Kroatian velvoittamisesta liittymään kyseistä alaa koskeviin erityisiin monenvälisiin yleissopimuksiin. 4. Jos teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien alalla ilmenee kaupankäynnin edellytyksiin vaikuttavia ongelmia, ne saatetaan kumman tahansa osapuolen pyynnöstä viipymättä vakautus- ja assosiaationeuvoston käsiteltäviksi molempia osapuolia tyydyttävien ratkaisujen löytämiseksi. 72 artikla Julkiset hankinnat 1. Osapuolet katsovat, että olisi suotavaa mahdollistaa pääsy julkisten hankintojen markkinoille vastavuoroisesti ja ketään syrjimättä, erityisesti WTO:n yhteydessä. 2. Kroatian yhtiöt, riippumatta siitä, ovatko ne sijoittautuneet yhteisöön, voivat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen osallistua julkisiin hankintamenettelyihin yhteisössä yhteisön hankintasäännösten mukaisesti ja yhtä edullisin ehdoin kuin yhteisön yhtiöt. Edellä olevia määräyksiä sovelletaan myös yleishyödyllisten palvelujen alalla tehtäviin hankintasopimuksiin heti, kun Kroatia on antanut säädökset, joilla otetaan käyttöön alaa koskevat yhteisön säännöt. Yhteisö tutkii määräajoin, onko Kroatia ottanut tällaiset säädökset tosiasiallisesti käyttöön. Yhteisön yhtiöt, jotka eivät ole sijoittautuneet Kroatiaan, voivat viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta osallistua julkisiin hankintamenettelyihin Kroatiassa julkisia hankintoja koskevan lain mukaisesti ja yhtä edullisin ehdoin kuin Kroatian yhtiöt. Yhteisön yhtiöt, jotka ovat sijoittautuneet Kroatiaan V osaston II luvun määräysten mukaisesti, voivat tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen osallistua julkisiin hankintamenettelyihin yhtä edullisin ehdoin kuin Kroatian yhtiöt. Vakautus- ja assosiaationeuvosto tutkii määräajoin, voisiko Kroatia myöntää kaikille yhteisön yhtiöille mahdollisuuden osallistua julkisiin hankintamenettelyihin Kroatiassa. 3. Julkisten hankintasopimusten toteuttamiseen liittyvään sijoittautumiseen, toimintaan ja palvelujen tarjoamiseen yhteisön ja Kroatian välillä sekä työskentelyyn ja työntekijöiden liikkuvuuteen tässä yhteydessä sovelletaan 45—68 artiklan määräyksiä. 73 artikla Standardointi, metrologia, akkreditointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi 1. Kroatia toteuttaa tarvittavat toimenpiteet saattaakseen lainsäädäntönsä asteittain yhdenmukaiseksi yhteisön teknisten määräysten ja standardointia, metrologiaa, akkreditointia ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevien eurooppalaisten menettelyjen kanssa. 2. Tätä tarkoitusta varten osapuolet ryhtyvät varhaisessa vaiheessa: - edistämään yhteisön teknisten määräysten ja eurooppalaisten standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen käyttöä, - tekemään tarvittaessa eurooppalaista vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevia pöytäkirjoja, - edistämään laadunvarmistuksen infrastruktuurin eli standardoinnin, metrologian, akkreditoinnin ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin kehittämistä, - edistämään osallistumista eurooppalaisten erityisjärjestöjen (CEN, CENELEC, ETSI, EA, WELMEC, EUROMET jne.) toimintaan. 74 artikla Kuluttajansuoja Osapuolet tekevät yhteistyötä saattaakseen Kroatian kuluttajansuojan yhteisön vaatimuksia vastaavaksi. Tehokas kuluttajansuoja, jota tarvitaan markkinatalouden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, edellyttää tarvittavien hallinnollisten perusrakenteiden kehittämistä markkinoiden valvontaa ja alan lainsäädännön noudattamisen valvontaa varten. Tässä tarkoituksessa ja yhteiset etunsa huomioon ottaen osapuolet ottavat tehtäväkseen seuraavien seikkojen edistämisen ja varmistamisen: - lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja Kroatian kuluttajansuojan saattaminen vastaamaan yhteisössä voimassa olevaa kuluttajansuojaa, - aktiivinen kuluttajansuojapolitiikka, johon kuuluu tiedotuksen lisääminen ja riippumattomien järjestöjen kehittäminen, - kuluttajien tehokas oikeusturva kulutushyödykkeiden laadun parantamiseksi ja asianmukaisten turvallisuusstandardien ylläpitämiseksi. VII OSASTO OIKEUS- JA SISÄASIAT JOHDANTO 75 artikla INSTITUUTIOIDEN JA OIKEUSVALTIOPERIAATTEEN VAHVISTAMINEN YHTEISTYÖ HENKILÖIDEN LIIKKUVUUDEN ALALLA 76 artikla Viisumi-, rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä viisumi-, rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttokysymyksissä ja luovat kehyksen näiden alojen yhteistyötä varten myös aluetasolla. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja aloja koskeva yhteistyö perustuu osapuolten keskinäisiin neuvotteluihin ja tiiviiseen koordinointiin, ja siihen olisi kuuluttava seuraavissa asioissa annettava tekninen ja hallinnollinen apu: - lainsäädäntöä ja käytäntöjä koskeva tietojenvaihto, - lainsäädäntöehdotusten laatiminen, - instituutioiden toiminnan tehostaminen, - henkilöstön koulutus, - matkustusasiakirjojen luotettavuuden turvaaminen ja väärien asiakirjojen tunnistaminen. 3. Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraavaan: - turvapaikkaoikeuden alalla sellaisen kansallisen lainsäädännön kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, joka täyttää vuonna 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja vuonna 1967 tehdyn New Yorkin pöytäkirjan vaatimukset ja varmistaa siten palauttamiskieltoa koskevan periaatteen noudattamisen, - laillisen maahanmuuton alalla maahanpääsyä koskeviin sääntöihin ja maahanmuuttajien oikeuksiin ja asemaan. Maahanmuuton osalta osapuolet sopivat myöntävänsä oikeudenmukaisen kohtelun alueellaan laillisesti asuville toisten maiden kansalaisille ja harjoittavansa kotouttamispolitiikkaa, jonka tavoitteena on turvata maahanmuuttajille samanveroiset oikeudet ja velvollisuudet kuin niiden omilla kansalaisilla on. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi antaa suosituksia uusien asiakokonaisuuksien sisällyttämiseksi tämän artiklan mukaiseen yhteistyöhön. 77 artikla Laittoman maahanmuuton estäminen ja valvonta; takaisinotto 1. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä laittoman maahanmuuton estämiseksi ja valvomiseksi. Tätä varten: - Kroatia suostuu ottamaan takaisin jäsenvaltioiden alueella laittomasti oleskelevat kansalaisensa jäsenvaltioiden sitä pyytäessä ja ilman lisämuodollisuuksia, ja - kukin Euroopan unionin jäsenvaltio suostuu ottamaan takaisin Kroatian alueella laittomasti oleskelevat kansalaisensa Kroatian sitä pyytäessä ja ilman lisämuodollisuuksia. Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Kroatia myöntävät kansalaisilleen asianmukaiset henkilöllisyystodistukset ja tarjoavat heille näihin tarkoituksiin tarvittavat hallinnolliset palvelut. 2. Osapuolet sopivat tekevänsä pyynnöstä Kroatian ja Euroopan yhteisön välisen sopimuksen, jolla säännellään takaisinottoon liittyviä Kroatian ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden erityisvelvoitteita, mukaan lukien velvoite ottaa takaisin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä. 3. Odotettaessa 2 kohdassa tarkoitetun sopimuksen tekemistä yhteisön kanssa Kroatia on Euroopan unionin jäsenvaltioiden pyynnöstä valmis tekemään yksittäisten jäsenvaltioiden kanssa kahdenvälisiä sopimuksia, joilla säännellään takaisinottoon liittyviä Kroatian ja asianomaisen jäsenvaltion erityisvelvoitteita, mukaan lukien velvoite ottaa takaisin kolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä. 4. Vakautus- ja assosiaationeuvosto selvittää, mitä muita toimenpiteitä osapuolet voivat yhdessä toteuttaa estääkseen ja valvoakseen laitonta maahanmuuttoa, ihmiskauppa mukaan lukien. YHTEISTYÖ RAHANPESUN JA LAITTOMIEN HUUMAUSAINEIDEN TORJUMISEKSI 78 artikla Rahanpesu 1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden on kaikin keinoin ja yhteistyössä toimien pyrittävä estämään rahoitusjärjestelmiensä käyttö rikollisesta toiminnasta yleensä ja erityisesti huumausainerikoksista koituvan rahallisen hyödyn pesuun. 2. Tämän alan yhteistyöhön voi kuulua hallinnollinen ja tekninen apu, jonka tarkoituksena on edistää säännösten täytäntöönpanoa ja varmistaa sellaisten rahanpesun torjuntaa koskevien asianmukaisten normien ja toimintatapojen tehokas soveltaminen, jotka vastaavat yhteisön ja tämän alan kansainvälisten toimielinten hyväksymiä normeja ja toimintatapoja. 79 artikla Laittomia huumausaineita koskeva yhteistyö 1. Osapuolet tekevät toimivaltansa rajoissa yhteistyötä varmistaakseen, että niiden huumausaineita koskeva lähestymistapa on tasapainoinen ja yhtenäistetty. Alan politiikalla ja toimilla pyritään vähentämään laittomien huumausaineiden tarjontaa, kauppaa ja kysyntää ja varmistamaan huumausaineiden kemiallisten esiasteiden tehokkaampi valvonta. 2. Osapuolet sopivat näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista yhteistyömenetelmistä. Toteutettavat toimet perustuvat yhdessä sovittuihin, EU:n huumausainestrategiaa noudatteleviin periaatteisiin. Osapuolten yhteistyöhön kuuluu tekninen ja hallinnollinen apu erityisesti seuraavilla aloilla: - kansallisten lainsäädäntöehdotusten ja politiikkojen laatiminen, - toimielinten ja tiedotuskeskusten perustaminen, - henkilöstön koulutus, - huumausaineisiin liittyvä tutkimus, ja - huumausaineiden laittomassa valmistuksessa käytettyjen kemiallisten esiasteiden väärinkäytön estäminen. Osapuolet voivat sopia sisällyttävänsä yhteistyöhön myös muita aloja. YHTEISTYÖ RIKOSASIOISSA 80 artikla Rikosten ja muiden laittomien toimien estäminen 1. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä muun muassa seuraavien rikollisten ja laittomien toimien torjumiseksi ja estämiseksi, riippumatta siitä, kuuluvatko ne järjestäytyneeseen rikollisuuteen: - ihmiskauppa, - laiton taloudellinen toiminta, erityisesti korruptio, rahan väärentäminen ja laittomat liiketoimet, jotka liittyvät esimerkiksi teollisuusjätteisiin tai radioaktiivisiin aineisiin, ja liiketoimet, jotka liittyvät laittomiin tuotteisiin tai tuoteväärennöksiin, - huumeiden ja psykotrooppisten aineiden laiton kauppa, - salakuljetus, - laiton asekauppa, ja - terrorismi. Yhteistyö edellä mainituissa asioissa edellyttää osapuolten välisiä neuvotteluja ja tiivistä koordinointia. 2. Teknistä ja hallinnollista apua voidaan tällä alalla antaa muun muassa seuraavissa asioissa: - rikosoikeuden alaa koskevien kansallisten lainsäädäntöehdotusten laatiminen, - rikosten torjumisesta ja ehkäisemisestä vastuussa olevien elinten toiminnan tehostaminen, - henkilöstön kouluttaminen ja tutkintamenetelmien kehittäminen, - rikoksia ehkäisevien toimien kehittäminen. VIII OSASTO YHTEISTYÖPOLITIIKAT 81 artikla 1. Yhteisö ja Kroatia aloittavat tiiviin yhteistyön, jonka tarkoituksena on edistää Kroatian kehitys- ja kasvumahdollisuuksia. Yhteistyöllä vahvistetaan olemassa olevia taloussuhteita mahdollisimman laajalla pohjalla molempien osapuolten etujen mukaisesti. 2. Politiikat ja muut toimenpiteet suunnitellaan siten, että niillä edistetään Kroatian taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä. Näiden politiikkojen yhteydessä olisi varmistettava, että myös ympäristöasiat otetaan alusta alkaen täysimääräisesti huomioon ja että ne vastaavat sopusointuisen yhteiskunnallisen kehityksen vaatimuksia. 3. Yhteistyöpolitiikat liitetään osaksi alueellista yhteistyökehystä. Erityistä huomiota on kiinnitettävä toimenpiteisiin, joilla voidaan kannustaa Kroatian ja sen naapurimaiden, myös yhteisön jäsenvaltioiden, yhteistyötä ja siten edistää alueen vakautta. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi määritellä, mitkä jäljempänä kuvatuista yhteistyöpolitiikoista tai niiden osana toteutettavista toimista ovat ensisijaisia. 82 artikla Talouspolitiikka 1. Yhteisö ja Kroatia helpottavat talousuudistusta yhteistyöllä, jonka tarkoituksena on lisätä tietämystä niiden talouksien perusteista ja talouspolitiikan toteuttamisesta markkinataloudessa. 2. Tätä varten yhteisö ja Kroatia toimivat yhteistyössä: - vaihtaakseen tietoja talouskehityksestä ja -näkymistä sekä kehittämisstrategioista, - tarkastellakseen yhdessä yhteisen edun mukaisia talouskysymyksiä, talouspolitiikan ja sen toteuttamiseksi tarvittavien keinojen suunnittelu mukaan lukien, - edistääkseen laajempaa yhteistyötä nopeuttaakseen taitotiedon leviämistä ja uusien teknologioiden käyttöä. 3. Yhteisö voi Kroatian viranomaisten pyynnöstä tukea Kroatian pyrkimyksiä lähentää politiikkojaan asteittain talous- ja rahaliiton mukaiseksi. Tämän alan yhteistyöhön kuuluu talous- ja rahaliiton ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän periaatteita ja toimintaa koskeva epävirallinen tietojenvaihto. 83 artikla Tilastoalan yhteistyö 1. Tilastoalan yhteistyön tavoitteena on kehittää tehokas ja kestävä tilastointijärjestelmä, jonka avulla voidaan tuottaa oikeaan aikaan luotettavia, objektiivisia ja tarkkoja tilastotietoja, joita tarvitaan Kroatian siirtymäprosessin ja uudistusten suunnittelussa ja seurannassa. Sen ansiosta Kroatian tilastokeskus pystyy paremmin tyydyttämään sekä julkishallinnon että yksityisen yritystoiminnan piiriin kuuluvien asiakkaidensa tarpeet. Tilastointijärjestelmän on oltava YK:n tilastointia koskevien perusperiaatteiden ja eurooppalaisen tilastointilainsäädännön mukainen, ja sitä on kehitettävä vastaamaan tilastointia koskevan yhteisön säännöstön vaatimuksia. 2. Tätä varten osapuolet tekevät yhteistyötä erityisesti: - edistääkseen tarkoituksenmukaiseen toimielinjärjestelmään perustuvan tehokkaan tilastotoimen kehittämistä Kroatiassa, - jatkaakseen yhdenmukaistamista kansainvälisiin ja eurooppalaisiin standardeihin ja luokitteluihin, jotta kansallinen tilastojärjestelmä voi ottaa käyttöön tilastoalaa koskevan yhteisön säännöstön, - antaakseen yksityisen ja julkisen sektorin talouden alan toimijoille ja tutkimusyhteisölle niiden tarvitsemat sosiaalis-taloudelliset tiedot, - antaakseen talousuudistuksen jatkamisessa ja seurannassa tarvittavat tiedot, - varmistaakseen yksityishenkilöitä koskevien tietojen luottamuksellisuuden, - lisäämään asteittain tietojenkeruuta sekä tietojen toimittamista eurooppalaiseen tilastojärjestelmään. 3. Kyseisen alan yhteistyöhön kuuluu erityisesti menetelmiä koskeva tietojenvaihto, taitotiedon välitys ja koulutus. 84 artikla Pankki-, vakuutus- ja muut rahoituspalvelut 1. Osapuolet toimivat yhteistyössä tarkoituksenaan luoda ja kehittää asianmukaiset puitteet Kroatian pankki-, vakuutus- ja rahoituspalvelujen alan edistämiselle. Yhteistyössä keskitytään erityisesti seuraaviin seikkoihin: - eurooppalaisten standardien mukaisen yhteisen kirjanpitojärjestelmän käyttöönotto, - pankki- ja vakuutusalan ja muun rahoitusalan vahvistaminen ja rakenneuudistus, - pankkipalvelujen ja muiden rahoituspalvelujen valvonnan ja sääntelyn parantaminen, - erityisesti lainsäädäntöehdotuksia koskeva tietojenvaihto, - käännösten ja termisanastojen laatiminen. 2. Osapuolet toimivat yhteistyössä tavoitteenaan kehittää Kroatiaan tehokas tilintarkastusjärjestelmä, joka on yhteisön yhdenmukaistettujen menetelmien ja menettelyjen mukainen. Yhteistyössä keskitytään seuraaviin seikkoihin: - Kroatian valtiontalouden tarkastusvirastolle annettava tekninen apu, - sisäisen tarkastuksen yksikköjen perustaminen julkisiin laitoksiin, - tilintarkastusjärjestelmiä koskeva tietojenvaihto, - tilintarkastusasiakirjojen standardointi, - koulutus ja neuvonta. 85 artikla Sijoitusten edistäminen ja suoja 1. Osapuolten yhteistyön tavoitteena on luoda suotuisat edellytykset sekä kotimaisille että ulkomaisille yksityisille sijoituksille. 2. Yhteistyön erityistavoitteet ovat seuraavat: - Kroatian osalta sellaisen oikeudellisen kehyksen parantaminen, joka suosii ja suojaa investointeja, - sijoitusten edistämistä ja suojaa koskevien kahdenvälisten sopimusten tekeminen tarvittaessa jäsenvaltioiden ja Kroatian välillä, - sijoitusten suojan parantaminen. 86 artikla Yhteistyö teollisuuden alalla 1. Yhteistyön tarkoituksena on edistää Kroatian teollisuuden ja yksittäisten tuotannonalojen nykyaikaistamista ja rakenneuudistusta sekä molempien osapuolten talouden alan toimijoiden välistä teollisuusyhteistyötä pitäen tässä yhteydessä erityisenä tavoitteena yksityisen sektorin vahvistamista siten, että samalla varmistetaan ympäristön suojelu. 2. Teollisuusyhteistyötä koskevissa aloitteissa otetaan huomioon molempien osapuolten määrittämät painopistealueet. Niissä huomioidaan teollisuuden kehitykseen liittyvät alueelliset näkökohdat ja edistetään tarvittaessa rajat ylittäviä kumppanuussuhteita. Aloitteilla olisi erityisesti pyrittävä luomaan yrityksille sopiva toimintakehys, parantamaan liikkeenjohdollista osaamista ja taitotietoa sekä edistämään markkinoita, niiden avoimuutta ja yritysten toimintaolosuhteita. Erityistä huomiota kiinnitetään tehokkaiden vienninedistämistoimien toteuttamiseen Kroatiassa. 87 artikla Pienet ja keskisuuret yritykset Osapuolet pyrkivät kehittämään ja vahvistamaan yksityisen sektorin pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), uusien yritysten perustamista kasvumahdollisuuksia tarjoavilla aloilla sekä yhteisön ja Kroatian pk-yritysten välistä yhteistyötä. 88 artikla Matkailu 1. Osapuolten matkailualan yhteistyön tavoitteena on helpottaa ja kannustaa matkailua ja matkailuelinkeinoa taitotiedon siirrolla, Kroatian osallistumisella Euroopan keskeisten matkailujärjestöjen toimintaan ja selvittämällä mahdollisuudet yhteiseen toimintaan. 2. Yhteistyö sisältää erityisesti seuraavat alat: - tietojenvaihto yhteisen edun mukaisista tärkeistä asioista, jotka koskevat matkailualaa ja taitotiedon siirtämistä, - matkailualan investointeja suosivien infrastruktuureiden kehittämisen edistäminen, - alueellisten matkailuhankkeiden tarkastelu. 89 artikla Tulli 1. Osapuolten yhteistyön tarkoituksena on taata kaikkien kauppaa koskevien määräysten noudattaminen ja saattaa Kroatian tullijärjestelmä yhdenmukaiseksi yhteisön tullijärjestelmän kanssa, mikä helpottaa tähän sopimukseen perustuvien vapauttamistoimien toteuttamista. 2. Yhteistyö sisältää erityisesti seuraavat alat: - yhteisön ja Kroatian passitusjärjestelmien mahdollinen yhteenliittäminen ja yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan käyttöönotto, - tavaroiden kuljetuksiin liittyvien tarkastusten ja muodollisuuksien parantaminen ja yksinkertaistaminen, - rajat ylittävän infrastruktuurin kehittäminen osapuolten välille, - tulliyhteistyön kehittäminen nykyaikaisten tullitietojärjestelmien käyttöönoton tukemiseksi, - tietojenvaihto, myös tutkimusmenetelmien osalta, - yhdistetyn nimikkeistön käyttöönotto Kroatiassa, - tullivirkailijoiden koulutus. 3. Osapuolten hallintoviranomaisten keskinäinen avunanto tulliasioissa tapahtuu pöytäkirjassa nro 5 annettujen määräysten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tässä sopimuksessa ja erityisesti sen 77, 78 ja 80 artiklassa tarkoitettua muuta yhteistyötä. 90 artikla Verotus Osapuolet aloittavat veroalan yhteistyön ja toteuttavat sen yhteydessä muun muassa toimenpiteitä, joiden tavoitteena on verojärjestelmän uudistaminen, verohallinnon nykyaikaistaminen veronkannon tehostamiseksi ja veropetosten torjunta. 91 artikla Sosiaalialan yhteistyö 1. Työllisyyskysymyksissä osapuolten välisessä yhteistyössä keskitytään erityisesti parantamaan työnvälitys- ja ammatinvalintapalveluja, tarjoamaan tukitoimenpiteitä ja kannustamaan paikallista kehitystä elinkeinojen ja työmarkkinoiden rakennemuutoksen edistämiseksi. Yhteistyöhön sisältyvät myös esimerkiksi selvitykset, asiantuntijoiden siirto sekä tiedotus- ja koulutustoiminta. 2. Sosiaaliturvan osalta osapuolten välisellä yhteistyöllä pyritään mukauttamaan Kroatian sosiaaliturvajärjestelmä uusiin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin vaatimuksiin erityisesti antamalla asiantuntija-apua ja järjestämällä tiedotus- ja koulutustoimintaa. 3. Osapuolten väliseen yhteistyöhön kuuluu Kroatian lainsäädännön mukauttaminen työolojen sekä naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien osalta. 4. Osapuolet kehittävät yhteistyötään parantaakseen työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelun tasoa lähtökohtanaan yhteisössä vallitseva suojelutaso. 92 artikla Maatalous ja maatalouden raaka-aineita jalostava teollisuus Alan yhteistyön tavoitteena on maatalouden ja maatalouden raaka-aineita jalostavan teollisuuden nykyaikaistaminen ja rakenneuudistus yhteisön sääntöjen ja standardien mukaisesti, vesitalouden kehittäminen, maaseudun kehittäminen, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan lainsäädännön asteittainen yhdenmukaistaminen yhteisön standardien kanssa sekä metsätalouden kehittäminen Kroatiassa. 93 artikla Kalastus Yhteisö ja Kroatia tarkastelevat mahdollisuutta yksilöidä yhteisen edun mukaiset kalastusalat, jotka luonteensa vuoksi hyödyttäisivät molempia. 94 artikla Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä tavoitteenaan yleisen koulutustason ja ammattipätevyyden tason parantaminen Kroatiassa. 2. Tempus-ohjelma tukee osaltaan osapuolten välistä yhteistyötä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla samalla, kun se edistää demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja talousuudistusten toteutumista. 3. Myös Euroopan koulutussäätiö osallistuu koulutusrakenteiden ja -toimien kehittämiseen Kroatiassa. 95 artikla Kulttuurialan yhteistyö Osapuolet sitoutuvat edistämään kulttuurialan yhteistyötä. Yhteistyön tarkoituksena on muun muassa lisätä yksilöiden, yhteisöjen ja kansojen keskinäistä ymmärtämystä ja arvostusta. 96 artikla Tiedottaminen ja viestintä Yhteisö ja Kroatia toteuttavat keskinäisen tietojenvaihdon edistämiseksi tarvittavat toimenpiteet. Etusijalla ovat ohjelmat, joiden tarkoituksena on tarjota Kroatian suurelle yleisölle perustietoja ja eri ammattiryhmille kohdennetumpaa tietoa yhteisöstä. 97 artikla Audiovisuaalialan yhteistyö 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä Euroopan audiovisuaaliteollisuuden edistämiseksi ja yhteistuotannon lisäämiseksi elokuva- ja televisioalalla. 2. Kroatia mukauttaa valtioiden rajat ylittävän lähetystoiminnan sisältöä säätelevät politiikkansa yhteisön politiikkoihin kiinnittäen erityistä huomiota satelliittiteitse tai kaapelin kautta lähetettävien yleisradio- ja muiden ohjelmien tekijänoikeuksien saamiseen ja yhdenmukaistaa lainsäädäntönsä yhteisön säännöstön kanssa. 98 artikla Sähköisen viestinnän perusrakenteet ja niihin liittyvät palvelut 1. Osapuolet vahvistavat yhteistyötään sähköisen viestinnän perusrakenteiden alalla, perinteiset televiestintäverkot ja sähköiset audiovisuaaliset tiedonsiirtoverkot mukaan lukien, sekä niihin liittyvissä palveluissa tavoitteenaan saattaa Kroatian alaa koskevat säännökset yhdenmukaisiksi yhteisön säännöstön kanssa tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen. 2. Tässä yhteistyössä keskitytään seuraaviin ensisijaisiin aloihin: - politiikan muotoilu, - oikeudelliset ja sääntelyä koskevat näkökohdat, - vapautetun toimintaympäristön edellyttämien instituutioiden kehittäminen, - Kroatian sähköisen viestinnän perusrakenteiden nykyaikaistaminen ja niiden yhdentäminen eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin verkkoihin painottaen aluetasolla tehtäviä parannuksia, - kansainvälinen yhteistyö, - yhteistyö eurooppalaisissa järjestöissä ja muissa toimielimissä etenkin standardoinnin alalla, - kannanottojen yhteensovittaminen kansainvälisissä järjestöissä ja kansainvälisillä foorumeilla. 99 artikla Tietoyhteiskunta Osapuolet lujittavat yhteistyötä tietoyhteiskunnan kehittämiseksi edelleen Kroatiassa. Yleisenä tavoitteena on valmistella yhteiskuntaa kokonaisuudessaan digitaaliaikaan, houkutella sijoituksia ja varmistaa verkkojen ja palvelujen yhteentoimivuus. Kroatian viranomaiset tarkastelevat yhteisön avustuksella huolellisesti kaikkia Euroopan unionissa tehtyjä poliittisia sitoumuksia tavoitteenaan mukauttaa omat politiikkansa unionissa sovellettaviin politiikkoihin. Kroatian viranomaiset laativat suunnitelman tietoyhteiskuntaa koskevan yhteisön lainsäädännön käyttöönottoa varten. 100 artikla Liikenne 1. Sen lisäksi, mitä tämän sopimuksen 58 artiklassa ja pöytäkirjassa nro 6 määrätään, osapuolet kehittävät ja edistävät liikennealan yhteistyötä, jotta Kroatia voi: - toteuttaa liikennealan ja siihen liittyvän infrastruktuurin rakenteellisen uudistuksen ja nykyaikaistamisen, - kehittää matkustaja- ja tavaraliikennettä ja parantaa pääsyä kuljetusmarkkinoille poistamalla hallinnollisia, teknisiä ja muita esteitä, - ottaa käyttöön yhteisön standardeja vastaavat toimintanormit, - kehittää liikennejärjestelmän, joka on yhteensopiva ja yhdenmukainen yhteisön järjestelmän kanssa, - parantaa ympäristönsuojelua liikennealalla ja vähentää liikenteestä johtuvia haitallisia vaikutuksia ja saastumista. 2. Tärkeimmät yhteistyöalat ovat seuraavat: - maantie-, rautatie-, lentoasema- ja satamainfrastruktuurien ja sisävesiväylien sekä muiden yhteisen edun mukaisten tärkeiden reittien sekä Euroopan laajuisten ja yleiseurooppalaisten yhteyksien kehittäminen, - rautateiden ja lentoasemien hallinto, kansallisten viranomaisten asianmukainen yhteistyö mukaan lukien, - maantieliikenne, mukaan luettuna verotus sekä sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, - yhdistetyt rautatie-maantiekuljetukset, - kansainvälisten liikennetilastojen yhdenmukaistaminen, - teknisen kuljetusvälineistön nykyaikaistaminen yhteisön vaatimusten mukaisesti ja avustaminen tähän tarvittavan rahoituksen hankinnassa, erityisesti maantie-rautatiekuljetusten, multimodaalikuljetusten ja uudelleenlastausten osalta, - yhteisten teknologia- ja tutkimusohjelmien edistäminen, - yhteisön politiikan kanssa yhteensopivan, yhteensovitetun liikennepolitiikan käyttöön ottaminen. 101 artikla Energia 1. Yhteistyössä otetaan huomioon markkinatalouden ja Euroopan energiaperuskirjan periaatteet, ja sitä kehitetään pitäen tavoitteena Euroopan energiamarkkinoiden asteittaista yhdentymistä. 2. Yhteistyö sisältää erityisesti seuraavat alat: - energiapolitiikan muotoilu ja suunnittelu, mikä sisältää infrastruktuurin nykyaikaistamisen, tarjonnan parantamisen ja monipuolistamisen sekä energiamarkkinoille pääsyn parantamisen, kauttakuljetusten, toimitusten ja jakelun helpottaminen mukaan lukien, alueellisesti tärkeiden sähköverkkojen liittäminen uudelleen yhteen naapurimaiden kanssa, - energia-alan hallinto ja koulutus sekä teknologian ja taitotiedon siirto, energiansäästön, energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen sekä energian tuotannon ja kulutuksen ympäristövaikutusten selvittäminen, - energialaitosten rakenneuudistuksen ja alan yritysten yhteistyön perusedellytysten muotoilu. - yhteisön säännöstön mukaisen energia-alan sääntelykehyksen kehittäminen. 102 artikla Ydinturvallisuus 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä ydinturvallisuuden ja ydinmateriaalivalvonnan alalla. Yhteistyö voi sisältää seuraavat alat: - ydinturvallisuutta koskevien Kroatian lakien ja asetusten saattaminen ajan vaatimuksia vastaaviksi sekä valvontaviranomaisten ja niiden voimavarojen lujittaminen, - säteilysuojaus, ympäristösäteilyn valvonta mukaan lukien, - radioaktiivisen jätteen käsittely ja tarpeen mukaan ydinlaitosten purkaminen, - ydinonnettomuuksien pikaista ilmoittamista, niitä koskevaa tietojenvaihtoa, hätätapauksiin valmistautumista, rajat ylittävää seismistä tutkimusta ja yleensä ydinturvallisuutta koskevien EU:n jäsenvaltioiden tai EURATOMin ja Kroatian välisten sopimusten tekemisen edistäminen tarvittaessa, - polttoainekiertoon liittyvät ongelmat, - ydinmateriaalivalvonta, - radioaktiiviselle saastumiselle alttiiden materiaalien kuljetuksia koskevan valvonnan tehostaminen, - kolmannen osapuolen vahingonkorvausvastuu ydinvahinkojen yhteydessä. 103 artikla Ympäristö 1. Osapuolet kehittävät ja vahvistavat yhteistyötään elintärkeissä ympäristön pilaantumisen estämiseen liittyvissä kysymyksissä tavoitteenaan tukea ympäristön kestävyyttä. 2. Yhteistyössä voidaan keskittyä seuraaviin ensisijaisiin tavoitteisiin: - veden laatu, mukaan luettuna jäteveden käsittely, erityisesti valtioiden rajojen yli ulottuvien vesistöjen osalta, - paikallisen, alueellisen ja rajat ylittävän ilman ja veden (juomavesi mukaan luettuna) saastumisen torjunta, - saastumisen tason ja päästöjen tehokas valvonta, - strategioiden kehittäminen maailmanlaajuisten ja ilmastoon liittyvien kysymysten osalta, - tehokas, kestävä ja puhdas energian tuotanto ja kulutus, - kemikaalien luokittelu ja turvallinen käsittely, - teollisuuslaitosten turvallisuus, - jätteiden vähentäminen, kierrätys ja käsittely sekä vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen (Basel, 1989) täytäntöönpano, - maatalouden ympäristövaikutukset; maataloudessa käytettävien kemikaalien aiheuttama maaperän eroosio ja saastuminen, - metsien, kasviston ja eläimistön suojelu sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttäminen, - aluesuunnittelu, mukaan luettuna rakentamis- ja yhdyskuntasuunnittelu, - taloudellisten ja verotuksellisten välineiden käyttö ympäristön tilan kohentamiseksi, - ympäristövaikutusten arvioinnin ja strategisen ympäristövaikutusten arvioinnin täytäntöönpano, - lakien ja asetusten jatkuva lähentäminen yhteisön standardeihin, - sellaiset ympäristöalan kansainväliset yleissopimukset, joissa yhteisö on osapuolena, - yhteistyö alueellisella ja kansainvälisellä tasolla, - ympäristöasioita ja kestävää kehitystä koskeva koulutus ja tiedotus. 3. Luonnonkatastrofeilta suojautumisen alalla osapuolet toimivat yhteistyössä tavoitteenaan varmistaa ihmisten, eläinten, omaisuuden ja ympäristön suojelu ihmisen aiheuttamilta katastrofeilta. Yhteistyö voi tätä varten sisältää seuraavat alat: - tieteen ja tutkimuksen kehityshankkeiden tuloksia koskeva tietojenvaihto, - keskinäiset valvontaa, pikaista ilmoittamista ja ennakkovaroitusta koskevat järjestelmät vaarojen, katastrofien ja niiden seurausten varalta, - pelastus- ja hätäapuharjoitukset ja avustusjärjestelmät katastrofien varalta, - katastrofien jälkeen tapahtuvaan kunnostukseen ja jälleenrakentamiseen liittyvien kokemusten vaihto. 104 artikla Yhteistyö tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla 1. Osapuolet edistävät kahdenvälistä yhteistyötään siviilitarkoituksiin suunnatun tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) alalla yhteisen edun mukaisesti ja varmistaen käytettävissä olevat voimavarat huomioon ottaen riittävän mahdollisuuden osallistua toistensa ohjelmiin, jollei teollis- ja tekijänoikeuksien sekä kaupallisten oikeuksien asianmukaisesta suojaamisesta muuta johdu. 2. Yhteistyöhön kuuluvat: - tieteellisten ja teknisten tietojen vaihto sekä yhteisten tieteellisten kokouksien järjestäminen, - yhteiset TTK-toimet, - molempien osapuolten TTK-toimintaan osallistuville tiedemiehille, tutkijoille ja teknisille asiantuntijoille tarkoitetut koulutustoimet ja vaihto-ohjelmat. 3. Tämän yhteistyön toteuttamisesta määrätään osapuolten vahvistamien menettelyjen mukaisesti neuvoteltavissa ja tehtävissä erityissopimuksissa, joissa vahvistetaan muun muassa asianmukaiset määräykset teollis- ja tekijänoikeuksista sekä kaupallisista oikeuksista. 105 artikla Alueellinen ja paikallinen kehitys Osapuolet vahvistavat alueellista kehitystä koskevaa yhteistyötään tavoitteenaan talouskehityksen edistäminen ja alueellisen epätasapainon vähentäminen. Erityistä huomiota kiinnitetään raja-alueyhteistyöhön sekä valtioiden ja alueiden väliseen yhteistyöhön. Tätä varten voidaan harjoittaa tietojen ja asiantuntijoiden vaihtoa. IX OSASTO RAHOITUSYHTEISTYÖ 106 artikla Kroatia voi tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi saada yhteisöltä rahoitustukea avustuksina ja lainoina, Euroopan investointipankin lainat mukaan lukien, sopimuksen 3, 107 ja 109 artiklan mukaisesti. 107 artikla Avustuksina annettava rahoitustuki toteutetaan asiaa koskevassa neuvoston asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä yhteisön Kroatian kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen vahvistaman monivuotisen viiteohjelman mukaisesti. Tämän instituutioiden kehittämiseen ja investointeihin käytettävän tuen yleisenä tavoitteena on edistää Kroatian demokratiakehitystä sekä taloudellisia ja institutionaalisia uudistuksia vakautus- ja assosiaatioprosessin mukaisesti. Rahoitustuki voi kattaa kaikki lainsäädännön yhdenmukaistamiseen ja tämän sopimuksen mukaiseen yhteistyöpolitiikkaan kuuluvat alat, oikeus- ja sisäasiat mukaan lukien. Huomiota olisi kiinnitettävä pöytäkirjassa nro 6 yksilöityjen yhteisen edun mukaisten infrastruktuurihankkeiden täysimääräiseen toteuttamiseen. 108 artikla Kroatian pyynnöstä ja erityisen tarpeen ilmetessä yhteisö voi tarkastella yhdessä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa mahdollisuutta myöntää poikkeuksellisesti makrotaloudellista rahoitusapua tietyin edellytyksin ja ottaen huomioon kaikki käytettävissä olevat rahoitusvarat. 109 artikla Käytettävissä olevien voimavarojen mahdollisimman tehokkaan käytön varmistamiseksi osapuolet huolehtivat siitä, että yhteisön tuki yhteensovitetaan tarkoin muista lähteistä kuten jäsenvaltioista, muista maista ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta tulevan tuen kanssa. Tätä varten osapuolet vaihtavat säännöllisesti tietoja kaikista tuen lähteistä. X OSASTO INSTITUTIONAALISET MÄÄRÄYKSET, YLEISET MÄÄRÄYKSETJA LOPPUMÄÄRÄYKSET 110 artikla Perustetaan vakautus- ja assosiaationeuvosto, joka valvoo tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja soveltamista. Se kokoontuu tarkoituksenmukaisessa kokoonpanossa säännöllisin väliajoin ja olosuhteiden niin vaatiessa. Assosiaationeuvosto tarkastelee kaikkia tähän sopimukseen liittyviä tärkeitä kysymyksiä sekä kaikkia muita kahdenvälisiä tai kansainvälisiä osapuolten yhteisen edun mukaisia kysymyksiä. 111 artikla 1. Vakautus- ja assosiaationeuvosto koostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission jäsenistä sekä Kroatian hallituksen jäsenistä. 2. Vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa työjärjestyksensä. 3. Vakautus- ja assosiaationeuvoston jäsenet voivat käyttää edustajaa sen työjärjestyksessä vahvistet