Päätöslauselma luonnonkatastrofeista AKT-maissa: torjuntavalmiutta (EKR-rahastot) ja hätäapua (ECHO-rahastot) koskeva Euroopan unionin rahoitus



Virallinen lehti nro 058 , 01/03/2008 s. 0035 - 0040



Päätöslauselma [1] terveydenhoitopalvelujen ja lääkkeiden saatavuudesta sekä erityisesti laiminlyödyistä taudeista Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka - kokoontui Kigalissa (Ruanda) 19.– 22. marraskuuta 2007, - ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan, - ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177–181 a artiklan, - ottaa huomioon Euroopan unionin (EU) yhteiset tavoitteet sellaisina kuin ne määritellään asiakirjassa Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus [2], - ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) [3] 25. kesäkuuta 2005 Luxemburgissa tarkistetun version [4], - ottaa huomioon komission tiedonannon nimeltä Vuosituhattavoitteiden saavuttamisen nopeuttaminen — Euroopan unionin panos [5], - ottaa huomioon julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhankkeiden kasvavan merkityksen yleishyödyllisten hyödykkeiden tarjoamisessa, kuten todetaan komission tiedonannossa terveydestä ja köyhyyden vähentämisestä kehitysmaissa [6], - ottaa huomioon komission tiedonannon nimeltä EU:n toimintastrategia kehitysmaiden terveysalan henkilöresurssikriisiin vastaamiseksi [7], - ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön (WHO) antaman maailman terveysraportin 2006 — Yhdessä terveyden puolesta [8], - ottaa huomioon 59. maailman terveyskokouksen (WHA) 27. toukokuuta 2006 antaman päätöslauselman [9] kansanterveydestä, innovoinnista, välttämättömästä terveystutkimuksesta sekä teollis- ja tekijänoikeuksista — yleinen strategia ja toimintasuunnitelma, - ottaa huomioon kliinisiä tutkimuksia koskevan Euroopan maiden ja kehitysmaiden yhteistyökumppanuuden (EDCTP), - ottaa huomioon 18. joulukuuta 2006 hyväksytyn Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) [10], - ottaa huomioon 19. helmikuuta 2004 antamansa päätöslauselman köyhyyteen liittyvistä sairauksista ja lisääntymisterveydestä kehitysmaissa yhdeksännen EKR:n yhteydessä (AKT-EU 3640/04/fin.) [11], - ottaa huomioon 25. marraskuuta 2004 antamansa päätöslauselman elintarvikeavusta ja elintarviketurvasta (AKT-EU 3692/04/fin.) [12], - ottaa huomioon 8. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman merkittävistä ja laiminlyödyistä taudeista kehitysmaissa [13], - ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan raportin (AKT-EU/100.083/07/fin.), A. katsoo, että terveys on kehityksen ja taloudellisen hyvinvoinnin edellytys ja että terveydenhuoltopalvelujen ja lääkkeiden saatavuuden pitäisi näin ollen olla kehitysyhteistyöpolitiikan ytimessä, B. ottaa huomioon, että terveydenhuollon saatavuus on yleinen turvallisuus- ja ihmisoikeuskysymys, sillä tarttuvien tautien ilmaantuminen ja esiintyminen uudelleen voi johtaa köyhyyden, vammautumisen, sairastuvuuden ja epävakauden yleiseen lisääntymiseen, ja taudit voivat levitä nopeasti ympäri maailmaa, C. katsoo, että ei ole tapahtunut riittävää kehitystä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi määräajaksi asetettuun vuoteen 2015 mennessä, D. ottaa huomioon, että 27000 ihmistä kuolee päivittäin sen takia, että keskeisiä lääkkeitä ei ole saatavilla, E. ottaa huomioon, että 25 prosenttia vuosittaisista kymmenestä miljoonasta lapsen kuolemasta johtuu taudeista, jotka voitaisiin ehkäistä rokotteilla, F. ottaa huomioon, että yli 28 miljoonaa lasta jää vuosittain ilman rokotussuojaa ensimmäisten elinvuosiensa aikana, G. ottaa huomioon, että kolmen suurimman tappavan taudin eli HIV:n/Aidsin, malarian ja tuberkuloosin (TB) lisäksi on olemassa myös muita tauteja, jotka vaikuttavat yhteensä arviolta miljardiin ihmiseen eli kuudennekseen maailman väestöstä, H. ottaa huomioon, että näihin laiminlyötyihin tauteihin kuuluvat afrikkalainen trypanosomiaasi (unitauti), Buruli-haavauma, Chagasin tauti, dengue-kuume, gastrointestinaalinen loismato, rotavirusripuli, leishmaniaasi (Kala Azar), lepra, lymfaattinen filariaasi (elefantiaasi), onkosersiaasi (jokisokeus), skistosomiaasi (halkiomatotauti), trakooma sekä diabetes, mielisairaudet ja epilepsia, I. ottaa huomioon, että nykyisten hoitomuotojen rajoitusten takia laiminlyödyistä sairauksista aiheutuu huomattava vammautumisena ja köyhyytenä ilmenevä kuormitus, mutta niiden tutkimiseen osoitetaan silti vain suhteellisen vähän rahoitusta muun muassa EU:n tasolla, J. katsoo, että lääkkeiden kehittämiseksi tehtävä tutkimus koskee lähinnä lääkkeitä, joiden myynti on kannattavaa kehittyneissä maissa, ja tauteja, joita tavataan kehittyneissä maissa, K. katsoo, että tarvitaan enemmän translaatiotutkimusta ja -kehittämistä, joilla tieteellistä tietämystä ja perustutkimusta käytetään hyödyksi kliinisten kokeiden toteuttamista ja uusien tuotteiden rekisteröintiä varten, L. katsoo, että tuberkuloosin ja HIV:n yhteisinfektio on suuri uhka, vaikka vain 0,5 prosenttia HIV-potilaista testataan tuberkuloosin varalta ja 7 prosenttia tuberkuloosipotilaista HIV-varalta, mikä osoittaa, että tautikohtaisten ohjelmien ja palvelujen alalla tarvittaisiin entistä enemmän taloudellista tukea ja varoja ja että alalla olisi tehtävä tiiviimpää yhteistyötä, M. ottaa huomioon, että tuberkuloosin multiresistentti kanta (MDR-TB) on erittäin hankala diagnosoida ja hoitaa, N. ottaa huomioon, että maailmanmarkkinoilla 6–10 prosenttia lääkkeistä on väärennettyjä ja että Afrikassa käytetyistä lääkkeistä 25 prosentin uskotaan olevan väärennettyjä, O. katsoo, että ehkäisy on tehokkain tapa torjua sukupuolitauteja ja että perhesuunnittelua, äitien terveyttä ja lisääntymisterveyttä koskevan tiedon ja niihin liittyvien palvelujen saatavuus on tärkeässä asemassa köyhyyden vähentämisessä ja HIV/Aidsin torjumisessa ja päinvastoin, P. ottaa huomioon, että maailman köyhimmistä valtioista viidessäkymmenessäseitsemässä on yleisesti pulaa noin 4,3 miljoonasta terveydenhuollon ammattilaisesta, mukaan luettuna 2,4 miljoonasta lääkäristä, sairaanhoitajasta ja kätilöstä, ja että tilanne on erityisen vakava maaseudulla, Q. katsoo, että naisten ja tyttöjen pääsy koulutukseen ja terveydenhuollon naispuolisten työntekijöiden suuri osuus kannustavat muita naisia käyttämään terveydenhoitopalveluja, R. katsoo, että apua on usein annettu liian lyhytkestoisesti ja epäsäännöllisesti, jotta sillä tuettaisiin terveydenhuoltoalan jatkuvia kustannuksia pitkällä aikavälillä, ja että avun antaminen voi olla monimutkaista useiden asiaan osallistuvien kansainvälisten järjestöjen takia, eikä sitä aina anneta hallitusten painopistealojen ja valmiuksien kehittämistä koskevien toimien mukaisesti, S. katsoo, että kansainvälisen valuuttarahaston ja maailmanpankin politiikalla luodaan köyhille maille valtavia esteitä, kun julkisille menoille määrätään liian tiukkoja sääntöjä, jotka eivät ole yhdenmukaisia terveyttä, vettä ja viemäröintiä koskevien vuosituhannen kehitystavoitteiden kanssa, Terveysnäkökulma 1. kehottaa AKT-maita osoittamaan 15 prosenttia vuosittaisista julkisista menoista terveydenhuoltoon (Abujan julkilausuma [14]) ja EU:ta pyrkimään Euroopan parlamentin asettamaan tavoitteeseen, jonka perusteella 20 prosenttia rahoitusapua koskevista maksusitoumusmäärärahoista osoitettaisiin terveydenhuoltoon ja koulutukseen; 2. korostaa, että jäsenvaltioiden on pidettävä lupauksensa siitä, että ne antavat 0,7 prosenttia kansantulostaan kehitysapuun, ja varmistettava, että kyseistä apua koordinoidaan ja että se on ennustettavaa ja pitkäaikaista; 3. kehottaa EU:ta, kansainvälistä valuuttarahastoa ja maailmanpankkia lopettamaan julkisia menoja koskevien liian tiukkojen sääntöjen määräämisen ja lopettamaan julkisten palvelujen epäasianmukaisten markkinauudistusten edistämisen tukiehdoilla, teknisellä tuella ja kauppasopimuksilla; 4. katsoo, että terveydenhuollon pitää olla paljon keskeisemmässä asemassa maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa (Euroopan kymmenennen kehitysrahaston osalta), köyhyyden vähentämisstrategioissa ja keskipitkän aikavälin menokehyksissä, myös niiden talousarvioissa, ja että näissä olisi varmistettava, että niiden tietolähteenä käytettyjä analyysejä hyödynnetään terveydenhuoltoalalla toteutettavien toimien painopistealojen määrittelemisessä; 5. korostaa kansallisen poliittisen johtamisen ja vastuuvelvollisuuden merkitystä ja kehottaa AKT-maiden hallituksia ja komissiota varmistamaan, että kansalaisyhteiskunta ja ongelmista kärsivät ja syrjäytyneet yhteisöt osallistuvat politiikan suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; 6. katsoo, että tukea koskevien sitoumusten olisi heijastettava valtioiden yleistä terveydellistä asemaa ja tilannetta, ei vain tilannetta HIV/Aidsin, tuberkuloosin ja malarian osalta; 7. tukee maailman terveysraportin 2006 suosituksia, joiden mukaan 50 prosenttia terveydenhoitoon varatusta kansainvälisestä kehitysavusta olisi osoitettava terveydenhoitojärjestelmien vahvistamiseen ja jäljellä oleva 50 prosenttia tästä rahoituksesta olisi osoitettava työvoiman vahvistamiseen; 8. tukee sitä, että AKT-maiden terveydenhoitojärjestelmiä olisi vahvistettava eri toimilla, kuten parantamalla välttämättömien ja geneeristen lääkkeiden saatavuutta, vähentämällä byrokratiaa kevyemmän hallinnon avulla, lisäämällä kustannustehokkuutta, lisäämällä tehokkuutta palvelujen uudelleenjärjestelyn ja terveydenhoitojärjestelmien hajauttamisen avulla ja osoittamalla varoja, jotta väestön tarpeisiin voidaan vastata paremmin; 9. tukee kaikkia toimia, joilla pyritään parantamaan välttämättömien lääkkeiden saatavuutta erityisesti AKT-maiden köyhissä ja heikossa asemassa olevissa yhteisöissä; 10. kehottaa perustamaan ja vahvistamaan kansallisia terveydenhuollon sääntelypuitteita ja laadunvalvontajärjestelmiä terveydenhoidon ja lääkkeiden julkisten ja yksityisten tarjoajien toiminnan suunnittelun ja valvonnan yhdenmukaistamiseksi; 11. korostaa myönteistä merkitystä, joka julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksilla, julkisen sektorin kehittämiskumppanuuksilla sekä pohjoisen ja etelän välisillä kumppanuuksilla ja etelä-etelä-kumppanuuksilla voi olla vahvistettaessa terveydenhoitoalaa erityisesti alikehittyneissä maissa ja kehitysmaissa; Ehkäisy 12. korostaa, että hallitusten politiikan painopistealana pitäisi olla sairauksien ehkäisy rokotusohjelmien, elintarvikkeiden turvallisuuden (ravinto) ja puhtaan juomaveden ja hyvän vesihuollon avulla sekä tupakoinnin ja alkoholinkäytön rajoittamista koskevien ohjelmien ja hygieniaa ja turvaseksiä, terveellisten elämäntapojen edistämistä sekä muita kysymyksiä koskevien tiedotuskampanjoiden avulla; 13. korostaa, että tiedottaminen ja rokotteet ovat kustannustehokkain keino ehkäistä ja hallita tarttuvia tauteja ja että rokotussuojaa pitäisi kehitysmaissa laajentaa, uusia rokotteita ja vähän käytettyjä rokotteita pitäisi ottaa käyttöön ja rokotteita kehittää entisestään kehitysmaiden tarpeiden mukaisesti; 14. kehottaa toteuttamaan ehkäiseviä toimia, mukaan luettuna hyönteismyrkyllä käsiteltyjen malariaverkkojen käytön lisääminen, seisovan veden lähteiden hävittäminen, oireiden tunnistamista koskevan koulutuksen tarjoaminen, HIV-potilaiden testaaminen tuberkuloosin varalta ja päinvastoin sekä sukupuoli- ja lisääntymisterveyteen ja HIV/Aidsiin liittyvien ohjelmien toteuttaminen, sekä tarjoamaan niihin tarvittavat välineet; 15. kehottaa lääkeyhtiöitä sitoutumaan ponnistuksiin, joilla parannetaan välttämättömien ja edullisten lääkkeiden, erityisesti laiminlyötyihin tauteihin tarkoitettujen lääkkeiden saatavuutta AKT-maissa; Valmiudet ja infrastruktuuri 16. katsoo, että terveydenhuollon tuloksien parantamisessa keskeisenä tekijänä on terveydenhuoltoa koskeva infrastruktuuri, kuten henkilökunta, klinikat ja sairaalat, ja logistiikkaketjut sekä lääkkeiden ja rokotteiden toimitus- ja jakelukanavat; 17. kehottaa toteuttamaan uusia ponnisteluja terveydenhuoltojärjestelmien palauttamiseksi, kehittämiseksi ja vahvistamiseksi kasvattamalla niiden vuosittaisia talousarvioita ja lisäämällä EU:n tukea, jotta laadukkaiden palvelujen, diagnosoinnin, rokotteiden ja lääkkeiden saatavuutta parannettaisiin erityisesti köyhien ja riskiryhmiin kuuluvien henkilöiden osalta; 18. on tyytyväinen maailmanlaajuisten terveydenhuoltoa koskevien kumppanuuksien, kuten maailmanlaajuisen rokotus- ja immuunikoalition (GAVI) sekä aidsin, tuberkuloosin ja malarian torjuntaan tarkoitetun maailmanlaajuisen rahaston (GFATM) ponnisteluihin terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamisen tukemiseksi kehitysmaissa; 19. kehottaa toteuttamaan aloitteita, joilla varmistetaan asianmukaisen diagnosoinnin, turvallisten, kohtuuhintaisten ja lukumäärältään riittävien lääkkeiden, turvallisten verikokeiden sekä taattujen verivarantojen saatavuus paikallisella tasolla yhdessä asiaa koskevan koulutuksen, teknisen tuen ja infrastruktuurin kanssa myös maaseudulla, ja korostaa, että on varmistettava, että lääketarvikkeiden käyttö uudelleen estetään kaikissa rokotusohjelmissa; 20. panee merkille, että luotettavien tietojen kerääminen ja terveyttä koskevien tärkeimpien muuttujien tarkkaileminen antavat mahdollisuuden kehittää tosiasioihin perustuvaa politiikkaa, jonka vaikutukset voivat olla tehokkaampia; 21. tukee WHO:n esikarsintaohjelman puitteissa tehtyä työtä uusien keskeisten lääkkeiden arvioimiseksi ja hankkimiseksi ja valmiuksien kehittämisen vahvistamiseksi; 22. on tyytyväinen komission tiedonantoon EU:n toimintastrategiasta kehitysmaiden terveysalan henkilöresurssikriisiin vastaamiseksi ja toivoo, että toimenpiteitä tehostetaan tällä alalla; toistaa, että on kehitettävä terveydenhuoltoalan työntekijöiden työoloja, koulutusta ja uramahdollisuuksia sekä kotimaahan jäämisen kannusteita, kumppanuusjärjestelyjä ja vaihto-ohjelmia; 23. kehottaa AKT-maiden hallituksia tekemään yhteiskunnasta oikeudenmukaisemman pyrkimällä sukupuolten tasa-arvoon terveydenhuollossa, koulutuksessa ja työllisyydessä ja vahvistamaan naisten yhteiskunnallista asemaa ja riippumattomuutta keskittymällä naisiin ja tyttöihin inhimillisten voimavarojen kehittämisessä ja työmahdollisuuksien tarjoamisessa terveydenhuoltoalalla; 24. kannustaa EU:ta kehittämään ja panemaan täytäntöön terveydenhuoltoalan henkilökunnan eettistä työhönottoa koskevat EU:n käytännesäännöt ja tukemaan maailmanlaajuisia käytännesääntöjä, joiden tarkoituksena on välttää "aivovienti" kehitysmaista kehittyneisiin maihin; katsoo, että EU:n tuella ja kansainvälisellä tuella olisi varmistettava henkilöresurssien pitkän aikavälin rahoittaminen sijoituksena terveydenhuoltojärjestelmään; 25. katsoo, että vesihuoltoon, viemäröintiin ja vesi-infrastruktuuriin tehtävät investoinnit sekä tiedon lisääminen terveyden, puhtaan veden, viemäröinnin ja hygienian välisistä yhteyksistä ovat erittäin tärkeitä veden välityksellä leviävien tautien torjumisessa ja terveydenhuoltojärjestelmien toiminnassa; Tutkimus ja kehittäminen 26. on tyytyväinen kansanterveydestä, innovoinnista, terveyttä koskevasta keskeisestä tutkimuksesta ja teollis- ja tekijänoikeuksista annettuun maailman terveyskokouksen päätöslauselmaan, jolla edistetään terveyttä koskevan tutkimuksen tarpeiden ja painopistealojen määrittelyä kehitysmaiden osalta; 27. on tyytyväinen siihen, että laiminlyödyt sairaudet on sisällytetty EU:n seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ja että erityistä huomiota kiinnitetään translaatiotutkimukseen; kehottaa komissiota tukemaan laitoksia, jotka haluavat tehdä yhteistyötä näitä aloja koskevissa julkisen terveydenhoidon hankkeissa, ja varmistamaan, että julkisista varoista rahoitetun tutkimuksen tuloksena saadut uudet lääkkeet säilyvät kaikkien saatavilla; 28. huomauttaa, että EU:n tasolla ja kansainvälisellä tasolla lisääntynyttä poliittista sitoutumista on nyt tuettava pitkän aikavälin taloudellisella tuella ja tiiviimmällä yhteistyöllä kumppanimaiden, akatemioiden ja teollisuuden välillä, jotta saavutettaisiin tuloksia uusien diagnosointivälineiden ja turvallisten ja tehokkaiden lääkkeiden kehittämisessä; 29. tunnustaa EDCTP:n aseman kliinisten kokeiden järjestämisessä uusista lääkkeistä ja rokotteista, jotka sopivat paikallisiin kliinisiin, eettisiin ja yhteiskunnallisiin oloihin maissa, joissa sairaudet ovat endeemisiä, ja kehottaa laajentamaan EDCTP:n toimintaa siten, että se koskisi myös muita laiminlyötyjä sairauksia ja kliinisen kehittämisen muita vaiheita (vaiheet I ja IV); 30. kehottaa käyttämään enemmän sukupuolen mukaan eriytettyjä lääkkeiden kliinisiä kokeita; korostaa, että lääketieteen tutkijoita on valistettava enemmän miesten ja naisten erilaisista elämäntavoista ja elinoloista, jotta ne otettaisiin huomioon uusien lääkkeiden ja rokotteiden kehittämisessä; 31. tukee paikallisten tutkimushankkeiden, kliinisten kokeiden ja tuotantovalmiuksien vahvistamista, mukaan luettuna alueellisten ja kansallisten geneerisiä lääkkeitä tuottavien teollisuudenalojen kehittämistä sairauksista kärsivillä alueilla ja yhdennettyjen hankkeiden kehittämistä uusien sairauksien tunnistamisesta uusien lääkkeiden kehittämiseen ja tuottamiseen, ja kehottaa tekemään tutkimusta, johon sisältyy toimintaa ja terveydenhuoltojärjestelmiä koskevaa tutkimusta ja jonka tavoitteena on tehostaa toimenpiteiden tehokkuutta ja jossa otetaan huomioon lääkkeiden määräämiseen, käyttöön, saatavuuteen, edullisuuteen ja jakeluun liittyvät kulttuuriset kysymykset; 32. kehottaa edistämään sellaisia toimenpiteitä, joilla parannetaan lääkkeiden saatavuutta ja edullisuutta, mukaan luettuna halvat porrastetut hinnat, lahjoitukset ja alennukset, innovointipalkinnot, verohyvitykset, kannusteet sekä rokotteita koskevat ennakkohankintasitoumukset ja ennakkomarkkinasitoumukset, joilla avunantajat esittävät erityisen sitoumuksen tukea ennalta sovittujen normien mukaisten rokotteiden ostamista, sekä tuotantoteknologian ja ammattitaidon siirtäminen maihin, joissa taudit ovat endeemisiä; 33. on tyytyväinen innovatiivisiin lähestymistapoihin, kuten ennakkomarkkinasitoumuksiin, joilla nopeutetaan kehitysmaissa käytettävien lääkkeiden ja rokotteiden kehittämistä ja lisätään niiden tuotantoa; 34. katsoo, että lääkkeiden tarkastusten ja rekisteröinnin pitäisi vastata niiden valtioiden tavoitteita, joissa taudit ovat endeemisiä, ja että olisi luotava erityisiä menettelyjä, joilla laiminlyötyjen sairauksien hoidossa käytettävien lääkkeiden riski-hyöty-suhdetta voitaisiin arvioida paremmin; 35. katsoo, että julkisen ja yksityisen sektorin kehitysyhteistyöhankkeet ovat onnistunut keino kehittää yhteistyötä lääkeyhtiöiden ja julkisen tutkimuksen välillä innovatiivisten hoitomuotojen kehittämiseksi ja valmiuksien kehittämisen tehostamiseksi; 36. muistuttaa, että kehitysmaat voivat teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS-sopimus) nojalla toimia joustavasti erityisesti taloudellista hyötyä tuottamattomilla aloilla, jotka eivät kuulu OECD:n markkinoihin, mutta että niiden on samalla säilytettävä kannusteet teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamisella ja puuttumalla lääkkeiden rekisteröintiin ja markkinointiin liittyviin sääntelyä koskeviin kysymyksiin; katsoo, että nämä oikeudet voivat olla hyödyllisiä lääketeollisuuden kanssa ratkaistavissa mahdollisissa kiistoissa, jotka koskevat uusien lääkkeiden lupamenettelyitä ja tekijänoikeuksia silloin, kun terveydenhuollon alalla on kyseessä erittäin tärkeä yleinen etu; 37. korostaa, miten esimerkillisesti Brasilia on äskettäin käyttänyt teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen (TRIPS-sopimus) tarjoamia lääkkeiden pakollista lupamenettelyä ja muita tekijänoikeuksiin liittyviä seikkoja koskevia kaikkia mahdollisuuksia; 38. on erittäin huolestunut siitä, että joidenkin AKT-maiden hallitukset perivät tariffeja, tuontitulleja ja veroja aktiivisista lääkeaineista, lopullisista lääketuotteista ja rokotteista, minkä takia köyhillä yhteisöillä ei ole varaa hankkia lääkkeitä; kehottaa Euroopan komissiota tutkimaan tätä asiaa ja kannustamaan hallituksia poistamaan tällaiset verot; 39. korostaa, että reseptilääkkeitä on käytettävä ohjeiden mukaisesti vastustuskykyisten kantojen kehittymisen estämiseksi ja että on pyrittävä käyttämään lyhytkestoisempia lääkekuureja, lääkkeiden yhdistelmiä ja vakioannoksia aina kun se on mahdollista; 40. kehottaa AKT-maita ja EU:ta tehostamaan väärennettyjen lääkkeiden vastaisia toimia tukemalla lääketuotteiden ja -aineiden tehokasta laadunvalvontaa, vahvistamalla tullin ja poliisin välistä yhteistyötä ja toimimalla sellaisen kansainvälisen yleissopimuksen hyväksi, jonka tavoitteena on kriminalisoida väärennettyjen lääkkeiden tuottaminen ja myynti; 41. kehottaa AKT-maita sitoutumaan artemisiinipohjaisten yhdistelmälääkkeiden käyttöönottoon ja nopeuttamaan sitä, sillä artemisiinin katsotaan olevan malarian tehokkain hoitokeino; kehottaa avunantajia rahoittamaan artemisiini-yhdistelmälääkkeitä ja tukemaan niiden hankkimista, esikarsintaa ja tuottamista; 42. korostaa kehittyneiden maiden ja kehitysmaiden yhteistä etua esimerkiksi mikrobilääkeresistenssin valvonnassa ja parempien antiviraalisten lääkkeiden ja rokotteiden löytämisessä influenssaa varten; huomauttaa, että laiminlyötyjen sairauksien tutkimuksella voi olla myönteisiä sivuvaikutuksia muiden sairauksien ymmärtämiseen, ja että esimerkiksi rokotteita ja vastustuskykyä koskeva tutkimus voi lisätä tietoa allergioista, jotka vaivaavat yhä useampia ihmisiä Euroopassa; 43. kehottaa panemaan täytäntöön tuberkuloosin torjumista maailmanlaajuisesti koskevan Global Plan to Stop TB -ohjelman ja katsoo, että tuberkuloosin, myös MDR-TB:n diagnosoimisessa tarvitaan kiireesti uusia ja nopeita testejä, joita voidaan käyttää myös resursseilta rajoitetuissa olosuhteissa; kehottaa myös toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että kaikki kehitteillä olevat tuberkuloosilääkkeet testataan myös MDR-kantaa sairastavilla potilailla; 44. katsoo, että HIV/Aidsin muodostamaan vitsaukseen on puututtava siten, että kaikille annetaan mahdollisuus ehkäisyyn, hoitoon ja huolenpitoon, mukaan luettuna antiviraalilääkkeiden saatavuus, vapaaehtoinen neuvonta ja testaus, sekä siten, että ponnisteluja mikrobisidien ja rokotteiden kehittämiseksi tehostetaan; 45. kehottaa kansainvälistä avunantajayhteisöä tukemaan WHO:ta ja sen ennaltaehkäisevää kemoterapiastrategiaa loismatojen hoitamisessa käytettyjen lääkkeiden (albendatsoli, ivermektiini ja pratsikvanteli) riittävän ja luotettavan saannin lisäämiseksi, jotta loismatotartuntoja voitaisiin estää ja hoitaa ja jotta voitaisiin perustaa maailmanlaajuinen hankintapalvelu; 46. kehottaa AKT-maita ja EU:ta sitoutumaan henkisistä sairauksista ja neurologisista sairauksista ja vammoista kärsivien henkilöiden hoidon tehostamiseen kehittämällä ensihoitoa ja yhteisössä tapahtuvaa kuntoutusta ja lisäämällä samalla yleisön ja ammattilaisten tietämystä asiasta sekä torjumalla leimautumista ja syrjintää; 47. katsoo, että diabeteksen kaltaisten tautien diagnosointiin, hallintaan ja hoitamiseen liittyvät palvelut voisivat pelastaa useita henkiä ja vähentää työkyvyttömyyttä ja että erityisesti insuliinin ja lääkkeiden saatavuutta olisi parannettava, asiantuntijoiden verkostoja perustettava ja asiantuntijakoulutusta tarjottava; 48. kehottaa AKT-maiden hallituksia ja komissiota tukemaan ohjelmia, joilla torjutaan ja hoidetaan obstetrista fistulaa, mukaan luettuna laillista avioitumisikää koskevan lainsäädännön täytäntöönpano, obstetrisen hoidon ja lisääntymisterveyttä koskevan koulutuksen yleinen saatavuus sekä tyttöjen ja naisten sosiaalinen kuntouttaminen hoidon jälkeen; 49. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Maailman terveysjärjestölle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, Maailmanpankille ja kansainväliselle valuuttarahastolle. [1] AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 22. marraskuuta 2007 Kigalissa (Ruanda). [2] Kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus, osa I, 1 jakso, EUVL C 46, 24.2.2006. [3] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. [4] EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4. [5] KOM(2005)0132. [6] KOM(2002)0129, s. 12. [7] KOM(2005)0642. [8] http://www.who.int/whr/2006/whr06_en.pdf [9] Maailman terveyskokouksen päätöslauselma 59.24, 27. toukokuuta 2006. [10] EUVL L 412, 30.12.2006. [11] EUVL C 120, 30.4.2004, s. 29. [12] EUVL C 80, 1.4.2005, s. 23. [13] EUVL C 192 E, 17.8.2006, s. 350. [14] Abujan julkilausuma HIV/aidsista, tuberkuloosista ja muista vastaavista tartuntataudeista, annettu 27. huhtikuuta 2001. --------------------------------------------------