Päätöslauselma [1]

suorien ulkomaisten sijoitusten vaikutuksista Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

- kokoontui Kigalissa (Ruanda) 19.– 22. marraskuuta 2007,

- ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan,

- ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen [2] tavoitteet sijoitusten ja yksityisen sektorin kehitystuen sekä kaupan alalla,

- ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) raportit investoinneista maailmassa vuosina 2005 ja 2006 sekä sen vuonna 2006 antaman taloudellista kehitystä Afrikassa koskevan raportin Economic Development in Africa: Rethinking of the Role of Investment,

- ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien teollisen kehityksen järjestön (UNIDO) vuosina 2005 ja 2006 antamat raportit, jotka koskevat ulkomaisista sijoittajista Afrikassa tehtyjä tutkimuksia,

- ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2002 antamansa Kapkaupungin julistuksen, joka koskee tulevia kauppaneuvotteluja uusien kauppasopimusten solmimista varten,

- ottaa huomioon vuonna 2000 annetun YK:n julistuksen vuosituhannen kehitystavoitteista ja sitoumuksesta köyhyyden poistamiseen,

- ottaa huomioon sitoumukset, jotka kansainvälinen yhteisö teki Yhdistyneiden kansakuntien kehitysrahoituskonferenssissa (Monterrey, 2002), erityisesti sitoumukset kansainvälisten resurssien vapauttamisesta, taloudellisten varojen nettovirran tehostamisesta ja teknisestä yhteistyöstä kehitysyhteistyön alalla muun muassa vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi,

- ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.126/07/fin.),

A. ottaa huomioon, että suorat ulkomaiset sijoitukset ovat tärkeässä osassa kohdevaltioiden kehitysprosessissa, erityisesti koska ne tarjoavat pääomaa ja teknologiaa ja lisäävät siten taitoja, tietotaitoa ja markkinoille pääsyä, mikä edistää resurssien käytön tehostamista ja lisää tuottavuutta,

B. ottaa huomioon, että yksityistä pääomaa on viime vuosina virrannut kehitysmaihin entistä enemmän ja että sen merkitys viralliseen kehitysapuun rinnastettavana rahoituslähteenä on kasvanut,

C. ottaa huomioon, että suorat ulkomaiset sijoitukset edistävät kasvua liittämällä uusia toimintatapoja ja teknologioita kohdevaltion tuotantoprosessiin ja että ne voivat edistää tarjontavalmiuksia AKT-maissa ja edistää sellaisen dynaamisen investointi- ja vientiverkoston kehittämistä, joka voisi auttaa kyseisiä maita saavuttamaan niiden taloudellista kasvua ja kehitystä koskevat tavoitteensa, mukaan luettuna vuosituhannen kehitystavoitteet,

D. katsoo, että suorat ulkomaiset sijoitukset voivat olla tärkeässä osassa Afrikan talouksien muuttamisessa, mutta että vaikutus riippuu sijoitusten laadusta ja määrästä; katsoo, että EU:n ja Afrikan välisissä suhteissa haasteena on tarkastella kriittisesti sitä, miten voidaan houkutella ja säännellä sellaisia suoria ulkomaisia sijoituksia, jotka tukevat tasapuolista kasvua, lisäävät työllisyyttä ja tukevat ja parantavat paikallista teollisuutta,

E. ottaa huomioon suorien ulkomaisten sijoitusten esteet, jotka vaihtelevat suuresti AKT-maiden alueiden välillä ja alueiden sisällä, mukaan luettuna muun muassa hallintoa koskevat peruskysymykset, oikeudelliset puitteet ja yritysilmasto, instituutioiden valta-asema, rahoituksen välityksen määrä ja sijaintiin liittyvät kysymykset, kuten liikenne ja infrastruktuuri, koulutus, koulutetun työvoiman saatavuus ja terveydenhuolto,

F. ottaa huomioon, että useimmissa AKT-maiden talouksissa on annettu lainsäädäntöä, jolla tarjotaan erilaisia takeita ja mahdollisuuksia ulkomaisille sijoittajille, mukaan luettuna vähäisemmät rajoitukset maan ja kiinteistöjen omistajuudelle, sekä valuuttakursseja koskevia rajoituksia, joilla ulkomaisille sijoittajille taataan oikeus pääoman ja tuottojen kotiuttamiseen,

G. ottaa huomioon, että useat AKT-maiden taloudet ovat antaneet lainsäädäntöä, jonka nojalla ulkomaiset sijoittajat voivat osallistua yksityistämisohjelmiin ja jolla sijoittajille annetaan runsaita verokannusteita,

H. ottaa huomioon, että AKT-maat ovat tehneet 210 kahdenvälistä sijoitussopimusta EU:n jäsenvaltioiden kanssa ja että niitä tehdään lisääntyvässä määrin myös muiden kehittyvien maiden kanssa,

I. katsoo, että täydentävien taloudellisten varojen saatavuus, mukaan luettuna suorien ulkomaisten sijoitusten ja kauppamahdollisuuksien lisääntyminen, on erittäin tärkeää AKT-maiden taloudellisen ja sosiaalisen vakauden ja kestävän kehityksen kannalta,

Suorien ulkomaisten sijoitusten merkitys

1. katsoo, että kun otetaan huomioon, että resurssit eivät riitä pitkän aikavälin kehityksen rahoittamiseen ja että vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttaminen vuoteen 2015 mennessä vaikuttaa yhä vaikeammalta, suorien ulkomaisten sijoitusten houkutteleminen on noussut merkittävään asemaan talouden uudistamisstrategioissa;

2. korostaa, että AKT-maita on tuettava useampien suorien ulkomaisten sijoitusten ja asianmukaisen teknologian siirron houkuttelemisessa niiden kehityksen ja kilpailukyvyn edistämiseksi;

3. katsoo, että suorien ulkomaisten sijoitusten houkuttelemista koskevaa politiikkaa olisi tarkasteltava uudelleen ja että olisi kiinnitettävä tarkkaan huomiota kustannus-hyötynäkökulmaan, myös ympäristön pilaantumiseen, sekä sosiaalisiin ongelmiin ja kansallisen talouden panokseen kestävää kehitystä koskevien tavoitteiden saavuttamisessa;

Yritysympäristö

4. korostaa uudelleen AKT-maiden päävastuuta omasta kehityksestään ja kansallisten toimien ratkaisevaa merkitystä kehityspyrkimyksissä, mukaan luettuna makrotalouden kestävä vakaus ja liiketoimintaympäristö;

5. korostaa sijaintiin liittyvien kysymysten, kuten taloudellisen ja sosiaalisen infrastruktuurin, liiketoimintaympäristön, paikallisten markkinaolojen, resurssien saatavuuden, sijoituksia edistävien ennakoivien aloitteiden ja varojen saatavuuden ratkaisevaa vaikutusta päätöksiin sijoitusten tekemisestä kohdemaahan;

6. on tyytyväinen suurempaan huomioon, jota on kiinnitetty hallinnon vahvistamiseen ja avoimuuteen sen varmistamiseksi, että myös köyhät voivat nauttia saavutetuista eduista;

7. korostaa, että julkisten investointien on lisäännyttävä useissa AKT-maissa edelleen huomattavasti, jotta kyseisillä alueilla selvittäisiin korkeista kuljetuskustannuksista, yleisesti pienistä markkinoista, heikkotuottoisesta maataloudesta, maatalouden kannalta haitallisista ilmasto-oloista, tautien yleisyydestä ja ulkomaisen teknologian hitaasta leviämisestä;

Eurooppalaisten suorien ulkomaisten sijoitusten edistäminen

8. tunnustaa, että kohdevaltion houkuttelevat tekijät — vetävät tekijät — ja alueellinen yhteistyö voivat lisätä rahoitusjärjestelmän vakautta, edistää politiikan koordinointia, parantaa infrastruktuurin suunnittelua ja lisätä teollisen kehityksen dynaamisuutta, mikä voi edistää suotuisampia sijoitusoloja sekä kotimaisille että ulkomaisille yrityksille;

9. kehottaa AKT-maita syventämään asteittain niiden alueellista yhdentymistä koskevia aloitteita ja työvoiman jakautumista;

10. korostaa kotimaisten vaikuttimien — työntävien tekijöiden — kuten muun muassa markkina- ja kauppaolojen, liiketoimintaolojen ja kotimaan hallituksen politiikan ratkaisevaa merkitystä;

11. kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota valvomaan ja tarkastamaan jatkossakin tiukasti eurooppalaisia ylikansallisia yhtiöitä, erityisesti herkillä aloilla, ja asettamaan ne suurempaan vastuuseen yhteiskunnallisista kysymyksistä, jakamaan hankittuja tietoja kohdemaan päätöstentekijöiden kanssa ja suunnittelemaan kurinpidollisia toimia ja korvausjärjestelmiä, mikäli yritysten toiminta vahingoittaa selvästi kohdemaan taloutta;

12. kehottaa EU:n jäsenvaltioita sopimaan yhteisistä puitteista investointimahdollisuuksien markkinoinnille AKT-maiden osalta ja kannustamaan Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Belgian, Ranskan ja Alankomaiden lisäksi myös muita valtioita tekemään kahdenvälisiä sijoitussopimuksia;

13. kehottaa EU:n jäsenvaltioita sopimaan pikaisesti yhteisistä puitteista, jotka koskevat sijoituksia edistäviä innovatiivisia toimia, mukaan luettuna muun muassa konkreettisten taloudellisten kannusteiden ja muiden kannusteiden tarjoaminen valtioissa toimiville yrityksille ja instituutioille teknologian siirtämiseksi AKT-maihin sekä verohelpotusten myöntäminen yrityksille, jotka tekevät sijoituksia AKT-maihin; korostaa kuitenkin, että tällä ei voida korvata kehitysrahoitusta eikä varsinkaan helpommin ennakoitavaa julkista kehitysapua;

14. korostaa tarvetta analysoida suorien ulkomaisten sijoitusten yhteyttä paikallisiin sijoituksiin ja tarvetta käydä rakentavaa keskustelua siitä, miten ylikansallisten yhtiöiden ja paikallisten yritysten välisiä yhteyksiä voitaisiin edistää, mukaan luettuna tarve edistää julkisen ja yksityisen sektorin välistä vuoropuhelua sijoitusten suurimpien esteiden poistamiseksi;

15. on huolissaan siitä, että tarjolla ei ole tietoa kansallisista ja alueellisista vaikutuksista, joita sijoituksia koskevien säännösten sisällyttäminen talouskumppanuussopimuksiin aiheuttaa;

16. pyytää Euroopan komissiota tiedottamaan edustajakokoukselle kerran vuodessa EU:sta tehtyjen suorien ulkomaisten sijoitusten osuudesta verrattuna maailman muista osista tehtyihin suoriin ulkomaisiin sijoituksiin;

Cotonoun sopimuksen mukaisten välineiden käyttö suorien ulkomaisten sijoitusten edistämiseksi

17. kehottaa Euroopan investointipankkia vahvistamaan investointikehystä ja parantamaan sen toimintaa, jotta kyseisestä välineestä tehtäisiin käyttökelpoinen resurssi AKT-maiden yksityiselle sektorille;

18. kehottaa Cotonoun sopimuksen osapuolia asettamaan investointikehyksen tehtäväksi sen nykyisen tehtävän lisäksi myös sijoitusten edistämisen, erityisesti tekemällä kehyksestä välineen, jolla voidaan edistää yhteisyrityksiä;

19. kehottaa Euroopan komissiota ja Cotonoun sopimuksen osapuolia perustamaan 10. EKR:n puitteissa riittävää rahoitusta saavan AKT:n investointitakauslaitoksen, josta säädetään Cotonoun sopimuksen 77 artiklan 4 kohdassa;

20. korostaa, että AKT:n ja EU:n yhteisten laitosten — yritystoiminnan kehittämiskeskuksen ja maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen — tehtävät ja valtuudet olisi määriteltävä uudelleen, jotta niiden tehtäväksi annettaisiin toteuttaa kohdennettuja investointeja edistäviä toimia ja jotta ne lisäisivät rahoitusta tavoitteen mukaisesti;

21. kehottaa Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita lisäämään taloudellista ja teknistä tukea AKT:n kansallisille ja alueellisille sijoitusten edistämiskeskuksille, sekä valtuuttamaan ne "ulospäin suuntautuviin" sijoituksiin;

22. korostaa tarvetta puuttua erityisesti AKT:n ja EU:n yhteistyön puitteissa rakenteellisiin puutteisiin, joita AKT-maat kohtaavat houkutellessaan ja pitäessään yllä suorien ulkomaisten sijoitusten virtaa; kehottaa Cotonoun sopimuksen kaikkia osapuolia kiinnittämään erityistä huomiota resurssien käyttöönottoon infrastruktuurin kehittämistä, sosiaalisia ja taloudellisia sijoituksia ja hyvää hallintotapaa varten;

23. korostaa tarvetta varmistaa, asianmukaisen politiikan ja instituutioiden avulla että suorien ulkomaisten sijoitusten odotettu lisääntyminen AKT-maissa, erityisesti luonnonvarojen alalla, vaikuttaa kehitykseen tasapainoisesti; kehottaa AKT-maita täyttämään kehitystä koskevat sitoumuksensa tämän asian osalta ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan tätä prosessia;

24. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Maailmanpankille, Euroopan investointipankille ja Afrikan kehityspankille.

[1] AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 22. marraskuuta 2007 Kigalissa (Ruanda).

[2] EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

--------------------------------------------------