Euroopan talousyhteisön ja Liettuan tasavallan välisiä kalastussuhteita koskeva sopimus



Virallinen lehti nro L 056 , 09/03/1993 s. 0010 - 0012

Suomenk. erityispainos Alue 4 Nide 5 s. 0015

Ruotsink. erityispainos Alue 4 Nide 5 s. 0015



Euroopan talousyhteisön ja Liettuan tasavallan välisiä kalastussuhteita koskeva SOPIMUS EUROOPAN TALOUSYHTEISÖ, jäljempänä "yhteisö", ja LIETTUAN TASAVALTA, jäljempänä "Liettua", jäljempänä "sopimuspuolet", jotka OTTAVAT HUOMIOON yhteisön ja Liettuan läheiset suhteet ja erityisesti yhteisön ja Liettuan välisen yhteistyösopimuksen perusteella syntyneet suhteet sekä yhteisön ja Liettuan yhteisen halun lujittaa näitä suhteita, PITÄVÄT MIELESSÄ yhteisen halunsa varmistaa kalakantojen säilyttämisen ja järkiperäisen hoidon niiden rannikoihin rajoittuvilla vesialueilla, OTTAVAT HUOMIOON molempien sopimuspuolten allekirjoittaman Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, VAHVISTAVAT, että rantavaltioiden on laajentaessaan sitä aluetta, jolla kalavarat kuuluvat niiden lainkäyttövaltaan, ja käyttäessään näillä alueilla täysivaltaisia oikeuksiaan näiden kalavarojen tutkimiseen, hyväksikäyttämiseen, säilyttämiseen ja hoitoon noudatettava kansainvälisen oikeuden periaatteita, PITÄVÄT MIELESSÄ, että Liettua on perustanut talousvyöhykkeen, jolla yksinomaan Liettua käyttää täysivaltaisia oikeuksiaan kyseisen vyöhykkeen elollisten luonnonvarojen tutkimiseen, hyväksikäyttämiseen, säilyttämiseen ja hoitoon; yhteisö on sopinut, että sen jäsenvaltioiden kalastusvyöhykkeiden rajat, jäljempänä "yhteisön kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvat vyöhykkeet", ulotetaan 200 meripeninkulman päähän, jolloin kalastuksen harjoittamista näiden rajojen sisäpuolella koskee yhteisön yhteinen kalastuspolitiikka, PITÄVÄT MIELESSÄ, että osa Itämeren kalavaroista muodostuu molempien sopimuspuolten kalastajien hyödyntämistä yhteisistä kalakannoista tai toisistaan riippuvaisista kalakannoista, ja että näiden kalakantojen tehokas säilyttäminen ja järkiperäinen hoito voidaan saavuttaa ainoastaan sopimuspuolten välisellä yhteistyöllä ja asianmukaisissa kansainvälisissä toimielimissä, erityisesti kansainvälisessä Itämeren kalastuskomissiossa, OVAT VAKUUTTUNEITA siitä, että molemmat sopimuspuolet ovat kiinnostuneita kalastuksesta toisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla Itämeren alueella, PYRKIVÄT lujittamaan keskinäistä taloudellista yhteistyötä merikalastuksen alalla, erityisesti edistämällä yhteisyritysten perustamista, ja HALUAVAT vahvistaa kumpaakin sopimuspuolta kiinnostavan kalastustoiminnan edellytykset ja yksityiskohtaiset säännöt, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä kummankin sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden ja niihin liittyvien alueiden kalakantojen järkiperäisen säilyttämisen ja hoidon varmistamiseksi. Sopimuspuolet pyrkivät sopimaan joko suoraan kolmansien sopimuspuolten kanssa tai asianmukaisten alueellisten toimielinten välityksellä kalakantojen järkiperäistä säilyttämistä ja hyödyntämistä koskevista toimenpiteistä sekä erityisesti suurimmasta sallitusta saaliista ja sen jakamisesta. 2 artikla Kumpikin sopimuspuoli antaa toisen sopimuspuolen kalastusaluksille luvan kalastaa sen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla Itämeren alueella seuraavien määräysten mukaisesti. 3 artikla 1. Kumpikin sopimuspuoli määrää tarvittaessa, jollei odottamattomista olosuhteista aiheudu muutoksia ja ottaen huomioon tarpeen hoitaa elollisia luonnonvaroja järkiperäisesti, vuosittain kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaansa kuuluvan alueen osalta: a) yksittäisten kalakantojen tai kalakantaryhmien suurimman sallitun saaliin ottaen huomioon tarkimmat käytettävissä olevat tieteelliset tiedot, kalakantojen keskinäisen riippuvuuden, toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen tekemän työn sekä muut asian kannalta merkitykselliset seikat, b) asianmukaisten neuvottelujen jälkeen toisen sopimuspuolen kalastusaluksille myönnettävät osuudet asetetun tavoitteen mukaisesti siten, että sopimuspuolten välisissä kalastussuhteissa saavutetaan molempia sopimuspuolia tyydyttävä tasapainotila, c) vastavuoroiset alueelle pääsyä koskevat sopimukset kalakantojen yhteistä hallintoa koskevien ohjelmien perusteella, 2. Kumpikin sopimuspuoli toteuttaa kaikki muut kalakantojen säilyttämistä ja elvyttämistä koskevat toimenpiteet, joita se pitää tarpeellisina sellaisen tason saavuttamiseksi, jolla saavutetaan mahdollisimman suuri ja vakaa tuotto. Tällaisten toimenpiteiden, kuten myös muiden kalastusmahdollisuuksien vuosittaisesta vahvistamisesta johtuvien toimenpiteiden osalta, otetaan huomioon tarve olla vaarantamatta tämän sopimuksen perusteella myönnettyjen kalastusoikeuksien täyttä hyväksikäyttöä. 4 artikla Kumpikin sopimuspuoli voi päättää, että toisen sopimuspuolen kalastusalusten harjoittama kalastustoiminta toisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella on luvanvaraista. Kalastuslisenssien myöntämistä koskevat rajoitukset vahvistetaan sopimuspuolten välisissä neuvotteluissa. Kummankin sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat riittävän ajoissa toiselle sopimuspuolelle tarvittaessa toisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella, sekä muut asian kannalta merkitykselliset ominaisuudet harjoitettavaan kalastukseen oikeutettujen kalastusalusten nimet ja rekisterinumerot. Toinen sopimuspuoli myöntää sen jälkeen lisenssit sovituin rajoituksin. 5 artikla 1. Kumpikin sopimuspuoli toteuttaa aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sen alukset ja sellaisten kolmansien maiden alukset, joille on myönnetty kalastusoikeudet, noudattavat kaikkia sopimuspuolten keskenään sopimia säilyttämistoimenpiteitä tämän sopimuksen mukaisesti. 2. Sopimuspuolen kalastusalukset, jotka harjoittavat toimintaansa toisen sopimuspuolen kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella, noudattavat säilyttämis- ja valvontatoimenpiteitä sekä myös muita tällä alueella harjoitettavaa kalastustoimintaa sääteleviä sääntöjä ja määräyksiä. 3. Kumpikin sopimuspuoli ilmoittaa asiaankuuluvalla tavalla toiselle sopimuspuolelle kaikista sen lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella harjoitettavaa kalastustoimintaa säätelevistä uusista toimenpiteistä tai edellytyksistä. 4. Kummankin sopimuspuolen säilyttämistarkoituksessa toteuttamien kalastuksen säätelytoimenpiteiden on perustuttava puolueettomiin ja tieteellisiin näkökohtiin eivätkä ne saa syrjiä toista sopimuspuolta tosiasiallisesti tai oikeudellisesti. 5. Kumpikin sopimuspuoli voi kalastusta koskevaan lainsäädäntövaltaansa kuuluvalla alueella toteuttaa kansainvälisen oikeuden sääntöjen mukaisesti ja keskinäisestä sopimuksesta toimenpiteet, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että toisen sopimuspuolen alukset noudattavat tämän sopimuksen määräyksiä. 6 artikla Sopimuspuolet sitoutuvat toimimaan yhteistyössä ja tarvittavien tieteellisten tutkimusten helpottamiseksi erityisesti, kun ne koskevat: a) sopimuspuolten kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvien alueiden kalakantoja näiden kalakantojen kalastusta koskevien säätelytoimenpiteiden mahdollisimman suuren yhdenmukaisuuden aikaansaamiseksi; b) sopimuspuolten kalastusta koskevaan lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla ja näiden alueiden ulkopuolella niihin rajoittuvilla alueilla esiintyviä molempia sopimuspuolia kiinnostavia kalakantoja. 7 artikla Osallistuakseen kalatalousalalla työskentelevien henkilöiden teknisen osaamisen ja ammattitaidon kehittämiseen yhteisö kiinnittää erityistä huomiota vuosittain käytävissä neuvotteluissa vahvistettavien määräysten mukaisesti Liettuan kalatalousalaan liittyviin koulutustarpeisiin. Liettua käyttää tähän tarkoitukseen saamansa taloudellisen tuen yhteisön etuja vahingoittamatta. 8 artikla 1. Sopimuspuolet edistävät yhteisöön ja Liettuaan sijoittautuneiden yritysten välisten yhteisyritysten perustamista. 2. Liettua tukee tällaisten yhteisyritysten perustamiselle ja toiminnalle suotuisan ja vakaan ilmapiirin edistämistä ja ylläpitämistä. Tätä varten Liettua soveltaa erityisesti sijoituksia suosivia ja suojaavia määräyksiä varmistaakseen kaikille tällaisten yhteisyritysten osakkaina oleville yhteisön yrityksille syrjimättömän, tasapuolisen ja oikeudenmukaisen kohtelun. 3. Liettua myöntää meren kalavarojen hyödyntämistarkoituksessa maahan sijoittautuneille yhteisyrityksille sen kalastusvyöhykkeellä harjoitettavan toiminnan edellyttävät luvat. 4. Yhteisö voi vuosittain käytävissä neuvotteluissa vahvistettavien määräysten mukaisesti tukea Liettuaa toimissa, joiden tarkoituksena on tässä artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttaminen. Liettua käyttää tähän tarkoitukseen saamansa taloudellisen tuen yhteisyrityksissä olevien yhteisön jäseniä olevien osapuolten etuja vahingoittamatta. 9 artikla Sopimuspuolet ottavat huomioon yhteisön Liettualle 7 ja 8 artiklan mukaisesti myöntämän taloudellisen tuen niiden pyrkiessä molempia sopimuspuolia tyydyttävään tasapainoon keskinäisissä kalastussuhteissaan. 10 artikla 1. Sopimuspuolet neuvottelevat keskenään tämän sopimuksen täytäntöönpanoon ja moitteettomaan toimintaan liittyvistä kysymyksistä. 2. Jos tämän sopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta aiheutuu erimielisyyttä, sopimuspuolet neuvottelevat asiasta keskenään. 11 artikla 1. Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta millään tavoin sopimuspuolten kantoihin merioikeutta koskevissa kysymyksissä eivätkä rajoita niitä. 2. Tehdyllä sopimuksella ei rajoiteta Liettuan ja Euroopan talousyhteisön jäsenvaltioiden yksinomaisten talousvyöhykkeiden tai kalastusvyöhykkeiden rajojen vahvistamista. 12 artikla Tätä sopimusta sovelletaan yhtäältä alueisiin, joilla sovelletaan Euroopan talousyhteisön perustamissopimusta mainitussa sopimuksessa määrätyillä edellytyksillä, ja toisaalta Liettuan tasavallan alueeseen. 13 artikla Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen, että tätä tarkoitusta varten tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen. 14 artikla Tämä sopimus on aluksi tehty kymmeneksi vuodeksi sen voimaantulopäivästä. Jollei jompikumpi sopimuspuoli sano sopimusta irti ilmoittamalla asiasta vähintään yhdeksän kuukautta ennen tämän ensimmäisen voimassaoloajan päättymistä, sen voimassaolo jatkuu aina kuusi vuotta kerralla jos irtisanomisilmoitusta ei ole tehty viimeistään yhdeksän kuukautta ennen kunkin jakson päättymistä. Vilnassa 14 päivänä heinäkuuta 1992. Euroopan talousyhteisön puolestaLiettuan tasavallan hallituksen puolesta