FI Euroopan unionin virallinen lehti C 160/5

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

TORSTAINA 2. JOULUKUUTA 2014 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2015/C 160/02)

Sisältö

1. Aliravitsemuksen sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset AKT-maissa 5

2. Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komissaarin Neven Mimican julkilausuma 6

3. Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komissaarin Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely 6

4. Komission kyselytunti 6

5. Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta 7

6. Talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten raportti 7

7. Kyllä! Afrikka voi päästä tavoitteisiinsa! 7

8. Pienten kehittyvien saarivaltioiden erityiset haasteet ja tarpeet 7

9. Yksityisen sektorin kehitys- ja innovointistrategia kestävän kehityksen aikaansaamiseksi 8

TORSTAINA 2. JOULUKUUTA 2014 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

Istunto avattiin klo 9.00

PUHETTA JOHTI: Fitz A. JACKSON

Yhteispuheenjohtaja

1. Aliravitsemuksen sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset AKT-maissa

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Alban Bagbin (Ghana) ja Norbert Neuser

Norbert Neuser esitteli mietinnön.

Puheenvuorot: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Arne Gericke, Mohamed Ben Oumar (Niger), Catherine Bearder, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), João Ferreira, Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Tšad), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Francesc Gambús, Linda McAvan, Kashetu Kyenge, Job Yustino Ndugai (Tansania), Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio) ja Norbert Neuser.

Jäsenet olivat yhtä mieltä siitä, että aliravitsemus on lukuisten terveydellisten ja sosiaalisten ongelmien syy AKT-maissa, ja keskustelivat ruokavalion parantamismahdollisuuksista, elintarvikkeiden toimitusvarmuuden parantamisesta ja paikallisesta ruoan tuotannosta tilanteen korjaamiseksi. Osa AKT-maiden edustajista piti kiihkeitä puheenvuoroja aliravitsemuksen vaikutuksista oman maansa väestöön ja kehottivat kansainväliseen yhteistyöhön tämän usein näkymättömän ongelman poistamiseksi.

2. Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komissaarin Neven Mimican julkilausuma

Neven Mimica esitteli toimikautensa keskeisimmät tavoitteet: i) universaalin vuoden 2015 jälkeisen kehityspoliittisen ohjelman aikaansaaminen, jossa jokaisen maan on otettava vastuu omasta kehityksestään ja osallistuttava omalta osaltaan maailmanlaajuisiin toimenpiteisiin; ii) neuvottelu Cotonoun sopimuksen jälkeisistä puitteista, jotka pohjautuvat AKT–EU-kumppanuuden yhteisiin arvoihin; iii) kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden tehokkaampi edistäminen. Komission jäsen kiinnitti huomiota myös ebolaepidemiaan ja EU:n toimintaan sekä humanitaarisen avun että kehitysavun antamisessa taudin eniten koettelemille maille.

3. Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komissaarin Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Adjedoue Weidou (Tšad), Ismail Al Hag Musa (Sudan), Komi Selom Klassou (Togo), Norbert Neuser, Netty Baldeh (Gambia), Enrique Guerrero Salom, Davor Ivo Stier, David Ochieng (Kenia), Jean-Luc Schaffhauser, Lidia Senra, Louis Michel, Mame Balla Lo (Senegal), Bodil Ceballos, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), David Martin, Ahamada Soukouna (Mali), Louis André Dacoury-Tabley (Norsunluurannikko), Mikael Phillips (Jamaika), Mohamed Ben Oumar (Niger), Pedro Silva Pereira ja Hermann Razafimbelo (Madagaskar).

Keskustelussa keskityttiin muun muassa seuraaviin aiheisiin: nälän ja aliravitsemuksen torjunta, yksityisen sektorin rooli kestävän kehityksen edistämisessä, Yhdysvaltojen ja EU:n välisen transatlanttisen kauppa- ja investointikumppanuuden (TTIP) mahdolliset vaikutukset Afrikassa, ebolaepidemia, Etiopian ja Mauritanian ihmisoikeustilanne sekä AKT–EU-kumppanuuden tulevaisuus.

Komission jäsen Mimica vastasi jäsenten kysymyksiin catch-the-eye-menettelyn mukaisesti.

4. Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin kaiken kaikkiaan 31 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti. Komission jäsen Mimica vastasi suullisesti seuraavien jäsenten esittämiin lisäkysymyksiin:

Juan Carlos Girauta Vidalin kysymys nro 2 ebolan torjuntastrategiasta.

Enrique Guerrero Salomin kysymys nro 3 ebolasta.

Pedro Silva Pereiran kysymys nro 4 ebolaepidemian hallintaan saamisesta ja investoimisesta tehokkaisiin terveydenhoitojärjestelmiin Länsi-Afrikan maissa.

Arne Gericken kysymys nro 9 polion hävittämisestä.

Marielle de Sarnezin (puolesta Pavel Telička) kysymys nro 10 lääkkeiden saannin rahoittamisesta AKT-maissa.

Pavel Teličkan kysymys nro 12 koulutuksen uudistamisen ja siihen investoimisen tuesta Afrikassa.

Davor Ivo Stierin kysymys nro 17 hyvästä hallintotavasta, avoimuudesta ja vastuusta AKT-maiden luonnonvarojen hyväksikäytössä.

Catherine Bearderin kysymys nro 18 norsuista ja norsunluutuotteiden kaupasta.

David Martinin kysymys nro 21 Fidžin talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta.

Louis-Joseph Manscourin (puolesta David Martin) kysymys nro 22 yksityisen sektorin osallistumisesta kehitysyhteistyöhön.

Kashetu Kyengen kysymys nro 27 sulautumisesta ja kestävästä kehityksestä.

Seb Dancen (puolesta Linda McAvan) kysymys nro 30 seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksista Cotonoun sopimuksessa.

Kysymysten nro 11, 13 ja 16 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 1, 5, 6, 7, 8, 14, 15, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 28, 29 ja 31 esittäjät eivät olleet paikalla.

5. Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 27. täysistunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Edustajakokoukselle oli toimitettu asiakirja Strasbourgissa hyväksyttyjä päätöslauselmia koskevista jatkotoimenpiteistä. Neven Mimica esitteli asiakirjan keskeisimmät kohdat.

6. Talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten raportti

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtajan Xavier Verbovenin puheenvuoro – catch-the-eye-menettely

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtaja Xavier Verboven esitti yhteenvedon AKT-maiden ja EU:n talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien kokouksesta lokakuulta 2014.

Puheenvuorot: Mohamed Ben Oumar (Niger) ja Adjedoue Weidou (Tšad).

Jäsenet painottivat kansalaisjärjestöjen tärkeyttä ja niiden valmiuksien parantamisen tarvetta.

(Istunto keskeytettiin klo 12.35 ja sitä jatkettiin klo 15.06)

Fitz A. JACKSON Louis MICHEL Alhaj Muhammad MUMUNI ja Luis Marco AGUIRIANO NALDA Yhteispuheenjohtajat Yhteispääsihteerit

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

7. Kyllä! Afrikka voi päästä tavoitteisiinsa!

Pääkeskustelu

Nigerian entinen presidentti Olusegun Obasanjo kuvasi täysipainoisesti ja elävästi monimuotoisuuden kehittymistä Afrikan maissa viimeisen 50 vuoden aikana. Obasanjo korosti erityisesti viime vuosikymmenen aikana tapahtuneita muutoksia. Tänä aikana uudet mahdollisuudet ovat luoneet rauhan, demokratian, hyvän hallinnon talouden kehityksen ja ihmisarvon alueille uutta toivoa ja uusia tavoitteita. Hän painotti että Afrikka tarvitsee ennen kaikkea paikallisten vahvuuksien ja heikkouksien analyysiin perustuvaa rohkeaa johtajuutta ja tulevaisuudennäkymiä.

Puheenvuorot: Nick Westcott (EUH), Michael Gahler, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Netty Baldeh (Gambia), yhteispuheenjohtaja Louis Michel, João Ferreira, Joyce Laboso (Kenia), Laura Agea, James Munthali (Malawi), Jean-Luc Schaffhauser, Ahamada Soukouna (Mali), Joachim Zeller, Job Yustino Ndugai (Tansania), Adjedoue Weidou (Tšad), Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Mayria Gabriel ja Sanghone Sall (Senegal).

Jäsenet olivat suurelta osin samaa mieltä Afrikan nousun tavoitteista, mutta toivat myös esiin, että Afrikan unionin tasolla suunniteltavien tulevaisuudennäkymien sijaan yksilöllisiä toimintaohjelmia tulisi toteuttaa tehokkaammin. Jotkut jäsenet painottivat, että korruption vastaiset toimenpiteet ja tehokas verotus ovat avain velkahelpotukseen. Jäsenet keskustelivat myös maahanmuutosta, kulttuurisen monimuotoisuuden ja ihmisoikeuksien keskinäisestä suhteesta, köyhyyden poistamisesta, fundamentalismista ja kehitysavun ehdollisuudesta. Lisäksi keskusteltiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista, talouskumppanuussopimuksista ja työllisyyttä luovasta kasvusta.

Olusegun Obasanjo vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin.

(Kokous keskeytettiin klo 18.00 ja sitä jatkettiin klo 18.05)

8. Pienten kehittyvien saarivaltioiden erityiset haasteet ja tarpeet

Keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuorot: Andre Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Norbert Neuser, yhteispuheenjohtaja Fitz A. Jackson, Mikael Phillips (Jamaika), Catherine Bearder, Bodil Ceballos, Eleni Theocharous, Len Ishmael (Dominican yhteisö) ja Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet muistuttivat, että samoin kuin pienten kehittyvien saarivaltioiden kansainvälisen vuoden 2014 aikana, näiden valtioiden kohtaamien lukuisten haasteiden voittamiseksi tarvitaan määrätietoista toimintaa. Saarivaltiot ovat erityisen haavoittuvia ulkoisille häiriöille kuten luonnonkatastrofeille, ilmastonmuutokselle ja merenpintojen nousulle. Nykyinen keskustelu vuoden 2015 jälkeisestä kehityspoliittisesta ohjelmasta mahdollistaa näiden haasteiden tehokkaan ratkaisemisen. Pienten kehittyvien saarivaltioiden koko, kaukainen sijainti, eristyneisyys, kehityksen taso sekä riippuvuus ruoasta ja energiasta on myös huomioitava, kun näille maille laaditaan kehitysstrategiaa.

9. Yksityisen sektorin kehitys- ja innovointistrategia kestävän kehityksen aikaansaamiseksi

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Arnaldo Andrade Ramos (Kap Verde) ja Bogdan Brunon Wenta

Arnaldo Andrade Ramos (Kap Verde) ja Joachim Zeller (Bogdan Brunon Wentan puolesta) esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Theodor Dumitru Stolojan, Linda McAvan, Joyce Laboso (Kenia), Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Tšad), Ignazio Corrao, K. Hamudulu (Sambia), Francesc Gambús, Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet panivat merkille yksityisen sektorin tärkeän roolin osallistavassa ja kestävässä kehityksessä sekä sen, että yksityinen sektori on talouskasvun, työpaikkojen luonnin, tavaroiden ja palvelujen tuottamisen sekä kaupan ja innovoinnin keskeinen tekijä. He myös korostivat yksityisen sektorin kohtaamia haasteita ja panivat merkille tarpeen liike-elämälle suotuisampaan ympäristöön, jossa rahoituksen saanti on helpompaa ja markkinoille pääsy vaivattomampaa.

Arnaldo Andrade Ramos (Kap Verde) päätti keskustelun.

Istunto päättyi klo 19.15.