Euroopan atomienergiayhteisön ja Ukrainan ministerikabinetin yhteistyösopimus ydinturvallisuuden alalla



Virallinen lehti nro L 322 , 27/11/2002 s. 0033 - 0039



Euroopan atomienergiayhteisön ja Ukrainan ministerikabinetin yhteistyösopimus ydinturvallisuuden alalla EUROOPAN ATOMIENERGIA YHTEISÖ, jäljempänä "yhteisö", ja UKRAINAN MINISTERIKABINETTI, jäljempänä kumpikin yleisesti "sopimuspuoli" tai "sopimuspuolet" asiayhteyden mukaan, jotka PITÄVÄT MIELESSÄ, että 14 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoitetussa Euroopan unionin ja Ukrainan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa määrätään, että sopimuspuolet tekevät yhteistyötä ydinalalla muun muassa panemalla täytäntöön ydinturvallisuutta koskevan sopimuksen, PALAUTTAVAT MIELEEN, että Ukraina ja yhteisön jäsenvaltiot ovat ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen sopimuspuolia ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön jäseniä, PALAUTTAVAT MIELEEN, että Euroopan yhteisöjen komissio, jäljempänä "komissio", on muun muassa vastuussa säteilysuojelua koskevien perusstandardien laatimisesta, niiden täytäntöönpanon varmistamisesta sekä säteilyä koskevien tietojen keräämisestä ja seuraamisesta yhteisön tasolla, PALAUTTAVAT MIELEEN, että ympäristönsuojeluja yhteistyö kolmansien osapuolten kanssa yhteisön tasolla tässä yhteydessä on tärkeää, OTTAVAT HUOMIOON, että komissio toteuttaa ydinturvallisuutta koskevan yhteisön tutkimusohjelman, johon sisältyvät reaktoreiden turvallisuus, säteilysuojelu, jätehuolto, ydinvoimaloiden käytöstäpoisto ja purku sekä ydinmateriaaliin liittyvät turvatoimet, ja aikoo kehittää kyseisiä aiheita koskevaa kansainvälistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä tarkoituksena vaikuttaa osaltaan kansainvälisesti hyväksyttyjen ydinturvallisuutta koskevien periaatteiden ja suuntaviivojen määrittelyyn, OTTAVAT HUOMIOON, että Ukraina keskittyy panemaan täytäntöön olemassa olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta parantavia tutkimus- ja kehitysohjelmia sekä suunnittelemaan nykyisten ydinturvallisuusmääräysten mukaisia uusia ydinvoimaloita; lisäksi Ukraina keskittyy radioaktiivisen jätteen huoltoon sekä ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon ja purkuun liittyvien ongelmien ratkaisemiseen, PALAUTTAVAT MIELEEN, että Ukrainan ydinalalla harjoittaman sääntelytoiminnan tavoitteena on varmistaa ympäristön ja väestön sekä työntekijöiden suojeleminen säteilyltä kansainvälisesti hyväksyttyjen suuntaviivojen ja periaatteiden mukaisesti, TUNNUSTAVAT, että ydinenergian tuleva osuus koko Euroopan energiantarpeen tyydyttämisessä, monipuolistaminen, taloudellisuus ja ympäristö sekä yleensä väestö huomioon ottaen, riippuu myös tyydyttävien vastausten löytämisestä edellä mainittuihin turvallisuuskysymyksen sekä nykyisten ydinreaktoreiden turvallisuuden arvioimisesta ja siihen liittyvästä reaktoreiden vaatimusten mukaiseksi saattamisesta, PITÄVÄT MIELESSÄ ne erilaiset yhteensovitetut toimet, jotka yhteisön ja Ukrainan on tarkoitus toteuttaa, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Tässä sopimuksessa tarkoitettua yhteistyötä tehdään yksinomaan rauhanomaisessa tarkoituksessa keskinäisen hyödyn perusteella. Sillä myötävaikutetaan ydinturvallisuuden parantamiseen, tieteellisesti varmistettujen ja kansainvälisesti hyväksyttyjen ydinturvallisuutta koskevien suuntaviivojen määrittely ja soveltaminen mukaan luettuina. 2 artikla Yhteistyö on mahdollisimman laajaa ja sitä tehdään seuraavilla aloilla: a) Ydinreaktoreiden turvallisuutta koskeva tutkimus Turvallisuuskysymysten uudelleenarviointi ja analysointi erityisesti siltä osui kuin on kyse ydinreaktoreiden turvallisuuden vaikutuksesta ydinvoiman kehittämiseen; tarkoituksenmukaisten tekniikkojen yksilöinti ydinreaktoreiden turvallisuuden parantamiseksi muun muassa toimivia ja suunniteltuja ydinreaktoreita koskevan tutkimus- ja kehitystoiminnan sekä arviointitutkimusten avulla. b) Säteilysuojelu Tutkimus, sääntelyyn liittyvät kysymykset, turvallisuusstandardien kehittäminen ja koulutus; erityistä huomiota kiinnitetään pienten säteilyannosten vaikutuksiin, teolliseen altistumiseen, väestöön ja henkilöstöön kohdistuvien säteilyannosten ennustamiseen ja onnettomuuksien jälkeisen tilanteen hoitoon. c) Ydinjätehuolto Geologisiin muodostelmiin tapahtuvan loppusijoituksen arviointi ja optimoiminen sekä pitkäaikaisen jätteen huoltoon liittyvät tieteelliset näkökohdat. d) Ydinlaitosten käytöstäpoisto, dekontaminointi ja purku Ydinlaitosten käytöstäpoistoon ja purkuun tarkoitetut strategiat, radiologiset seikat mukaan lukien. e) Ydinmateriaalivalvontaa koskeva tutkimus- ja kehitystoiminta Valvontaan liittyvien ydinmateriaalin mittaustekniikkojen ja vertailumateriaalin luokittelun kehittäminen ja arviointi sekä ydinmateriaalin kirjanpito- ja valvontajärjestelmien kehittäminen. f) Ydinmateriaalin laittoman kaupan estäminen Yhteistyön on liityttävä ydinmateriaalin valvontamenetelmien ja -tekniikkojen edistämiseen. Muita yhteistyöalueita voidaan lisätä sopimuspuolten soveltamia menettelyjä noudattaen. 3 artikla 1. Yhteistyö toteutetaan erityisesti seuraavin keinoin: - teknisten tietojen vaihto muun muassa kertomusten, vierailujen, seminaarien ja teknisten kokousten avulla, - sopimuspuolten laboratorioiden ja/tai elinten välinen henkilöstövaihto, myös koulutusta varten, - näytteiden, materiaalien, välineiden ja laitteiden vaihto kokeellisiin tarkoituksiin, - tasapainoinen osallistuminen yhteisiin tutkimuksiin ja toimiin. 2. Sopimuspuolet ja/tai niiden elimet, joiden tehtäväksi ne ovat antaneet edellä mainitut toimet, voivat siinä laajuudessa kuin tarpeen sopia järjestelyistä yksittäisten yhteistyötoimien toteuttamisen laajuuden, ehtojen ja edellytysten vahvistamiseksi. Kyseisiin täytäntöönpanojärjestelyihin voivat kuulua muun muassa rahoitusjärjestelyt, toimien johtamisesta vastaavien nimittäminen ja yksityiskohtaiset määräykset tiedon levittämisestä ja henkisen omaisuuden oikeuksista. 3. Toimien päällekkäisyyden välttämiseksi sopimuspuolet pyrkivät sovittamaan yhteen tämän sopimuksen mukaiset toimensa ja muut ydinturvallisuuteen liittyvät kansainväliset toimet, joihin ne osallistuvat. 4 artikla 1. Tästä sopimuksesta johtuvien sopimuspuolten velvollisuuksien noudattamisen edellytyksenä on, että tarvittavat varat ovat käytettävissä. 2. Sopimuspuolet vastaavat itse niille yhteistyöstä aiheutuneista kustannuksista. 3. Teollisten toimien rahoitus ei kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan. 5 artikla 1. Yhteisön osalta tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joihin Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta sovelletaan. 2. Tässä sopimuksessa tarkoitettua yhteistyötä tehdään voimassa olevan lainsäädännön sekä sopimuspuolten tekemien kansainvälisten sopimusten mukaisesti. 3. Sopimuspuolet pyrkivät kaikin tavoin helpottamaan yhteistyön toteuttamiseen tarvittavien henkilöiden liikkuvuuteen, materiaalin ja laitteiden siirtoon sekä valuutansiirtoon liittyvien muodollisuuksien hoitamista asiaan sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. 6 artikla Tämän sopimuksen mukaisiin yhteistyötoimiin liittyvien tietojen, henkisen omaisuuden oikeuksien, teollisoikeudet mukaan luettuina, sekä patenttien ja tekijänoikeuksien käytöstä ja välittämisestä määrätään liitteissä, jotka ovat erottamaton osa tätä sopimusta. 7 artikla Sopimuspuolet pyrkivät ratkaisemaan kaikki tähän sopimukseen liittyvät kysymykset neuvottelemalla keskenään. 8 artikla 1. Perustetaan tämän sopimuksen soveltamisen valvomiseksi koordinointikomitea, johon kumpikin sopimuspuoli nimeää yhtä monta jäsentä. 2. Koordinointikomitea kokoontuu tarvittaessa vuorotellen yhteisössä ja Ukrainassa; näissä säännöllisissä kokouksissa: - tarkastellaan ja arvioidaan tämän sopimuksen mukaisen yhteistyön tilaa ja valmistellaan sitä käsitteleviä vuosikertomuksia, - määritetään yhteisesti tämän sopimuksen mukaisesti toteutettavat erityiset tehtävät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuspuolten itsenäistä päätöksentekoa omien ohjelmiensa osalta. 3. Ylimääräisiä kokouksia voidaan pitää erityiskysymysten käsittelemiseksi tai erityisissä olosuhteissa, jos kumpikin sopimuspuoli sitä haluaa. 9 artikla 1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet diplomaattinoottien vaihdolla ilmoittavat toisilleen sopimuksen voimaantulon edellyttämien sisäisten menettelyjensä päätökseen saattamisesta; sopimus on aluksi voimassa kymmenen vuotta(1). 2. Tämän jälkeen sopimuksen voimassaoloa jatketaan ilman eri toimenpiteitä viideksi vuodeksi kerrallaan, jollei jompikumpi sopimuspuoli kirjallisesti sano sopimusta irti tai pyydä kirjallisesti sen uudelleen neuvottelemista viimeistään kuusi kuukautta ennen sopimuksen voimassaolon päättymistä. 3. Tämä sopimus voidaan irtisanoa milloin tahansa kirjallisella ilmoituksella, jonka sopimuspuoli tekee kuusi kuukautta ennen sopimuksen aiottua voimassaolon päättymistä. 4. Tämän sopimuksen voimassaolon päättyminen ei vaikuta 6 artiklassa tarkoitettuihin oikeuksiin ja velvollisuuksiin. 10 artikla 1. Tätä sopimusta voidaan muuttaa sopimuspuolten yhteisellä kirjallisella suostumuksella niiden omien lainsäädäntöjen mukaisesti. Muutokset ovat erottamaton osa tätä sopimusta. 2. Jos tätä sopimusta muutetaan taikka se irtisanotaan tai neuvotellaan uudelleen, sopimuksen voimassaolo jatkuu entisessä muodossaan sellaisten yhteistyötoimien osalta, jotka on tosiasiallisesti aloitettu ennen muutoksen voimaantuloa taikka irtisanomisilmoituksen tai uudelleenneuvottelupyynnön esittämistä, kunnes kyseiset toimet ja niiden täytäntöönpanoon liittyvät järjestelyt on saatettu päätökseen, ei kuitenkaan kauemmin kuin yhden kalenterivuoden ajan alkuperäisessä muodossa olevan sopimuksen voimassaolon päättymisestä. Tehty Kiovassa 23. päivänä heinäkuuta 1999 kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen, tanskan ja ukrainan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica/På Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne/Für die Europäische Atomgemeinschaft/Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής Ενέργειας/For the European Atomic Energy Community/Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique/Per la Comunità europea dell'energia atomica/Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie/Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica/Euroopan atomienergiayhteisön puolesta/På Europeiska atomenergigemenskapens vägnar/ >PIC FILE= "L_2002322FI.003601.TIF"> >PIC FILE= "L_2002322FI.003602.TIF"> Por el Consejo de Ministros de Ucrania/På vegne af Ukraines ministerkabinet/Für das Ministerkabinett der Ukraine/Για το Υπουργικό Συμβούλιο της Ουκρανίας/For the Cabinet of Ministers of Ukraine/Pour le Cabinet des ministres de l'Ukraine/Per il Consiglio dei ministri dell'Ucraina/Voor de Ministerraad van Oekraïne/Pelo Gabinete de Ministros da Ucrânia/Ukrainan hallituksen puolesta/På Ukrainas regerings vägnar/ >PIC FILE= "L_2002322FI.003603.TIF"> >PIC FILE= "L_2002322FI.003604.TIF"> (1) Sopimus astuu voimaan 13 päivänä marraskuuta 2002. LIITE I SUUNTAVIIVAT HALLITUN YDINFUUSION ALALLA TEHTYYN EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN JA UKRAINAN MINISTERIKABINETIN YHTEISTYÖSOPIMUKSEEN PERUSTUVASTA YHTEISESTÄ TUTKIMUKSESTA JOHTUVIEN TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUKSIEN(1) JAKAMISTA VARTEN I OIKEUKSIEN OMISTUS, JAKAMINEN JA KÄYTTÖ 1. Kaikki tämän sopimuksen mukaisesti tehty tutkimus on "yhteistä tutkimusta". Osanottajat kehittävät yhteisiä teknologian hallintosuunnitelmia(2) yhteisessä tutkimuksessa luodun tiedon ja henkisen omaisuuden ja käytön, myös julkaisemisen, osalta. Tutkimuksen rahoitukseen osallistuvan sopimuspuolen rahoituksesta vastaavan elimen tai osaston on hyväksyttävä suunnitelmat ennen niihin liittyvien yksittäisten tutkimus- ja kehitysyhteistyösopimusten tekemistä. Teknologian hallintosuunnitelmia laadittaessa otetaan huomioon yhteisen tutkimuksen tavoitteet, osanottajien suhteelliset rahoitusosuudet, alueen tai käyttöalan mukaan tehtävän lupien myöntämisen edut ja haitat, sovellettavissa laeissa säädetyt edellytykset ja muut osanottajien aiheellisina pitämät tekijät. Myös vierailevien tutkijoiden tutkimuksiin liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia henkisen omaisuuden osalta käsitellään yhteisissä teknologian hallintasuunnitelmissa. 2. Yhteisessä tutkimuksessa luotu tieto tai henkinen omaisuus, jota ei käsitellä teknologian hallintosuunnitelmassa, jaetaan teknologian hallintosuunnitelmassa määrättyjen periaatteiden mukaisesti sopimuspuolten suostumuksella. Jos asiasta on erimielisyyttä, kyseinen tieto tai henkinen omaisuus on kaikkien yhteiseen tutkimukseen, jossa tieto tai henkinen omaisuus on luotu, osallistuneiden yhteisessä omistuksessa. Jokaisella osanottajalla, johon tätä määräystä sovelletaan, on oikeus käyttää kyseistä tietoa tai henkistä omaisuutta omaan kaupalliseen käyttöönsä ilman maantieteellisiä rajoituksia. 3. Kumpikin sopimuspuoli varmistaa, että teollis- ja tekijänoikeudet jaetaan toiselle sopimuspuolelle ja sen osanottajille näiden periaatteiden mukaisesti. 4. Samalla kun sopimuspuolet pitävät yllä kilpailuedellytyksiä tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla, ne pyrkivät varmistamaan, että tämän sopimuksen mukaisesti saatuja oikeuksia käytetään tavalla, jolla edistetään erityisesti: i) sopimuksen mukaisesti luodun, julkistetun tai muuten käytettäväksi saatetun tiedon levittämistä ja käyttöä; ii) kansainvälisten standardien hyväksymistä ja soveltamista. II TEKIJÄNOIKEUDEN PIIRIIN KUULUVAT TEOKSET Sopimuspuolten tai niiden osanottajien tekijänoikeuksille annetaan Bernin yleissopimuksen (vuoden 1971 Pariisin asiakirjan) mukainen kohtelu. III TIETEELLISET KIRJALLISET TEOKSET Rajoittamatta IV jakson määräysten soveltamista ja jollei yhteisessä teknologian hallintosuunnitelmassa muuta sovita, sopimuspuolet tai yhteisen tutkimuksen osanottajat julkaisevat tutkimuksen tulokset yhteisesti. Edellä olevan yleissäännön lisäksi sovelletaan seuraavia menettelyjä: 1. Jos sopimuspuoli tai sen julkiset elimet julkaisevat tieteellisiä tai teknisiä lehtiä, artikkeleita, raportteja tai kirjoja, videot ja ohjelmistot mukaan luettuina, jotka ovat tämän sopimuksen mukaisen yhteisen tutkimuksen tuloksia, toisella sopimuspuolella on maailmanlaajuinen, ei-yksinomainen, peruuttamaton ja tekijänpalkkioista vapautettu lupa kääntää, jäljentää, mukauttaa, lähettää sähköisissä tiedotusvälineissä ja levittää julkisesti kyseisiä teoksia. 2. Sopimuspuolet varmistavat, että tämän sopimuksen mukaiseen yhteiseen tutkimukseen perustuvia ja riippumattomien kustantajien julkaisemia tieteellisiä kirjallisia teoksia levitetään mahdollisimman laajasti. 3. Kaikissa näiden määräysten mukaisesti julkisesti levitettävissä ja valmistettavissa tekijänoikeuden piiriin kuuluvien teosten jäljennöksissä on oltava tekijän nimi tai tekijöiden nimet, paitsi jos nimenomaisesti tekijä kieltää tai tekijät kieltävät nimeämisensä. Jäljennöksissä on myös viitattava selvästi sopimuspuolten yhteiseen tukeen. IV JULKISTAMATON TIETO A Asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto 1. Sopimuspuolet tai niiden osanottajat yksilöivät mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, mieluiten teknologian hallintosuunnitelmassa, tiedon, jota ne eivät halua julkistettavaksi tämän sopimuksen yhteydessä, ottaen huomioon muun muassa seuraavat perusteet: - tiedon salainen luonne siinä mielessä, että se ei ole kokonaisuudessaan tai osiensa täsmällisessä kokoonpanossa taikka muodossa yleisesti alan asiantuntijoiden tiedossa tai laillisin keinoin heidän käytettävissään, - tiedon salaisesta luonteesta johtuva todellinen tai mahdollinen kaupallinen arvo, - tiedon aiempi suojaaminen siinä mielessä, että laillisesti valtuutettu henkilö on toteuttanut olosuhteisiin nähden aiheelliset toimet sen salassa pitämiseksi. Sopimuspuolet ja osanottajat voivat tietyissä tapauksissa sopia, että ellei toisin määrätä, sopimuksen mukaisessa yhteisessä tutkimuksessa annettua, vaihdettua tai tuotettua tietoa taikka osaa siitä ei saa paljastaa. 2. Sopimuspuolet varmistavat, että toinen sopimuspuoli tunnistaa helposti tämän sopimuksen mukaisen julkistamattoman tiedon ja sen luottamuksellisuuden esimerkiksi asianmukaisen merkinnän tai rajoittavan reunaselityksen avulla. Tätä menettelyä sovelletaan myös kyseisen tiedon kaikkiin täydellisiin tai osittaisiin jäljennöksiin. Sopimuspuoli, joka saa tämän sopimuksen mukaista julkistamatonta tietoa, kunnioittaa sen luottamuksellista luonnetta. Nämä rajoitukset päättyvät ilman eri toimenpiteitä silloin, kun tiedon omistaja välittää sen alan asiantuntijoille ilman rajoituksia. 3. Vastaanottava sopimuspuoli voi välittää tämän sopimuksen mukaisesti saatua julkistamatonta tietoa alaisilleen tai palkkaamilleen henkilöille sekä muille vastaanottavan sopimuspuolen osastoille tai elimille, joille on annettu siihen erikseen oikeus käynnissä olevaa yhteistä tutkimusta varten edellyttäen, että kaikki näin levitetty julkistamaton tieto luovutetaan luottamuksellisena ja että sen tunnistaa helposti sellaiseksi, kuten edellä määrätään. 4. Vastaanottava sopimuspuoli voi levittää julkistamatonta tietoa laajemmin kuin mitä 3 kohdassa määrätään, jos tämän sopimuksen mukaisesti julkistamatonta tietoa toimittava sopimuspuoli on antanut siihen ennakolta kirjallisen suostumuksen. Sopimuspuolet tekevät yhteistyötä kehittäessään laajempaan levitykseen tarvittavan ennakkoon annettavan kirjallisen suostumuksen pyytämistä ja saamista koskevia menettelyjä, ja ne antavat tällaisen suostumuksen omien sisäisten menettelytapojensa ja lainsäädäntönsä asettamissa rajoissa. B Muu kuin asiakirjoihin perustuva julkistamaton tieto Sopimuspuolet tai niiden osanottajat käsittelevät tämän sopimuksen mukaisesti järjestetyissä seminaareissa ja muissa kokouksissa välitettyä, muuta kuin asiakirjoihin perustuvaa julkistamatonta, luottamuksellista tai salassapidettävää tietoa tai henkilöstön palvelukseen ottamiseen, tilojen ja laitteiston käyttöön tai yhteisiin hankkeisiin perustuvaa tietoa sopimuksessa määrätyn, asiakirjoihin perustuvaa tietoa koskevan periaatteen mukaisesti edellyttäen, että julkistamattoman, luottamuksellisen tai salassapidettävän tiedon vastaanottajalle ilmoitetaan tiedon luottamuksellisesta luonteesta tietoa välitettäessä. C Valvonta Sopimuspuolet varmistavat, että tämän sopimuksen mukaisesti vastaanotettua julkistamatonta tietoa valvotaan sopimuksessa määrätyllä tavalla. Jos jompikumpi sopimuspuoli toteaa olevansa kykenemätön tai sen on aiheellista epäillä olevansa kykenemätön noudattamaan A ja B kohdan levittämiskieltoa koskevia määräyksiä, se ilmoittaa asiasta toiselle sopimuspuolelle välittömästi. Sopimuspuolet neuvottelevat tämän jälkeen löytääkseen asianmukaisen toimintatavan. (1) Näissä suuntaviivoissa tarkoitettujen käsitteiden määritelmät esitetään liitteessä II. (2) Kyseisten teknologian hallintosuunnitelmien pääpiirteet esitetään liitteessä III. LIITE II MÄÄRITELMÄT 1. "HENKISELLÄ OMAISUUDELLA" tarkoitetaan Tukholmassa 14 päivänä heinäkuuta 1967 tehdyn Maailman henkisen omaisuuden järjestön perustavan yleissopimuksen 2 artiklassa määriteltyä henkistä omaisuutta. 2. "OSANOTTAJALLA" tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, sopimuspuolet mukaan lukien, joka osallistuu tämän sopimuksen mukaiseen hankkeeseen. 3. "YHTEISELLÄ TUTKIMUKSELLA" tarkoitetaan sopimuspuolten yhteisesti toteuttamaa ja/tai rahoittamaa tutkimusta, johon tarvittaessa osallistuu kummankin sopimuspuolen osanottajia. 4. "TIEDOLLA" tarkoitetaan YHTEISEEN TUTKIMUKSEEN perustuvia tieteellisiä tai teknisiä tietoja, tuloksia tai tutkimus- ja kehitysmenetelmiä sekä kaikkea tietoa, jonka antamista ja vaihtamista sopimuspuolet ja/tai YHTEISEEN TUTKIMUKSEEN osallistuvat osanottajat pitävät välttämättömänä tämän sopimuksen tai siinä määrätyn tutkimustyön toteuttamisen yhteydessä. LIITE III TEKNOLOGIAN HALLINTOSUUNNITELMAN PÄÄPIIRTEET Teknologian hallintosuunnitelma on osanottajien yhteisen tutkimuksen toteuttamisesta sekä osanottajien oikeuksista ja velvollisuuksista tekemä erityinen sopimus. Tavallisesti teknologian hallintosuunnitelmaan sisältyvät henkisen omaisuuden oikeuksien osalta muun muassa omistus, suojelu, käyttöoikeudet tutkimus- ja kehitystarkoituksiin, hyödyntäminen ja levittäminen, mukaan lukien yhteistä julkaisutoimintaa koskevat järjestelyt, vierailevien tutkijoiden oikeudet ja velvollisuudet sekä riitojenratkaisumenettelyt. Teknologian hallintosuunnitelmaan voivat sisältyä myös yleis- ja taustatiedot sekä lisenssien myöntäminen ja lopputulokset.