Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä eteläisten yhteismarkkinoiden ja sen osapuolina olevien valtioiden yhteistyötä koskeva alueidenvälinen puitesopimus - Euroopan unionin ja Mercosurin yhteinen julistus poliittisesta vuoropuhelusta



Virallinen lehti nro L 069 , 19/03/1996 s. 0004 - 0022

L 112 29/04/1999 P. 0066



EUROOPAN YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN SEKÄ eteläisten yhteismarkkinoiden ja sen osapuolina olevien valtioiden yhteistyötä koskeva alueidenvälinen puitesopimus BELGIAN KUNINGASKUNTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen osapuolet, jäljempänä `Euroopan yhteisön jäsenvaltiot`, sekä EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä `yhteisö`, toisaalta, ja ARGENTIINAN TASAVALTA, BRASILIAN LIITTOTASAVALTA, PARAGUAYN TASAVALTA, URUGUAYN ITÄINEN TASAVALTA, eteläisten yhteismarkkinoiden perustamisesta tehdyn Asunciónin sopimuksen ja Ouro Preton lisäpöytäkirjan osapuolet, jäljempänä `Mercosurin osapuolina olevat valtiot`, sekä ETELÄISET YHTEISMARKKINAT, jäljempänä `Mercosur`, jotka OTTAVAT HUOMIOON niitä yhdistävät ja niiden kansojen yhteisiin arvoihin perustuvat syvät historialliset, kulttuuriset, poliittiset ja taloudelliset siteet, OTTAVAT HUOMIOON täydellisen sitoutumisensa Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan päämääriin ja periaatteisiin, kansanvaltaisiin arvoihin, oikeusvaltioon sekä ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja edistämiseen, KATSOVAT, että molemmat sopimuspuolet pitävät Rio de Janeirossa vuoden 1992 kesäkuussa pidetyn Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssin julistuksen sekä Kööpenhaminassa vuoden 1995 maaliskuussa pidetyn sosiaalisen kehityksen huippukokouksen julistuksen periaatteita ja arvoja erittäin tärkeinä, OTTAVAT HUOMIOON sen, että molemmat sopimuspuolet pitävät alueellisen yhdentymisen hankkeita taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen välineinä, jotka helpottavat sopimuspuolten taloudellista yhdentymistä kansainvälisellä tasolla, edistävät kansojenvälistä lähentymistä ja edistävät kansainvälistä vakautta, VAHVISTAVAT UUDELLEEN halunsa tukea ja vahvistaa kansainvälistä vapaakauppaa Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisesti ja korostavat erityisesti avoimen alueellisuuden tärkeyttä, KATSOVAT, että sekä yhteisöllä että Mercosurilla on sellaisia erityisiä kokemuksia alueellisesta yhdentymisestä, joista molemmat voivat hyötyä omien tarpeidensa mukaan kahdenvälisten suhteiden lujittuessa, OTTAVAT HUOMIOON kummankin alueen valtioiden kahdenvälisillä sopimuksilla sekä Mercosurin osapuolina olevien valtioiden ja Euroopan yhteisön välisillä yhteistyötä koskevilla kahdenvälisillä puitesopimuksilla perustetut yhteistyösuhteet, OTTAVAT HUOMIOON 29 päivänä toukokuuta 1992 tehdyn eteläisten yhteismarkkinoiden neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission toimielinten välisen sopimuksen tulokset ja korostavat tarvetta toteuttaa sen soveltamisalaan kuuluvaa toimintaa, OTTAVAT HUOMIOON kummankin sopimuspuolen poliittisen tahdon luoda lopullisena tavoitteena poliittinen ja taloudellinen alueidenvälinen liitto, joka perustuu vahvistettuun poliittiseen yhteistyöhön, kaupan asteittaiseen ja molemminpuoliseen vapauttamiseen, jossa otetaan huomioon tiettyjen tuotteiden herkkyys ja Maailman kauppajärjestön säännöt ja joka perustuu sijoitusten edistämiseen ja yhteistyön syventämiseen, ja OTTAVAT HUOMIOON yhteisen juhlallisen julistuksen, jossa molemmat sopimuspuolet ilmoittavat tekevänsä taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön sekä molempien alueiden välisen kaupan asteittaisen ja molemminpuolisen vapauttamisen valmistelun kattavan alueidenvälisen puitesopimuksen, OVAT PÄÄTTÄNEET hyväksyä tämän sopimuksen ja tätä varten nimittäneet täysivaltaisiksi edustajikseen: BELGIAN KUNINGASKUNTA: Erik DERYCKE, ulkoasiainministeri, TANSKAN KUNINGASKUNTA: Niels HELVEG PETERSEN, ulkoasiainministeri, SAKSAN LIITTOTASAVALTA: Klaus KINKEL, ulkoasiainministeri ja varakansleri, HELLEENIEN TASAVALTA: Karolos PAPOULIAS, ulkoasiainministeri, ESPANJAN KUNINGASKUNTA: Javier SOLANA MADARIAGA, ulkoasiainministeri, RANSKAN TASAVALTA: Hervé de CHARETTE, ulkoasiainministeri, IRLANTI: Dick SPRING, ulkoasiainministeri, ITALIAN TASAVALTA: Susanna AGNELLI, ulkoasiainministeri, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA: Jacques F. POOS, ulkoasiainministeri, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA: Hans van MIERLO, ulkoasiainministeri, ITÄVALLAN TASAVALTA: Wolfgang Schüssel, ulkoasiainministeri ja varakansleri, PORTUGALIN TASAVALTA: Jaime GAMA, ulkoasiainministeri, SUOMEN TASAVALTA: Tarja HALONEN, ulkoasiainministeri, RUOTSIN KUNINGASKUNTA: Mats HELLSTRÖM, Eurooppa- ja ulkomaankauppaministeri, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA: Malcolm RIFKIND, ulko- ja kansainyhteisöasiainministeri, EUROOPAN YHTEISÖ: Javier SOLANA MADARIAGA, ulkoasiainministeri, tehtävää hoitava Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, Manuel MARÍN, Euroopan yhteisöjen komission varapuheenjohtaja, ARGENTIINAN TASAVALTA: Guido di TELLA, ulkoasiainministeri, BRASILIAN LIITTOTASAVALTA: Luiz Felipe Palmeira LAMPREIA, ulkoasiainministeri, PARAGUAYN TASAVALTA: Luis María Ramírez BOETTENER, ulkoasiainministeri, URUGUAYN ITÄINEN TASAVALTA: Alvaro Ramos TRIGO, ulkoasiainministeri, ETELÄISET YHTEISMARKKINAT: Alvaro Ramos TRIGO, ulkoasiainministeri, tehtävää hoitava eteläisten yhteismarkkinoiden puheenjohtaja, JOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansa OVAT SOPINEET SEURAAVAA: I OSASTO TAVOITTEET, PERIAATTEET JA SOVELTAMISALA 1 artikla Yhteistyön perusta Kansanvallan periaatteiden ja ihmisten perusoikeuksien, sellaisina kuin ne esitetään Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuksien julistuksessa, kunnioittaminen on sopimuspuolten sisäpolitiikan ja kansainvälisen politiikan innoittajana ja on tämän sopimuksen olennainen osa. 2 artikla Tavoitteet ja soveltamisala 1. Tämän sopimuksen tavoitteena on vahvistaa sopimuspuolten välisiä suhteita ja luoda edellytykset alueidenvälisen liiton perustamiselle. 2. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tämä sopimus koskee kaupan, talouden ja yhdentymisyhteistyön aloja sekä muita yhteisen edun aloja, päämääränä vahvistaa sopimuspuolten ja niiden toimielinten välisiä suhteita. 3 artikla Poliittinen vuoropuhelu 1. Sopimuspuolet perustavat säännöllisen poliittisen vuoropuhelun, joka tukee ja vahvistaa Euroopan unionin ja Mercosurin lähentymistä. Kyseinen vuoropuhelu tapahtuu tämän sopimuksen liitteessä olevan yhteisen julistuksen mukaisesti. 2. Yhteisessä julistuksessa tarkoitettu vuoropuhelu käydään ministeritasolla tämän sopimuksen 25 artiklalla perustetussa yhteistyöneuvostossa tai muilla samantasoisilla foorumeilla, joista päätetään yhteisesti. II OSASTO KAUPAN ALA 4 artikla Tavoitteet Sopimuspuolet sitoutuvat yhdenmukaisesti Maailman kauppajärjestön sääntöjen kanssa vahvistamaan suhteitaan kahdenvälisen kaupankäynnin lisäämisen ja monipuolistamisen edistämiseksi, valmistelemaan kyseisen kaupankäynnin asteittaista ja molemminpuolista vapauttamista sekä edistämään alueiden välisen liiton perustamiselle suotuisten edellytysten luomista ottaen huomioon tiettyjen tuotteiden herkkyyyden. 5 artikla Taloudellinen ja kaupallinen vuoropuhelu 1. Sopimuspuolet sopivat yhteisesti kaupallisen yhteistyön aloista sulkematta pois mitään alaa. 2. Tässä tarkoituksessa sopimuspuolet sitoutuvat ylläpitämään säännöllistä taloudellista ja kaupallista vuoropuhelua tämän sopimuksen VIII osastossa tarkoitetun toimielinrakenteen mukaisesti. 3. Alat, joilla kyseistä yhteistyötä pääasiallisesti toteutetaan, ovat seuraavat: a) markkinoillepääsy, kaupan vapauttaminen (tulliesteet ja kaupan tekniset esteet) sekä kauppaan liittyvät alat, kuten muun muassa kauppaa rajoittavat käytännöt, alkuperäsäännöt, suojatoimenpiteet ja erityiset tullimenettelyt jne. b) sopimuspuolten kauppasuhteet kolmansien maiden kanssa c) kaupan vapauttamisen yhteensopivuus GATTin ja Maailman kauppajärjestön sääntöjen kanssa d) herkkien ja etusijalla olevien tuotteiden tunnistaminen molempien sopimuspuolten osalta e) yhteistyö ja tietojenvaihto palvelujen alalla kummankin osapuolen toimivallan rajoissa. 6 artikla Yhteistyö maatalouselintarvikkeiden sekä teollisuuden normien alalla ja vaatimustenmukaisuuden tunnustaminen 1. Sopimuspuolet sopivat toimivansa yhteistyössä lähentääkseen maatalouselintarvikkeiden ja teollisuustuotteiden laatupolitiikkaansa sekä vaatimustenmukaisuuden tunnustamista kansainvälisten arvosteluperiaatteiden mukaisesti. 2. Sopimuspuolet tutkivat toimivaltansa rajoissa mahdollisuutta aloittaa neuvotteluja vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten tekemiseksi. 3. Yhteistyö toteutetaan pääasiallisesti edistämällä kaikkia toimia, joiden avulla sopimuspuolten tuotteiden ja yritysten laatutasoa voidaan parantaa. 7 artikla Yhteistyö tulliasioissa 1. Sopimuspuolet edistävät yhteistyötä tulliasioissa keskinäisten kauppasuhteittensa oikeudellisen perusrakenteen parantamiseksi ja lujittamiseksi. Yhteistyö tulliasioissa voidaan myös suunnata sopimuspuolten tullirakenteiden vahvistamiseen sekä niiden toiminnan parantamiseen toimielinten välisen yhteistyön yhteydessä. 2. Yhteistyö tulliasioissa voidaan muun muassa toteuttaa seuraavilla toimilla: a) tietojenvaihto b) uusien koulutukseen ja toiminnan yhteensovittamiseen liittyvien tekniikkojen kehittäminen alan toimivaltaisissa kansainvälisissä järjestöissä c) tulli- ja verohallinnon johtohenkilöitä ja virkamiehiä koskevat vaihto-ohjelmat d) tullimenettelyjen yksinkertaistaminen e) tekninen apu. 3. Sopimuspuolet vakuuttavat olevansa kiinnostuneita tarkastelemaan pöytäkirjan tekemistä yhteistyöstä tulliasioissa tässä sopimuksessa määrätyn toimielinrakenteen yhteydessä. 8 artikla Tilastoyhteistyö Sopimuspuolet sopivat käytettävien menetelmien lähentämisestä tilastoasioissa, tarkoituksena vastavuoroisesti tunnustettujen tietokantojen perusteella hyödyntää sekä tavaroiden ja palvelujen kauppaa koskevia tilastotietoja että yleisellä tasolla sellaisiin aloihin liittyviä tietoja, joihin tilastollisia menetelmiä voidaan soveltaa. 9 artikla Yhteistyö henkistä omaisuutta koskevissa asioissa 1. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä henkistä omaisuutta koskevissa asioissa sijoitusten, teknologiansiirron, kaupan ja muun asiaan liittyvän taloudellisen toiminnan edistämiseksi sekä vääristymien ehkäisemiseksi. 2. Sopimuspuolet takaavat henkistä omaisuutta koskevien oikeuksien asianmukaisen ja tehokkaan suojelun lakiensa, asetustensa ja politiikkansa yhteydessä sekä TRIPS-sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden mukaisesti sekä päättävät tarvittaessa niiden vahvistamisesta. 3. Edellistä kohtaa sovellettaessa henkinen omaisuus sisältää muun muassa tekijänoikeudet ja lähioikeudet, tavaramerkit ja kaupalliset merkit, maantieteelliset nimitykset ja alkuperänimitykset, teolliset piirustukset ja mallit, patentit ja mikropiirimallit. III OSASTO TALOUDELLINEN YHTEISTYÖ 10 artikla Tavoitteet ja periaatteet 1. Sopimuspuolet edistävät taloudellista yhteistyötä molemminpuoliset edut sekä keskipitkän aikavälin ja pitkän aikavälin taloudelliset tavoitteet huomioon ottaen taloutensa laajentamiseksi, kansainvälisen kilpailukykynsä vahvistamiseksi, teknologisen ja tieteellisen kehityksen edistämiseksi, elintasonsa nostamiseksi, työllistämiseen ja työllisyyden laadun parantamiseen tähtäävien edellytysten edistämiseksi, mikä helpottaa ratkaisevasti kahdenvälisten taloudellisten siteiden monipuolistamista ja vahvistamista. 2. Sopimuspuolet edistävät kaiken sellaisen yhteistyötoiminnan käsittelyä alueellisella tasolla, jonka molemmat sopimuspuolet katsovat soveltamisalan tai suurtuotannon etujen vuoksi auttavan käytettävissä olevien välineiden johdonmukaisemmassa ja tehokkaammassa käytössä sekä parhaiden mahdollisten tulosten saavuttamisessa. 3. Sopimuspuolten välillä tapahtuva taloudellinen yhteistyö toteutetaan laajimmalla mahdollisella pohjalla sulkematta mitään alaa ennakolta pois ja ottaen huomioon sopimuspuolten tärkeysjärjestykset, yhteiset edut ja niille kuuluvan toimivallan. 4. Edellä mainittu huomioon ottaen sopimuspuolet toimivat yhteistyössä kaikilla aloilla, joilla voidaan edistää kahdenvälisten taloudellisten ja yhteiskunnallisten siteiden ja verkkojen perustamista niiden välille, jotka saavat aikaan sopimuspuolten talouksien lähentymistä, kuten myös aloilla, joilla siirretään alueellista yhdentymistä koskevaa asiantuntemusta. 5. Tämän yhteistyön yhteydessä sopimuspuolet edistävät makrotaloudellisia ilmaisimiaan koskevaa tietojenvaihtoa. 6. Sopimuspuolet kiinnittävät yhteistyötoiminnassaan huomiota ympäristönsuojeluun ja ekologisen tasapainon säilyttämiseen. 7. Yhteiskunnallinen kehitys ja erityisesti yhteiskunnalliset perusoikeudet toimivat sopimuspuolten tämän alueen toiminnan ja toimenpiteiden innoittajina. 11 artikla Yhteistyö liikeasioissa 1. Sopimuspuolet edistävät yhteistyötä liikeasioissa sellaisen taloudellisen kehityksen rakenteen luomiseksi, joka on molempien etujen mukainen. 2. Kyseisen yhteistyön tavoitteena on erityisesti a) lisätä kaupankäynnin, sijoitusten, teollisen yhteistyön hankkeiden ja teknologiasiirtojen virtoja b) tukea teollisuuden uudistamista ja monipuolistamista c) tunnistaa ja poistaa sopimuspuolten välisen teollisen yhteistyön esteet laaja-alaisilla toimenpiteillä, joilla edistetään kilpailulainsäädännön noudattamista ja sen soveltamista markkinoiden tarpeisiin kiinnittäen samalla huomiota toimijoiden osallistumiseen sekä heidän välisiinsä neuvotteluihin d) kannustaa molempien sopimuspuolten taloudellisten toimijoiden välistä yhteistyötä, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten välillä e) edistää teollisuuden uudistuksia toteuttamalla molempien alueiden toimijoiden välistä yhteistyötä koskevaa yhtenäistä ja hajautettua lähestymistapaa f) turvata sellaisen toiminnan kokonaisuuden johdonmukaisuus, joka voi vaikuttaa myönteisesti molempien alueiden yritysten väliseen yhteistyöhön. 3. Yhteistyö toteutetaan pääasiallisesti seuraavalla toiminnalla: a) sopimuspuolten toimijoiden ja verkostojen välisten järjestettyjen yhteyksien lisääminen kokousten, teknisten seminaarien, kartoituslähetystöjen, yleisiin ja alakohtasiin messuihin osallistumisen ja liiketapaamisten avulla b) asianmukaiset aloitteet pienten ja keskisuurten yritysten yhteistyön tukemiseksi, kuten muun muassa yhteisyritysten edistäminen, tietoverkkojen perustaminen, kaupallisten toimistojen edistäminen, erityisen asiantuntemuksen siirrot, alihankinta, sovellettu tutkimus, lisenssit ja franchising jne. c) Mercosurin taloudellisten toimijoiden ja eurooppalaisten yhdistysten välisen yhteistyön edistäminen verkkojen välisen vuoropuhelun perustamiseksi d) koulutustoiminta, verkkojen edistäminen ja tutkimuksen tukeminen. 12 artikla Sijoitusten edistäminen 1. Sopimuspuolet edistävät toimivaltansa rajoissa miellyttävää ja vakaata ympäristöä molemminpuolisen edun mukaisten sijoitusten lisäämiseksi. 2. Kyseinen yhteistyö toteutetaan muun muassa seuraavalla toiminnalla: a) lainsäädännön tunnistamista ja levittämistä sekä sijoitusmahdollisuuksia koskevan järjestelmällisen tietojenvaihdon edistäminen b) sellaisen oikeudellisen toimintaympäristön ylläpito, jolla kannustetaan sopimuspuolten välillä tapahtuvaa sijoitustoimintaa tarvittaessa erityisesti asianomaisten yhteisön jäsenvaltioiden ja Mercosurin osapuolina olevien valtioiden kahdenvälisten sijoitusten edistämistä ja suojaamista sekä kaksinkertaisen verotuksen estämistä koskevien sopimusten teolla c) yhteisyritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten perustamisen edistäminen. 13 artikla Energiayhteistyö 1. Sopimuspuolten välisen yhteistyön tarkoituksena on edistää talouksiensa lähentymistä energia-alalla ottaen huomioon energian johdonmukainen ja ympäristöä kunnioittava käyttö. 2. Energiayhteistyö toteutetaan pääasiallisesti seuraavalla toiminnalla: a) tietojenvaihto kaikin tarkoituksenmukaisin muodoin, erityisesti yhteisten kokousten kautta b) teknologiasiirrot c) molempien sopimuspuolten taloudellisten toimijoiden osallistumisen edistäminen teknologista kehitystä tai infrastruktuuria koskeviin yhteishankkeisiin d) tekniset koulutusohjelmat e) vuoropuhelu energiapolitiikasta sopimuspuolten toimivallan rajoissa. 3. Sopimuspuolet voivat tarvittaessa tehdä yhteistä etua koskevia erityissopimuksia. 14 artikla Liikenneyhteistyö 1. Sopimuspuolten välisen liikenneyhteistyön tarkoituksena on tukea liikennejärjestelmien rakenneuudistusta ja nykyaikaistamista sekä löytää molempia sopimuspuolia tyydyttäviä henkilöiden ja tavaroiden liikkumista koskevia ratkaisuja kaikkien liikennemuotojen osalta. 2. Yhteistyö toteutetaan pääasiallisesti seuraavalla toiminnalla: a) molempien sopimuspuolten liikennepolitiikkaa sekä muita yhteiseen etuun kuuluvia aiheita koskeva tietojenvaihto b) liikennejärjestelmien alalla toimiville tekijöille tarkoitetut koulutusohjelmat. 3. Molemmat sopimuspuolet kiinnittävät huomiota kaikkiin kansainvälisiin liikennepalveluihin liittyviin asioihin 5 artiklassa tarkoitetun taloudellisen ja kaupallisen vuoropuhelun yhteydessä sekä alueiden välisen liiton kehitysnäkymät huomioon ottaen niin, että näistä asioista ei muodostu esteitä kaupan molemminpuoliselle laajentamiselle. 15 artikla Tiede- ja teknologiayhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat tekevänsä tiede- ja teknologiayhteistyötä tarkoituksena edistää kestävän työsuhteen luomista tiedeyhteisöjensä välille sekä vaihtaa tiedettä ja teknologiaa koskevia alueellisen tason tietoja ja kokemuksia. 2. Sopimuspuolten välinen tiede- ja teknologiayhteistyö toteutetaan pääasiallisesti seuraavilla toimilla; a) yhteiset tutkimushankkeet yhteiseen etuun liittyvillä aloilla b) tiedemiesvaihdot yhteisen tutkimustoiminnan, hankkeiden valmistelun ja korkeatasoisen koulutuksen edistämiseksi c) yhteiset tiedettä koskevat kokoukset tietojen vaihtamiseksi, vuorovaikutuksen edistämiseksi sekä yhteisten tutkimusalojen tunnistamisen helpottamiseksi d) tulosten levittäminen sekä julkisen ja yksityisen alan välisten siteiden vahvistaminen. 3. Kyseiseen yhteistyöhön osallistuvat molempien sopimuspuolten korkeakoulut, tutkimuskeskukset ja tuotantoalat, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset. 4. Sopimuspuolet sopivat keskenään kyseisen yhteistyön laajuudesta, luonteesta ja tärkeysjärjestyksestä olosuhteisiin mukautuvan monivuotisen ohjelman avulla. 16 artikla Yhteistyö televiestinnässä ja tietotekniikassa 1. Sopimuspuolet sopivat perustavansa yhteistyön televiestinnässä ja tietotekniikassa taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi, tietoyhteiskunnan kannustamiseksi ja yhteiskunnan nykyaikaistamiskehityksen helpottamiseksi. 2. Tällä alalla toteutettavan yhteistyön tavoitteena on erityisesti: a) helpottaa tietoyhteiskunnan eri ominaispiirteitä koskevan vuoropuhelun perustamista ja edistää tietojenvaihtoa tietotekniikkaa ja televiestintää koskevasta standardoinnista, tarkastus- ja varmentamistoiminnasta b) levittää uutta tieto- ja televiestintätekniikkaa, erityisesti digitaalisten monipalveluverkkojen, datasiirtojen sekä uusien viestintä- ja tietotekniikkapalvelujen luomisen osalta c) kannustaa yhteisten tutkimusta sekä teknologista ja teollista kehitystä koskevien hankkeiden käynnistämistä uuden viestintäteknologian, telematiikan ja tietoyhteiskunnan aloilla. 17 artikla Yhteistyö ympäristönsuojelussa 1. Sopimuspuolet edistävät ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen järkevän hyödyntämisen huomioonottamista alueidenvälisen yhteistyön eri aloilla kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti. 2. Sopimuspuolet sopivat kiinnittävänsä erityistä huomiota ympäristöongelmien yleismaailmalliseen ulottuvuuteen liittyviin toimenpiteisiin. 3. Seuraavat toimet sisältyvät erityisesti kyseiseen yhteistyöhön: a) tietojen ja kokemusten vaihto, mukaan lukien säädökset ja standardit b) ympäristöön liittyvä koulutus ja kasvatus c) tekninen apu sekä yhteisten tutkimushankkeiden toteuttaminen ja tarvittaessa toimielinten apu. IV OSASTO YHDENTYMISEN VAHVISTAMINEN 18 artikla Tavoitteet ja soveltamisalat 1. Sopimuspuolten välinen yhteistyö keskittyy Mercosurin yhdentymiskehityksen tavoitteiden tukemiseen kattaen kaikki tämän sopimuksen alueet. 2. Tässä tarkoituksessa yhteistyötoimintaa tarkastellaan Mercosurin erityisten pyyntöjen mukaisesti. 3. Yhteistyötä harjoitetaan kaikissa asianmukaisina pidetyissä muodoissa, joihin kuuluvat erityisesti seuraavat: a) tietojenvaihtojärjestelmät kaikissa asianmukaisissa muodoissa, mukaan lukien tietokoneverkkojen perustaminen b) toimielimiin liittyvä koulutus ja tuki c) tutkimukset ja yhteisten hankkeiden toteuttaminen d) tekninen apu. 4. Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä suurimman mahdollisen tehokkuuden takaamiseksi voimavarojen käytössä tietojen keräämisen, analysoinnin, julkaisemisen ja levittämisen osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisiin toimiin ryhtymistä, jotka ovat tarpeellisia tiettyjen tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi. Sopimuspuolet sopivat myös kunnioittavansa henkilökohtaisten tietojen suojaamista kaikilla aloilla, joilla harjoitetaan tietojenvaihtoa tietokoneverkkojen välityksellä. V OSASTO TOIMIELINTEN VÄLINEN YHTEISTYÖ 19 artikla Tavoitteet ja soveltamisala 1. Sopimuspuolet edistävät yhteistyön tiivistämistä toimielintensä välillä ja erityisesti kannustavat niitä perustamaan keskenään säännöllisiä yhteyksiä. 2. Kyseinen yhteistyö toteutetaan mahdollisimman laajalla pohjalla ja erityisesti seuraavilla toimilla: a) kaikki toimet, jotka edistävät säännöllistä tietojenvaihtoa, mukaan lukien viestintätietokoneverkkojen yhteinen kehittäminen b) kokemusten vaihto c) neuvonta. VI OSASTO MUUT YHTEISTYÖALAT 20 artikla Koulutusyhteistyö 1. Sopimuspuolet edistävät toimivaltansa rajoissa sellaisten toimien määrittelemistä, joita tarvitaan alueellista yhdentymistä koskevan koulutuksen ja opetuksen tason parantamiseksi sekä nuorison ja ammattikoulutuksen että yliopistojen- ja yritystenvälisen yhteistyön osalta. 2. Sopimuspuolet kiinnittävät erityistä huomiota toimiin, joilla edistetään yhteyksien luomista sopimuspuolten erikoislaitosten välille ja joilla helpotetaan teknisten voimavarojen käyttöä sekä kokemusten vaihtoa. 3. Sopimuspuolet kannustavat sopimusten tekemistä koulutuskeskusten välillä sekä alueellista yhdentymistä koskevasta opetuksesta ja koulutuksesta vastaavien toimielinten kokousten järjestämistä. 21 artikla Viestintä-, tietojenvälitys- ja kulttuuriyhteistyö 1. Sopimuspuolet sopivat poliittisiin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin olusuhteisiin liittyvän tietouden levittämiseksi vahvistavansa toimivaltansa rajoissa kulttuurisiteitään sekä edistävänsä omien yhdentymiskehitysten luonnetta, tavoitteita ja ulottuvuuksia koskevan tiedon levittämistä helpottaakseen kyseisten kehitysten ymmärtämistä kansalaisten keskuudessa. Sopimuspuolet sopivat myös vahvistavansa keskenään tapahtuvaa tietojenvaihtoa yhteiseen etuun kuuluvista aiheista. 2. Kyseisen yhteistyön kautta pyritään edistämään molempien sopimuspuolten viestintä- ja tiedotusvälineiden välisiä kokoontumisia myös teknistä apua koskevan toiminnan kautta. Tämä yhteistyö voi sisältää kulttuuriin liittyvää toimintaa silloin, kun sen alueellinen luonne edellyttää sitä. 22 artikla Yhteistyö huumekaupan torjunnassa 1. Sopimuspuolet edistävät toimivaltansa rajoissa ponnistuksensa yhteensovittamista ja vahvistamista huumekaupan ja sen monien seurausten torjunnassa, taloudelliset seuraukset mukaan lukien. 2. Kyseisellä yhteistyöllä edistetään neuvotteluja ja yhteensovittamisen vahvistamista alueellisella tasolla sekä tarvittaessa toimivaltaisten alueellisten toimielinten välillä. 23 artikla Tuleva kehitys 1. Sopimuspuolet voivat molemminpuolisella suostumuksella laajentaa lainsäädöntöänsä seuraten tätä sopimusta yhteistyötason korottamiseksi ja täydentämiseksi erityisiä aloja tai toimintoja koskevin sopimuksin. 2. Tämän sopimuksen soveltamisen yhteydessä kumpikin sopimuspuoli voi tehdä ehdotuksia keskinäisen yhteistyön alan laajentamisesta ottaen huomioon sopimuksen toteuttamisesta saadut kokemukset. VII OSASTO YHTEISTYÖN TOTEUTTAMISVÄLINEET 24 artikla 1. Tässä sopimuksessa määrättyjen yhteistyötavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet sitoutuvat asettamaan käytettäviksi tarvittavat välineet, rahoitusvälineet mukaan lukien, saatavuuden ja omien järjestelmien rajoissa. 2. Ottaen huomioon saadut tulokset sopimuspuolet kehottavat Euroopan investointipankkia vahvistamaan Mercosuriin liittyvää toimintaansa omien rahoitusmenettelyjen ja -perusteiden mukaisesti. 3. Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta olemassa olevien yhteistyösopimusten mukaiseen kahdenväliseen yhteistyöhön. VIII OSASTO TOIMIELINRAKENNE 25 artikla 1. Perustetaan yhteistyöneuvosto, joka valvoo tämän sopimuksen täytäntöönpanoa; se kokoontuu ministeritasolla määräajoin ja jos olosuhteet niin edellyttävät. 2. Yhteistyöneuvostossa keskustellaan tämän sopimuksen yhteydessä esille tulevista tärkeistä kysymyksistä sekä muista yhteisen edun mukaisista kahdenvälisistä tai kansainvälisistä aiheista sopimuksen tavoitteiden toteuttamiseksi. 3. Yhteistyöneuvosto voi myös tehdä aiheellisia ehdotuksia sopimuspuolten yhteiseksi sopimukseksi. Suorittaessaan tehtäviään yhteistyöneuvosto sitoutuu erityisesti antamaan suosituksia, joilla myötävaikutetaan lopullisen tavoitteen, alueidenvälisen liiton, toteutumiseen. 26 artikla 1. Yhteistyöneuvosto koostuu Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission jäsenistä sekä Mercosurin yhteismarkkinaneuvoston ja Mercosurin yhteismarkkinaryhmän jäsenistä. 2. Yhteistyöneuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä. 3. Yhteistyöneuvoston puheenjohtajana toimii vuorotellen yhteisön edustaja ja Mercosurin edustaja. 27 artikla 1. Euroopan unionin neuvoston jäsenistä ja Euroopan komission jäsenistä sekä Mercosurin edustajista koostuva yhteistyösekakomissio avustaa yhteistyöneuvosta sen tehtävien suorittamisessa. 2. Sekakomissio kokoontuu tavallisesti kerran vuodessa vuorotellen Brysselissä ja jossakin Mercosurin osapuolena olevassa valtiossa osapuolten aiemmin yhteisellä sopimuksella sopimana ajankohtana ja käsittelee sillä sopimaansa asialuetteloa. Erityisiä kokouksia voidaan kutsua koolle sopimuspuolten suostumuksella kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä. Sekakomission puheenjohtajana toimii vuorotellen kummankin sopimuspuolen edustaja. 3. Yhteistyöneuvosto vahvistaa omassa työjärjestyksessään sekakomission toiminnan yksityiskohtaiset säännöt. 4. Yhteistyöneuvosto voi siirtää osan toimivallastaan tai koko toimivaltansa sekakomissiolle, joka varmistaa jatkuvuuden yhteistyöneuvoston kokousten välisenä aikana. 5. Sekakomissio avustaa yhteistyöneuvostoa sen tehtävien suorittamisessa. Tehtäviään täyttäessään sekakomission on erityisesti a) edistettävä kauppasuhteita tämän sopimuksen tavoitteiden mukaisesti ja sen II osaston määräyksiä noudattaen b) vaihdettava näkökantoja kaikista yhteisen edun mukaisista kaupan vapauttamisen valmisteluun ja yhteistyöhön liittyvistä kysymyksistä, mukaan lukien tulevat yhteistyöohjelmat ja niiden toteuttamiseen käytettävissä olevat varat c) tehtävä yhteistyöneuvostolle ehdotuksia kaupan vapauttamisen valmistelun ja yhteistyön tiivistämisen edistämiseksi ottaen samalla asianmukaisesti huomioon ehdotettujen toimien yhteensovittamisen tarve d) yleisemmin tehtävä yhteistyöneuvostolle ehdotuksia, joilla myötävaikutetaan lopullisen tavoitteen, EU:n ja Mercosurin alueidenvälisen liiton, toteutumiseen. 28 artikla Yhteistyöneuvosto voi päättää perustaa muita elimiä avustamaan sitä sen tehtävien suorittamisessa; se vahvistaa näiden kokoonpanon, tavoitteet ja toiminnan. 29 artikla 1. Tämän sopimuksen 5 artiklassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti osapuolet perustavat kaupan alasekakakomission, joka varmistaa tämän sopimuksen kauppaan liittyvien tavoitteiden toteutumisen ja valmistelee myöhempää kaupan vapauttamista. 2. Kaupan alasekomissio muodostuu Euroopan unionin neuvoston jäsenistä ja Euroopan komission jäsenistä sekä Mercosurin edustajista. Se voi pyytää mitä tahansa tarpeellisina pitämiään selvityksiä tai teknisiä analyysejä. 3. Kaupan alasekakomissio antaa kerran vuodessa kertomuksen työnsä edistymisestä sopimuksen 27 artiklan mukaisesti perustetulle yhteistyösekakomissiolle ja tekee myöhempää kaupan vapauttamista koskevia ehdotuksia. 4. Kaupan alasekakomissio alistaa työjärjestyksensä sekakomissiolle hyväksymistä varten. 30 artikla Neuvottelut Toimivaltojensa asettamissa rajoissa osapuolet sitoutuvat neuvottelemaan kaikista aiheista, joihin tässä sopimuksessa viitataan. Menettely edellisessä kohdassa mainittuja neuvotteluja varten vahvistetaan sekakomitean työjärjestyksessä. IX OSASTO LOPPUMÄÄRÄYKSET 31 artikla Muut sopimukset Tämä sopimus samoin kuin sen soveltamiseksi toteutetut toimenpiteet eivät rajoita yhteisön jäsenvaltioiden tai Mercosurin osapuolina olevien valtioiden valtaa toteuttaa niiden toimivallan mukaisia kahdenvälisiä toimia tai tarvittaessa tehdä uusia yhteistyösopimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen ja Mercosurin perustamissopimusten määräysten noudattamista. 32 artikla Osapuolten määrittely Tässä sopimuksessa `sopimuspuolilla` tarkoitetaan yhteisöä, sen jäsenvaltioita tai yhteisöä ja sen jäsenvaltioita niiden Euroopan yhteisön perustamissopimuksesta johdettujen toimivaltojen mukaisesti sekä Mercosuria tai sen osapuolina olevia valtioita eteläisten yhteismarkkinoiden perustamissopimuksen mukaisesti. 33 artikla Alueellinen soveltaminen Tätä sopimusta sovelletaan niillä alueilla, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta, ja siinä määrätyin ehdoin sekä niillä alueilla, joilla sovelletaan eteläisten yhteismarkkinoiden perustamissopimusta, ja siinä ja sen lisäpöytäkirjoissa määrätyin ehdoin. 34 artikla Voimassaoloaika ja voimaantulo 1. Tämä sopimus on voimassa rajoittamattoman ajan. 2. Sopimuspuolet määrittävät alueidenväliseen liittoon johtavien neuvottelujen aloittamisen aiheellisuuden, ajoituksen ja ehdot omien menettelyjensä mukaisesti ja tämän sopimuksen institutionaalisessa rakenteessa tehdyn työn ja esitetyt ehdotukset huomioon ottaen. 3. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen sopimuksen voimaan tulemiseksi tarpeellisten menettelyjen päätökseen saattamisen. 4. Ilmoitukset lähetetään Euroopan unionin neuvostolle ja Mercosurin yhteismarkkinaryhmälle. 5. Neuvoston pääsihteeri on yhteisön talteenottaja. Paraguayn tasavallan hallitus on Mercosurin talteenottaja. 35 artikla Velvoitteiden täyttäminen 1. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki tästä sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämiseksi tarvittavat yleiset tai erityiset toimenpiteet, ja ne varmistavat, että siinä määrätyt tavoitteet saavutetaan. Jos sopimuspuoli on toisen sopimuspuolen mielestä jättänyt täyttämättä tämän sopimuksen mukaisen velvoitteensa, viimeksi mainittu voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä. Erityisen kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta sen on ennen toimenpiteiden toteuttamista toimitettava sekakomissiolle ennakkoon kaikki tarpeelliseksi osoittautuvat oleelliset tiedot, joita tarvitaan tilanteen perinpohjaiseksi tutkimiseksi, jotta voidaan pyrkiä löytämään molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu. Toimenpiteiden valinnassa etusija on annettava niille toimenpiteille, jotka aiheuttavat vähiten häiriötä sopimuksen toiminnalle. Näistä toimenpiteistä on ilmoitettava viipymättä sekakomissiolle, ja niistä keskustellaan sekakomissiossa toisen sopimuspuolen sitä pyytäessä. 2. Sopimuspuolet sopivat tämän sopimuksen oikeaksi tulkitsemiseksi ja käytännön soveltamiseksi, että 1 kohdassa olevalla käsitteellä `erityisen kiireelliset tapaukset` tarkoitetaan toisen sopimuspuolen tekemää vakavaa sopimusloukkausta. Vakava sopimusloukkaus on a) sellainen sopimuksesta irtisanoutuminen, jota kansainvälisen oikeuden yleiset määräykset eivät oikeuta tai b) edellä 1 artiklassa tarkoitettujen sopimuksen oleellisten osien rikkominen. 3. Sopimuspuolet sopivat, että tässä artiklassa tarkoitetut `aiheelliset toimenpiteet` ovat kansainvälisen oikeuden mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä. Jos yksi sopimuspuoli tämän artiklan mukaisesti toteuttaa toimenpiteen kiireellisessä tapauksessa, toinen sopimuspuoli voi pyytää kiireellistä kokouskutsua molempien sopimuspuolten kokoontumisen aikaansaamiseksi kahdessa viikossa. 36 artikla Todistusvoimaiset tekstit Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä kaikkien tekstien ollessa yhtä todistusvoimaiset. 37 artikla Allekirjottaminen Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten 15 päivän ja 31 päivän joulukuuta 1995 välisenä aikana Madridissa. Hecho en Madrid, el quince de diciembre de mil novecientos noventa y cinco. Udfærdiget i Madrid, den femtende december nitten hundrede og femoghalvfems. Geschehen zu Madrid am fünfzehnten Dezember neunzehnhundertfünfundneunzig. ¸ãéíå óôç Ìáäñßôç, óôéò äÝêá ðÝíôå Äåêåìâñßïõ ÷ßëéá åííéáêüóéá åíåíÞíôá ðÝíôå. Done at Madrid on the fifteenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-five. Fait à Madrid, le quinze décembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze. Fatto a Madrid, addì quindici dicembre millenovecentonovantacinque. Gedaan te Madrid, de vijftiende december negentienhonderd vijfennegentig. Feito em Madrid, em quinze de Dezembro de mil novecentos e noventa e cinco. Tehty Madridissa viidentenätoista päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi. Som skedde i Madrid den femtonde december nittonhundranittiofem. Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien >VIITTAUS KAAVIOON> Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. På Kongeriget Danmarks vegne >VIITTAUS KAAVIOON> Für die Bundesrepublik Deutschland >VIITTAUS KAAVIOON> Ãéá ôçí ÅëëçíéêÞ Äçìïêñáôßá >VIITTAUS KAAVIOON> Por el Reino de España >VIITTAUS KAAVIOON> Pour la République française >VIITTAUS KAAVIOON> Thar ceann na hÉireann For Ireland >VIITTAUS KAAVIOON> Per la Repubblica italiana >VIITTAUS KAAVIOON> Pour le Grand-Duché de Luxembourg >VIITTAUS KAAVIOON> Voor het Koninkrijk der Nederlanden >VIITTAUS KAAVIOON> Für die Republik Österreich >VIITTAUS KAAVIOON> Pela República Portuguesa >VIITTAUS KAAVIOON> Suomen tasavallan puolesta >VIITTAUS KAAVIOON> För Konungariket Sverige >VIITTAUS KAAVIOON> For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland >VIITTAUS KAAVIOON> Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Ãéá ôçí ÅõñùðáúêÞ Êïéíüôçôá For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen >VIITTAUS KAAVIOON> Por la República Argentina >VIITTAUS KAAVIOON> Pela República Federativa do Brasil Por la República del Paraguay >VIITTAUS KAAVIOON> Por la República Oriental del Uruguay >VIITTAUS KAAVIOON> Por el Mercado Común del Sur Pelo Mercado Comum do Sul >VIITTAUS KAAVIOON> Euroopan unionin ja Mercosurin yhteinen julistus poliittisesta vuoropuhelusta Johdanto-osa EUROOPAN UNIONI JA MERCOSURIN OSAPUOLINA OLEVAT VALTIOT, jotka - ovat tietoisia keskinäisistä yhdistävistä historiallisista, poliittisista ja taloudellisista siteistä, yhteisestä kulttuuriperinnöstä sekä syvistä ystävyyssuhteista, jotka vallitsevat niiden kansojen välillä, - katsovat, että poliittiset ja taloudelliset vapaudet ovat Euroopan unionin jäsenvaltioiden yhteiskuntien ja Mercosurin osapuolina olevien valtioiden yhteiskuntien perustana, - korostavat Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan mukaisesti ihmisarvon ja ihmisoikeuksien edistämisen merkitystä kansanvaltaisten yhteiskuntien perustana, - vahvistavat uudelleen sellaisten oikeusvaltioon perustuvien kansanvaltaisten periaatteiden ja toimielinten olennaisen merkityksen, joiden kunnioittaminen on sopimuspuolten sisä- ja ulkopolitiikan perustana, - haluavat edistää rauhaa ja kansainvälistä turvallisuutta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden mukaisesti, - ilmaisevat yhteisen kiinnostuksensa alueellista yhdentymistä kohtaan sellaisen kansojensa kestävän ja sopusointuisen kehityksen edistämiskeinona, joka perustuu yhteiskunnallisen kehityksen ja yhteisvastuullisuuden periaatteisiin, - ottavat perustaksi Euroopan yhteisön ja yksittäisten Mercosurin osapuolina olevien valtioiden välisten yhteistyötä koskevien puitesopimusten vahvistamat etuoikeutetut suhteet, - muistavat sopimuspuolten 22 päivänä joulukuuta 1994 allekirjoittamassa juhlallisessa yhteisessä julistuksessa vahvistetut periaatteet, OVAT PÄÄTTÄNEET kehittää suhteitaan pitkällä aikavälillä. Tavoitteet - Mercosur ja Euroopan unioni vahvistavat uudelleen juhlallisesti tahtonsa pyrkiä alueidenvälisen liiton perustamiseen ja perustaa tätä tarkoitusta varten tiiviimpi poliittinen vuoropuhelu. - Alueellinen yhdentyminen on yksi käytettävissä olevista keinoista kestävän ja yhteiskunnallisesti sopusointuisen kehityksen aikaansaamiseksi, ja se on myös keino, jolla voidaan liittyä kansainväliseen talouteen kilpailukykyisellä tavalla. - Kyseisellä vuoropuhelulla on lisäksi tavoitteena toteuttaa tiiviimpi yhteistyö kahden alueen välisissä sekä monenvälisissä asioissa, erityisesti yhteensovittamalla molempien sopimuspuolten kantoja asianmukaisilla foorumeilla. Vuoropuhelun välineet - Sopimuspuolten välinen poliittinen vuoropuhelu tapahtuu Mercosurin ja Euroopan unionin eri toimielinten välisillä asiaan kuuluvalla tasolla järjestettävillä kokoontumisilla, näiden yhteyksillä, tiedonvaihdolla ja erityisesti neuvottelujen sekä diplomaattisten kanavien tarkoituksenmukaisella käytöllä. - Sopimuspuolet sopivat erityisesti kyseisen yhteisen edun mukaisia kahdenvälisiä ja kansainvälisiä asioita koskevan vuoropuhelun perustamiseksi ja kehittämiseksi seuraavaa: a) järjestetään säännöllisiä tapaamisia, joiden yksityiskohtaisista säännöistä sopimuspuolet päättävät, Mercosur-valtioiden valtionpäämiesten ja Euroopan unionin korkeimman johdon välillä; b) Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Mercosurin ulkoasiainministerit kokoontuvat kerran vuodessa, ja kokoukseen osallistuu myös Euroopan yhteisöjen komissio. Sopimuspuolet sopivat tapauskohtaisesti kokoontumispaikasta; c) lisäksi kokoontuvat muut toimivaltaiset ministerit käsittelemään yhteistä etua koskevia asioita silloin, kun sopimuspuolet pitävät heidän kokoontumistaan tarpeellisena kahdenvälisten suhteiden vahvistamiseksi; d) molempien sopimuspuolten korkeat virkamiehet kokoontuvat säännöllisesti.