AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN MAIDEN JA EUROOPAN UNIONIN VÄLILLÄ SOLMITUN YLEISSOPIMUKSEN NOJALLA JÄRJESTETTÄVÄ YHTEISKOKOUS (AKT-EU)

PÄÄTÖSLAUSELMA () pienet AKT-saarivaltiot ilmaston muutokset ja ympäristö

AKT-EU-yhteiskokous, joka

kokoontui Luxemburgissa 23. ja 26. päivän syyskuuta 1996 välisenä aikana,

A. ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa pienistä saarivaltioista, ilmastonmuutoksista ja ympäristöstä, jotka hyväksyttiin Librevillessä (Gabon) (heinäkuussa 1994), Dakarissa (Senegal) (tammi-, helmikuussa 1995), Brysselissä (Belgia) (syyskuussa 1995) ja Windhoekissa (Namibia) (maaliskuussa 1996) sekä aiemman päätöslauselmansa kestävästä kehityksestä, joka hyväksyttiin Strasbourgissa (Ranska) (helmikuussa 1994),

B. palauttaa mieliin pienten saarivaltioiden kestävää kehitystä käsitelleen maailmankonferenssin (Bridgetown, Barbados; huhti-, toukokuussa 1994) hyväksymän päätöslauselman ja toimintaohjelman, jossa "ilmastonmuutokset ja merenpinnan kohoaminen" määriteltiin pienten saarivaltioiden tärkeimmäksi ympäristökysymykseksi,

C. palauttaa lisäksi mieliin ilmastonmuutosten puitesopimuksen osapuolien konferenssin, joka pidettiin Berliinissä (Saksa) 28. päivän maaliskuuta ja 7. päivän huhtikuuta 1995 välisenä aikana, sekä ehdotukset pienten saarivaltioiden liiton (AOSIS) pöytäkirjaa varten; liitto muodostettiin, kun pienet kehitysasteella olevat saarivaltiot alkoivat huolestua ympäristöasioista ilmastonmuutosten uhatessa niiden koko olemassaoloa,

D. kiinnittää huomiota ilmastonmuutosten puitesopimuksen osapuolien konferenssin toisessa kokouksessa (Geneve, heinäkuussa 1996) hyväksyttyyn ministeritason julistukseen, jossa annettiin tunnustusta ja tukea ilmastonmuutoksia käsittelevän hallitusten välisen ryhmän (IPCC) toiselle arviointiraportille, jota pidetään tällä hetkellä kaikkein kattavimpana ja tieteellisesti luotettavimpana arviona ilmastonmuutoksista, niiden vaikutuksista ja vaihtoehdoista niiden estämiseksi; panee merkille raportissa esitetyt tulokset, erityisesti vahvistuksen ihmisen vaikutukselle maapallon ilmastoon, ja suosittelee, että neuvotteluja Berliinin mandaatin sisältämästä pöytäkirjasta nopeutettaisiin,

E. palauttaa mieliin tältä osin, että Maailmanpankin katsauksessa on todettu, että parempi ympäristönhoito on välttämätön edellytys korkeammille terveysstandardeille, tasapainoisemmalle kehitykselle, taloudelliselle kasvulle ja köyhyyden vähenemiselle,

F. on tyytyväinen Euroopan unionin ympäristöasiain neuvoston kesäkuussa 1996 pitämän kokouksen ilmastonmuutoksia koskeviin päätelmiin, erityisesti siihen, että yhteisö ilmaisi jälleen vahvan tukensa pöytäkirjalle, jolla edistettäisiin Berliinin mandaatin täytäntöönpanoa, ja siihen, että se aikoo merkittävästi vähentää kasvihuoneilmiötä aiheuttavia kaasupäästöjä vuoden 2000 jälkeen; arvostaa ympäristöasiain neuvoston pyrkimystä määritellä ilmastonmuutosten vaarallisuustaso mutta korostaa, että kahden asteen nousu maapallon keskilämpötilassa verrattuna teollistumista edeltäneeseen aikaan on taso, jota ei voida hyväksyä,

G. panee merkille WHO:n, WMO:n ja UNEP:n tuoreet raportit ilmastonmuutoksista ja ihmisen terveydestä, joiden mukaan ilmastonmuutokset tulevat todennäköisesti vaikuttamaan monin tavoin luontoon ja ekosysteemeihin, jolloin ne aiheuttavat lukuisia haitallisia seurauksia ihmisen terveydelle ja vaikuttavat myös maatalouteen, valtamerikalastukseen sekä tartuntatautien syntymiseen, uusiin esiintymiin ja leviämiseen, mukaan lukien trooppiset hyönteisten levittämät taudit ja niiden leviäminen alueille, joilla kyseisiä tauteja ei ole aiemmin esiintynyt,

H. kiinnittää huomiota metsäasiantuntijoiden näkemykseen, että maailman sademetsien väheneminen vaikuttaa maapallon ilmastoon ja että samanaikaisesti ilmastonmuutokset vaikuttavat metsiin,

I. on kuullut asiantuntijoita ja kutsuttuja puhujia 25. päivänä syyskuuta 1996 järjestetyssä ilmastonmuutoksia ja siitä johtuvia, erityisesti pieniin saarivaltioihin liittyviä ympäristö- ja terveysongelmia koskevassa kuulemistilaisuudessa, jossa korostettiin seuraavia asioita:

i) maapallon ilmastonmuutosten aiheuttamat vaarat ihmisen terveydelle,

ii) pyörremyrskyjen ja syklonien määrän huomattava kasvu Karibian, Tyynenmeren ja Intian valtameren alueilla, niiden muodostama uhka ihmishengille ja omaisuudelle sekä niiden vaikutukset sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen myös maatalouden ja matkailun kannalta,

iii) uhattuna oleva luonnon monimuotoisuus ja herkät ekosysteemit,

J. on tietoinen ja on syvästi huolestunut siitä, että kasvihuonekaasujen pitoisuuksien lisääntyminen ja päästöt, mukaan lukien ihmisen tuottamat kloorifluorihiilivedyt, johtavat edelleen maapallon lämpötilan kohoamiseen ja että tällä keskilämpötilan kohoamisella on kauaskantoiset vaikutukset sademääriin, merenpinnan korkeuteen, ilmasto-olosuhteiden vaihteluun ja sitä kautta myös sademetsiin, maankäyttöön, rannikkotulviin ja eroosioon, maatalouteen, ihmisen terveyteen jne. niihin liittyvine sosiaalisine seurauksineen,

K. tunnustaa AKT-valtioille ja EU:n jäsenvaltioille Lomén sopimuksen (tarkistettu) 2 osan 1 osastossa määrätyt velvoitteet ympäristön suojelusta ja arvostuksesta;

1. Laajentaa arvostuksensa koskemaan puheenjohtajia, asianomaisten AKT:n saarivaltioiden asiantuntijoita ja muita kutsuttuja puhujia heidän ilmastonmuutoksia koskevassa kuulemistilaisuudessa pitämiensä puheenvuorojen johdosta;

2. On tyytyväinen päätökseen perustaa työryhmä arvioimaan ilmastonmuutosten vaikutusta kaikkiin AKT:n pieniin saarivaltioihin ja ehdottamaan keinoja kansainvälisen tietämyksen lisäämiseksi ilmastonmuutosten aiheuttamista vaaroista niiden ekosysteemeihin, talouteen ja väestön terveyteen;

3. On pahoillaan siitä, että Euroopan unioni ei ilmeisesti pääse asettamaansa tavoitteeseen hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä;

4. Pyytää Euroopan komissiota ja Euroopan unionin jäsenvaltioita tekemään kaiken voitavansa myöskin verouudistuksen alalla (liittämällä hiilidioksidi- tai energiaveron yhteyteen mahdollisuuden alentaa muita veroja) hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi;

5. On tyytyväinen komission kertomukseen toimista, joihin on ryhdytty sen Euroopan yhteisölle, jäsenvaltioille ja komissiolle aiemmin esittämien vetoomuksen suhteen, jotka koskivat:

i) jatkuvaa tukea Karibian, Tyynenmeren ja Intian valtameren valtiolle, joissa esiintyi pyörremyrskyjä ja sykloneja vuosina 1994 ja 1995,

ii) vaihtoehtoja "Toronton tavoitteen" saavuttamiseksi,

iii) sen ilmastonmuutosstrategian saattamista ajan tasalle vuotta 2000 seuraavalle ajanjaksolle, jotta tulevina vuosikymmeninä voitaisiin vähentää merkittävästi ilmastonmuutoksia aiheuttavia päästöjä,

iv) sen apua AKT:n pienille saarivaltioille alueelliselta perustalta osana erillistä EKR:n erityistukea, jota annettaisiin kyseisten valtioiden kansallisten ja alueellisten kohdeohjelmien lisäksi ja jolla vahvistettaisiin onnettomuuksien seurantaa ja valmiusohjelmia, mukaan lukien strategiat ja toimenpiteet sopeutumiseksi ilmastonmuutoksiin ja niistä johtuvien ympäristövaikutusten lieventämiseksi,

v) sen ajamaa soveltuvien teknologioiden ja käytäntöjen nopeutettua siirtoa, jotta AKT-valtiot voisivat kehittää rannikkoalueiden hallintastrategioita sekä tervehdyttää ja suojella kuivuuden, aavikoitumisen, pyörremyrskyjen tai tulvien vaivaamia alueitaan;

6. Valittaa kuitenkin sitä, että ilmastonsuojelullisiin toimenpiteisiin ei annettu riittävästi varoja EKR:sta;

7. Vetoaa komissioon ja AKT-maihin, jotta ne varmistaisivat kaikkien hankkeiden ympäristöystävällisyyden ja että niissä kiinnitettäisiin erityistä huomiota ilmastonsuojeluun;

8. Pyytää kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita ja AKT-valtioita tekemään kaiken voitavansa valmistaakseen sen, että AOSIS:n pöytäkirja hyväksytään Kiotossa;

9. Pyytää ilmastonmuutosten yleissopimuksen osapuolia kiinnittämään enemmän huomiota metsien keskeiseen merkitykseen ilmaston säätelijänä paikallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla;

10. Seuraa kiinnostuksella hallitusten välisen metsäkokouksen (IPF) työtä ja kehottaa sitä painottamaan enemmän metsien tuhoutumisen perimmäisiä syitä, kuten esimerkiksi epäoikeudenmukaiset maanomistusjärjestelmät ja metsätuotteiden liikakulutus;

11. Kehottaa jälleen Lomén sopimuksen allekirjoittaneita kehittyneitä valtioita ottamaan johtoaseman ilmastonmuutosten ja niiden kielteisten seurausten torjunnassa ja noudattamaan sitä periaatetta, että maailman ilmastollista ja ekologista järjestelmää olisi "suojeltava ihmiskunnan nykyisten ja tulevien sukupolvien hyväksi";

12. Tunnustaa, että ekologisista ja ilmastollisista syistä johtuen vain tietyt lajikkeet soveltuvat viljeltäviksi pienissä saarivaltioissa ja että nämä lajikkeet ovat ympäristöystävällisiä ja auttavat myös selviytymään tulva-, saaste- ja eroosio-ongelmista;

13. Painottaa sitä, että olisi pyrittävä strategioihin ja toimenpiteisiin, joilla pieniä saarivaltioita autetaan sopeutumaan ilmastonmuutoksiin ja vähentämään ko. muutosten ympäristövaikutuksia, ja niitä olisi tuettava riittävillä voimavaroilla hyödyntäen täysipainoisesti saarten talouden fyysisiä voimavaroja mahdollisimman ympäristöystävällisellä tavalla ja siten, että se pitkällä aikavälillä osaltaan tasaannuttaisi ja vähentäisi ihmisen vaikutusta maapallon ilmastoon;

14. Pyytää komissiota tiedottamaan yhteiskokoukselle tässä päätöslauselmassa olevien suositusten täytäntöönpanosta;

15. Kehottaa puheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, komissiolle, Karibian yhteisölle (CARICOM), Eteläisen Tyynenmeren foorumille, Karibian foorumille (Cariforum), Sahelin kuivuusongelman torjumista käsittelevälle valtioiden väliselle pysyvälle komitealle (ICDCS), WAEC:lle ja Intian valtameren komissiolle.