Euroopan yhteisön ja Australian välinen viinikauppasopimus - Pöytäkirjan - Yhteiset julistukset



Virallinen lehti nro L 028 , 30/01/2009 s. 0003 - 0087



Euroopan yhteisön ja australian välinen viinikauppasopimus EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä "yhteisö" ja AUSTRALIA, jäljempänä "sopimuspuolet", jotka HALUAVAT parantaa edellytyksiä viinikaupan suotuisalle ja sopusointuiselle kehittämiselle ja kaupallisen yhteistyön edistämiselle tasa-arvon, molemminpuolisen hyödyn ja vastavuoroisuuden perusteella, TOTEAVAT, että sopimuspuolet haluavat välisensä kaupan edistämiseksi vahvistaa yhteyksiään viinialalla, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 Artikla Tavoitteet Sopimuspuolet sitoutuvat syrjimättä ja vastavuoroisesti helpottamaan ja edistämään yhteisöstä ja Australiasta peräisin olevan viinin kauppaa tässä viinikauppasopimuksessa määrätyin edellytyksin. 2 Artikla Soveltamisala Tätä viinikauppasopimusta sovelletaan Brysselissä 14 päivänä kesäkuuta 1983 allekirjoitetun harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää koskevan yleissopimuksen [1] mukaisen harmonoidun järjestelmän nimikkeeseen 22.04 kuuluviin viineihin. 3 Artikla Määritelmät Jollei toisin määrätä, tässä viinikauppasopimuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä: a) "peräisin olevalla viinillä", kun sitä käytetään jommankumman sopimuspuolen nimen yhteydessä, tarkoitetaan viiniä, joka on valmistettu kyseisen sopimuspuolen alueella yksinomaan sen alueella kokonaisuudessaan kerätyistä viinirypäleistä; b) "maantieteellisellä merkinnällä" tarkoitetaan TRIPS-sopimuksen 22 artiklan 1 kohdassa määriteltyä merkintää; c) "perinteisellä merkinnällä" tarkoitetaan perinteisesti käytettyä nimitystä, joka viittaa erityisesti valmistustapaan tai viinin laatuun, väriin tai tyyppiin ja joka yhteisön lainsäädännössä hyväksytään käytettäväksi yhteisön alueelta peräisin olevan viinin kuvauksessa ja esittelyssä; d) "kuvauksella" tarkoitetaan etiketeissä, viinin mukana seuraavissa asiakirjoissa, kaupallisissa asiakirjoissa, erityisesti kauppalaskuissa ja lähetysluetteloissa, ja mainonnassa käytettyjä ilmaisuja; e) "päällysmerkinnöillä" tarkoitetaan viiniä luonnehtivien ja samassa astiassa, myös sulkimessa, astiassa riippuvassa lapussa tai pullon kaulan päällystyksessä, olevien kuvausten ja muiden merkintöjen, tunnusten, kuvien, maantieteellisten merkintöjen ja tavaramerkkien kokonaisuutta; f) "esittelyllä" astioissa ja niiden sulkimissa, etiketeissä ja pakkauksissa käytettäviä ilmaisuja; g) "pakkauksella" tarkoitetaan suojakääreitä, kuten papereita, erilaisia olkikääreitä ja pahvi- ja puulaatikoita, joita käytetään yhden tai useamman astian kuljetuksessa tai myynnissä loppukuluttajalle; h) "TRIPS-sopimuksella" tarkoitetaan teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehtyä sopimusta, joka on WTO-sopimuksen liitteessä 1C; i) "WTO-sopimuksella" tarkoitetaan Maailman kauppajärjestön perustamisesta 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehtyä Marrakeshin sopimusta; j) jollei 29 artiklan 3 kohdan e alakohdasta ja 30 artiklan 3 kohdan c alakohdasta muuta johdu, viittausta lakiin, lainsäädäntöön tai asetukseen pidetään viittauksena lakiin, lainsäädäntöön tai asetukseen sellaisena kuin se on muutettuna viinikauppasopimuksen allekirjoituspäivänä. Jos jompikumpi sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle allekirjoitushetkellä, että sen on annettava lakeja, lainsäädäntöä tai asetuksia tämän viinikauppasopimuksen mukaisten velvollisuuksien täyttämiseksi, viittausta tällaisiin lakeihin, lainsäädäntöön tai asetuksiin pidetään viittauksina kyseisiin lakeihin, lainsäädäntöön tai asetuksiin sellaisina kuin ne ovat voimassa päivänä, jona sopimuspuoli ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle, että sen viinikauppasopimuksen voimaantuloon liittyviä vaatimuksia on noudatettu. 4 Artikla Yleissäännöt 1. Jollei tässä viinikauppasopimuksessa toisin määrätä, viinien tuonti ja kaupan pitäminen on toteutettava tuojana toimivan sopimuspuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti. 2. Sopimuspuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tämän viinikauppasopimuksen velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi. Ne valvovat tässä viinikauppasopimuksessa määriteltyjen tavoitteiden toteutumista. I OSASTO VIININVALMISTUSMENETELMÄT JA -KÄYTÄNNÖT SEKÄ VIININ KOOSTUMUKSEEN LIITTYVÄT VAATIMUKSET 5 Artikla Nykyiset viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt sekä viinin koostumukseen liittyvät vaatimukset 1. Yhteisö sallii kaikkien Australiasta peräisin olevien, suoraan ihmisravinnoksi tarkoitettujen viinien tuonnin alueelleen ja niiden kaupan pitämisen siellä, jos ne on tuotettu: a) yhden tai useamman liitteessä I olevan A osan 1 kohdassa luetellun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön mukaisesti; ja b) sopimuksen pöytäkirjan I.1 kohdassa määrättyjen koostumukseen liittyvien vaatimusten mukaisesti. 2. Australia sallii kaikkien yhteisöstä peräisin olevien, suoraan ihmisravinnoksi tarkoitettujen viinien tuonnin alueelleen ja niiden kaupan pitämisen siellä, jos ne on tuotettu yhden tai useamman liitteessä I olevan B osan 1 kohdassa luetellun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön mukaisesti. 3. 3. Sopimuspuolet katsovat, että liitteessä I luetellut viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt sekä pöytäkirjassa määrätyt koostumukseen liittyvät vaatimukset ovat 7 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden ja vaatimusten mukaisia. 6 Artikla Uudet viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt sekä koostumukseen liittyvät vaatimukset tai muutokset 1. Jos toinen sopimuspuoli ehdottaa jonkin sellaisen uuden viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen, jota toinen sopimuspuoli ei ole hyväksynyt 5 artiklan nojalla, hyväksymistä alueellaan kaupalliseen käyttöön tai nykyisen viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen muuttamista, ja tämä edellyttää liitteen I muuttamista 11 artiklan mukaisesti, sen on ilmoitettava siitä toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti mahdollisimman pian ja annettava tälle kohtuulliset mahdollisuudet esittää huomautuksia ennen uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen lopullista hyväksymistä. 2. Lisäksi sopimuspuolen on toisen sopimuspuolen pyynnöstä toimitettava sille tarkastelun helpottamiseksi tekninen asiakirja, jossa esitetään perusteet ehdotetun uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen hyväksymiselle erityisesti 7 artiklassa esitettyjen tavoitteiden ja vaatimusten osalta. 3. Toisen sopimuspuolen on tarkasteltava 1 kohdassa tarkoitettua ehdotettua uutta tai muutettua viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta ottaen huomioon 7 artiklassa esitetyt tavoitteet ja vaatimukset. 4. Sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle 30 päivän kuluessa ehdotetun uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen hyväksymisen voimaantulosta. 5. Edellä olevassa 4 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen on sisällettävä uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen kuvaus. 6. Jos teknistä asiakirjaa ei ole toimitettu 2 kohdan mukaisesti, ilmoituksen tekevän sopimuspuolen on toisen sopimuspuolen pyynnöstä toimitettava tekninen asiakirja kyseisen kohdan mukaisesti. 7. Tätä artiklaa ei sovelleta, jos sopimuspuoli mukauttaa liitteessä I olevassa C osassa tarkoitettua viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä vain ottaakseen huomioon tietyn markkinointivuoden ilmasto-olosuhteet, edellyttäen että mukautus on vähäinen eikä muuta olennaisesti asianomaista viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta (tekninen mukautus). Sopimuspuolen, joka ehdottaa teknistä mukautusta, on ilmoitettava siitä toiselle sopimuspuolelle niin pian kuin mahdollista mutta joka tapauksessa ennen kaupan pitämistä toisen sopimuspuolen alueella. 7 Artikla Tavoitteet ja vaatimukset 1. Viinin tuotannossa käytettävien uusien tai muutettujen viininvalmistusmenetelmien tai -käytäntöjen taikka koostumukseen liittyvien vaatimusten on oltava seuraavien tavoitteiden mukaisia: a) ihmisten terveyden suojelu; b) kuluttajien suojelu vilpillisiltä käytännöiltä; c) 2 kohdassa esitettyjen hyviin viininvalmistusmenetelmiin liittyvien vaatimusten noudattaminen. 2. Hyvä viininvalmistusmenetelmä on seuraavien vaatimusten mukainen: I. sitä ei ole kielletty alkuperämaan lainsäädännössä; II. se suojaa tuotteen aitoutta varmistamalla, että viinin tyypilliset ominaisuudet johtuvat sen valmistuksessa käytetyistä rypäleistä; III. viljelyalue ja erityisesti ilmastolliset, geologiset ja muut tuotantoon liittyvät olosuhteet otetaan huomioon; IV. se perustuu kohtuulliseen tekniseen tai käytännön tarpeeseen lisätä muun muassa viinin säilyvyyttä, vakautta ja hyväksyttävyyttä kuluttajan kannalta; V. se takaa, että käsittelyt tai lisäykset rajataan määrään, joka on välttämätön halutun vaikutuksen saamiseksi. 8 Artikla väliaikainen lupa Sopimuspuolen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti ilmoittamaa uutta tai muutettua viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta soveltamalla tuotettua viiniä saa väliaikaisesti tuoda ja pitää kaupan toisen sopimuspuolen alueella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 35 artiklassa määrättyjen toimenpiteiden soveltamista. 9 Artikla Vastaväitemenettely 1. Sopimuspuoli voi kuuden kuukauden kuluessa toisen sopimuspuolen tekemän, 6 artiklan 4 kohdan mukaisen ilmoituksen vastaanottamisesta esittää kirjallisen väitteen uutta tai muutettua viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta vastaan sillä perusteella, että se on ristiriidassa 7 artiklan 1 kohdan b ja/tai c alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden kanssa. Kun toinen sopimuspuoli esittää vastaväitteen, kumpikin sopimuspuoli voi pyytää 37 artiklassa määrättyjä neuvotteluja. Jos asiassa ei päästä ratkaisuun 12 kuukauden kuluessa siitä, kun sopimuspuoli on vastaanottanut 6 artiklan 4 kohdan mukaisen ilmoituksen, kumpikin sopimuspuoli voi viedä asian 10 artiklan mukaiseen välimiesmenettelyyn. 2. Sopimuspuoli voi kahden kuukauden kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta pyytää tietoja tai lausuntoa kansainväliseltä viinijärjestöltä (OIV) tai muulta asiaankuuluvalta kansainväliseltä elimeltä. Jos tällaisia tietoja tai lausuntoa pyydetään, sopimuspuolet voivat yhteisesti päättää pidentää kuuden kuukauden määräaikaa, jonka kuluessa sopimuspuoli voi esittää vastaväitteensä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden 1 kohdassa määrättyjen määräaikojen soveltamista. 3. Jäljempänä olevassa 10 artiklassa tarkoitettujen välimiesten on päätettävä, onko ilmoitettu uusi tai muutettu viininvalmistusmenetelmä tai -käytäntö tai koostumukseen liittyvä vaatimus 7 artiklan 1 kohdan b ja/tai c alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden mukainen. 4. Kun kyseessä on sopimuspuolen pyyntö sellaisen viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen hyväksymiseksi, jonka toinen sopimuspuoli on jo hyväksynyt kolmannen maan kaupalliseen käyttöön, 1 kohdassa tarkoitettu määräaika puolitetaan. 10 Artikla Viininvalmistusmenetelmiä koskeva välimiesmenettely 1. Sopimuspuoli voi aloittaa 9 artiklan mukaisen välimiesmenettelyn ilmoittamalla toiselle sopimuspuolelle kirjallisesti asian viemisestä välimiesmenettelyyn. 2. Kummankin sopimuspuolen on 30 päivän kuluessa 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen vastaanottamisesta nimettävä välimies soveltaen 6 kohdassa esitettyjä perusteita ja ilmoitettava valinnastaan toiselle sopimuspuolelle. 3. Edellä olevan 2 kohdan mukaisesti nimettyjen välimiesten on 30 päivän kuluessa toisen välimiehen nimeämisestä nimettävä yhteisesti kolmas välimies. Jos ensimmäiset kaksi välimiestä eivät pysty nimeämään kolmatta välimiestä, sopimuspuolten on yhdessä päätettävä kolmannen välimiehen nimeämisestä 30 päivän kuluessa. 4. Jos sopimuspuolet eivät pysty yhdessä valitsemaan kolmatta välimiestä 3 kohdassa tarkoitettujen 30 päivän kuluessa, kansainvälisen tuomioistuimen puheenjohtaja tai jäsen (sen mukaan, kumpi on virkaiältään vanhempi) tekee jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä tarvittavan nimeämisen 60 päivän kuluessa kansainvälisen tuomioistuimen käytännön mukaisesti ja 5 kohdan perusteita soveltaen. 5. Kolmas nimetty välimies toimii välimiesmenettelyn johtajana, ja hänellä on oltava juridinen pätevyys. 6. Välimiesten (menettelyn johtajaa lukuun ottamatta) on oltava ehdottoman riippumattomia kansainvälisen tason asiantuntijoita viininvalmistuksen alalla. 7. Välimiehet laativat yhdessä 30 päivän kuluessa kolmannen välimiehen valitsemisesta välimiesmenettelyä koskevan työjärjestyksen säännöt ottaen huomioon pysyvän välitystuomioistuimen valinnanvaraiset säännöt valtioiden välisten riitojen välimiesmenettelyä varten, joskin työjärjestyksen säännöistä voidaan sopimuspuolten yhteisellä suostumuksella milloin tahansa poiketa tai muuttaa niitä. 8. Välimiesten on tehtävä päätelmänsä asiasta 90 päivän kuluessa kolmannen välimiehen nimeämisestä. Päätelmät on tehtävä enemmistöpäätöksenä. Päätelmissään välimiesten on erityisesti esitettävä 9 artiklan 3 kohdassa määrätty päätös. 9. Välimiesmenettelyn kustannukset — välimiesten palkkiokustannukset mukaan luettuina — jaetaan tasan sopimuspuolten välillä. Sekakomitea vahvistaa välimiehille maksettavien palkkioiden ja kulukorvausten suuruuden. 10. Välimiesten ratkaisu on lopullinen ja sitova. 11 Artikla Liitteen I muuttaminen 1. Sopimuspuolet muuttavat liitettä I tai pöytäkirjaa 29 artiklan 3 kohdan a alakohdan tai 30 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti ottaakseen huomioon 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti ilmoitetun uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen niin pian kuin mahdollista, mutta kuitenkin 15 kuukauden kuluessa asianomaisen ilmoituksen päivämäärästä. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa määrätään, jos sopimuspuoli on aloittanut 9 artiklassa määrätyn vastaväitemenettelyn, sen on toimittava neuvottelujen tulosten mukaisesti, jollei asiaa saateta välimiesmenettelyyn, jolloin: a) jos välimiehet päättävät, että ilmoitettu uusi tai muutettu viininvalmistusmenetelmä tai -käytäntö tai koostumukseen liittyvä vaatimus on 7 artiklan 1 kohdan b ja/tai c alakohdassa esitettyjen tavoitteiden mukainen, sopimuspuolten on muutettava liitettä I tai pöytäkirjaa 29 artiklan 3 kohdan a alakohdan tai 30 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti uuden tai muutetun viininvalmistusmenetelmän tai -käytännön tai koostumukseen liittyvän vaatimuksen lisäämiseksi siihen 90 päivän kuluessa kyseisestä päätöksestä; b) jos välimiehet kuitenkin päättävät, että ilmoitettu uusi viininvalmistusmenetelmä tai -käytäntö tai koostumukseen liittyvä vaatimus ei ole 7 artiklan 1 kohdan b ja/tai c alakohdassa esitettyjen tavoitteiden mukainen, ilmoituksen tehneen sopimuspuolen alueelta peräisin olevien, asianomaista viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä tai koostumukseen liittyvää vaatimusta soveltaen tuotettujen viinien tuonnille ja kaupan pitämiselle myönnetty, 8 artiklassa tarkoitettu väliaikainen lupa lakkaa olemasta voimassa 90 päivän kuluttua kyseisestä päätöksestä. II OSASTO VIINIEN NIMITYSTEN SUOJA JA MÄÄRÄYKSET NIIDEN KÄYTTÄMISESTÄ KUVAUKSESSA JA ESITTELYSSÄ 12 Artikla Suojatut nimitykset 1. Seuraavat nimitykset suojataan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 15, 17 ja 22 artiklan sekä pöytäkirjan soveltamista: a) yhteisöstä peräisin olevissa viineissä: I. liitteessä II olevassa A osassa luetellut maantieteelliset merkinnät; II. siihen jäsenvaltioon viittaavat ilmaisut, josta viini on peräisin, tai muut kyseistä jäsenvaltiota osoittavat nimitykset; III. liitteessä III luetellut perinteiset merkinnät; IV. viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 54 artiklassa tarkoitetut viiniluokat, jotka liittyvät määritetyillä alueilla tuotettuihin laatuviineihin ja joita tarkoitetaan liitteessä IV olevassa A osassa; ja V. viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VIII olevan D osan 2 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetut myyntinimikkeet, jotka liittyvät määritetyillä alueilla tuotettuihin laatuviineihin ja joita tarkoitetaan liitteessä IV olevassa B osassa; b) Australiasta peräisin olevissa viineissä: I. liitteessä II olevassa B osassa luetellut maantieteelliset merkinnät; ja II. viittaukset Australiaan tai muut kyseistä maata osoittavat nimitykset. 2. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet sen estämiseksi, että sopimuspuolten alueilta peräisin olevaa viiniä vietäessä ja kaupan pidettäessä sopimusalueiden ulkopuolella tässä artiklassa tarkoitettuja yhden sopimuspuolen suojattuja nimityksiä käytetään kuvaamaan ja esittelemään toiselta sopimuspuolelta peräisin olevaa viiniä muutoin kuin tässä viinikauppasopimuksessa määrätyllä tavalla. 13 Artikla Maantieteelliset merkinnät 1. Jollei tässä viinikauppasopimuksessa toisin määrätä: a) liitteessä II olevassa A osassa lueteltuihin yhteisön maantieteellisiin merkintöihin sovelletaan Australiassa seuraavaa: I. ne on suojattu, kun kyseessä ovat yhteisöstä peräisin olevat viinit; ja II. yhteisö saa käyttää niitä vain yhteisön lainsäädännön mukaisin edellytyksin; ja b) liitteessä II olevassa B osassa lueteltuihin Australian maantieteellisiin merkintöihin sovelletaan yhteisössä seuraavaa: I. ne on suojattu, kun kyseessä ovat Australiasta peräisin olevat viinit; ja II. Australia saa käyttää niitä vain Australian lainsäädännön mukaisin edellytyksin. 2. Sopimuspuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti varmistaakseen vastavuoroisen suojan liitteessä II luetelluille maantieteellisille merkinnöille, joita käytetään kuvaamaan ja esittelemään sopimuspuolten alueilta peräisin olevia viinejä. Kumpikin sopimuspuoli antaa asianomaisille osapuolille lailliset keinot, joilla estetään liitteessä II lueteltujen maantieteellisten merkintöjen käyttö sellaisten viinien alkuperän osoittamiseksi, jotka eivät ole peräisin mainitun maatieteellisen merkinnän osoittamasta paikasta. 3. Edellä olevassa 2 kohdassa määrättyä suojaa sovelletaan, vaikka a) viinin oikea alkuperä ilmoitetaan; b) kyseistä maantieteellistä merkintää käytetään käännöksessä; tai c) merkintöjä käytetään sellaisten ilmaisujen kanssa kuin "laji", "tyyppi", "tapa", "jäljitelmä", "menetelmä" tai muut vastaavat ilmaisut. 4. Edellä olevassa 2 ja 3 kohdassa määrätty suoja ei kuitenkaan rajoita 15 ja 22 artiklan soveltamista. 5. Viinin tavaramerkin, joka koostuu kokonaan tai osittain viinin alkuperän osoittavasta, liitteessä II luetellusta maantieteellisestä merkinnästä, rekisteröinti evätään tai, jos kansallinen lainsäädäntö sen sallii ja asianomainen osapuoli sitä pyytää, peruutetaan, jos kyseinen viini ei ole peräisin maantieteellisen merkinnän osoittamasta paikasta. 6. Jos liitteessä II luetellut maantieteelliset merkinnät ovat homonyymiset, kullekin merkinnälle myönnetään suoja sillä edellytyksellä, että niitä on käytetty hyvässä uskossa. Sopimuspuolten on yhdessä päätettävä niistä käytännön edellytyksistä, joilla homonyymiset maantieteelliset merkinnät erotetaan toisistaan, ottaen huomioon tarve varmistaa kyseisten tuottajien tasapuolinen kohtelu ja se, että kuluttajia ei johdeta harhaan. 7. Jos liitteessä II lueteltu maantieteellinen merkintä on homonyyminen kolmannen maan maantieteellisen merkinnän kanssa, sovelletaan TRIPS-sopimuksen 23 artiklan 3 kohtaa. 8. Tämän viinikauppasopimuksen määräykset eivät millään tavoin estä ketään käyttämästä kaupallisiin tarkoituksiin omaa tai edeltäjänsä nimeä tavalla, joka ei johda kuluttajaa harhaan. 9. Mikään tämän viinikauppasopimuksen määräys ei velvoita sopimuspuolta suojaamaan sellaista toisen sopimuspuolen liitteessä II lueteltua maantieteellistä merkintää, jota ei suojata tai jonka suoja lakkaa sen alkuperämaassa tai jonka käyttö on lopetettu siellä. 10. Sopimuspuolet vahvistavat, että tästä viinikauppasopimuksesta johtuvat oikeudet ja velvollisuudet eivät koske muita kuin liitteessä II lueteltuja maantieteellisiä merkintöjä. Kummankin sopimuspuolen maantieteellisten merkintöjen suojaan sovelletaan TRIPS-sopimusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän viinikauppasopimuksen maantieteellisiä merkintöjä koskevien määräysten soveltamista. 14 Artikla Nimitykset tai viittaukset jäsenvaltioihin ja Australiaan 1. Kun kyseessä ovat viinin alkuperän osoittavat viittaukset yhteisön jäsenvaltioihin ja muut jäsenvaltiota osoittavat nimitykset, niihin sovelletaan Australiassa seuraavaa: a) ne on varattu asianomaisesta jäsenvaltiosta peräisin oleville viineille; ja b) yhteisö saa käyttää niitä vain yhteisön lainsäädännön mukaisin edellytyksin. 2. Kun kyseessä ovat viinin alkuperän osoittavat viittaukset Australiaan ja muut kyseistä maata osoittavat nimitykset, niihin sovelletaan yhteisössä seuraavaa: a) ne on varattu Australiasta peräisin oleville viineille; ja b) Australia saa käyttää niitä vain Australian lainsäädännön mukaisin edellytyksin. 15 Artikla Siirtymävaiheen järjestelyt Edellä olevan 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan I alakohdassa ja 13 artiklassa tarkoitettujen nimitysten suoja ei estä Australiaa käyttämästä seuraavia nimityksiä viinin kuvaamiseen ja esittelyyn Australiassa ja kolmansissa maissa, joiden lainsäädäntö sen sallii, seuraavien siirtymäkausien aikana: a) 12 kuukautta tämän viinikauppasopimuksen voimaantulosta, kun kyseessä ovat seuraavat nimitykset: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry ja White Burgundy; b) 10 vuotta tämän viinikauppasopimuksen voimaantulosta, kun kyseessä on nimitys Tokay. 16 Artikla Perinteiset merkinnät 1. Jollei tässä viinikauppasopimuksessa toisin määrätä, liitteessä III lueteltuja yhteisön perinteisiä merkintöjä: a) ei saa käyttää Australiasta peräisin olevan viinin kuvauksessa tai esittelyssä; ja b) saa käyttää yhteisöstä peräisin olevan viinin kuvauksessa ja esittelyssä yhteisön lainsäädännön mukaisin edellytyksin vain sellaisissa viineissä, joiden alkuperä, luokka ja kieli ovat liitteessä III esitetyn mukaiset. 2. Australian on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti varmistaakseen suojan liitteessä III luetelluille perinteisille merkinnöille, joita käytetään kuvamaan ja esittelemään yhteisön alueelta peräisin olevia viinejä. Tätä varten Australia ottaa käyttöön aiheelliset oikeudelliset keinot varmistaakseen tehokkaan suojan ja estääkseen perinteisten merkintöjen käytön sellaisten viinien kuvauksessa, joilla ei ole niihin oikeutta, myös silloin kun merkintöjä käytetään sellaisten ilmaisujen kanssa kuin "laji", "tyyppi", "tapa", "jäljitelmä", "menetelmä" tai muut vastaavat ilmaisut. 3. Edellä olevassa 2 kohdassa määrättyä suojaa sovelletaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 17 ja 23 artiklan soveltamista. 4. Perinteisen merkinnän suojaa sovelletaan ainoastaan: a) kieleen tai kieliin, joilla se esitetään liitteessä III; ja b) viiniluokkaan, jonka osalta se on suojattu yhteisössä liitteessä III esitetysti. 5. Australia voi sallia, että sen alueella käytetään liitteessä III lueteltujen perinteisten merkintöjen laisia tai kaltaisia ilmaisuja viinissä, joka ei ole peräisin sopimuspuolten alueilta, sillä edellytyksellä että kuluttajia ei johdeta harhaan, tuotteen alkuperä mainitaan ja käyttö ei ole 20 päivänä maaliskuuta 1883 tehdyn teollisoikeuden suojelemista koskevan Pariisin yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna, 10 a artiklassa tarkoitettua vilpillistä kilpailua. 6. Tämä viinikauppasopimus ei millään tavoin estä ketään käyttämästä kaupallisiin tarkoituksiin omaa tai edeltäjänsä nimeä tavalla, joka ei johda kuluttajaa harhaan. 7. Australia ei saa sallia alueellaan kokonaan tai osittain liitteessä III luetellusta perinteisestä merkinnästä koostuvan tavaramerkin rekisteröintiä tai käyttöä viinin kuvauksessa ja esittelyssä, jollei tässä viinikauppasopimuksessa sallita perinteisen merkinnän käyttöä asianomaisen viinin yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 kohdan soveltamista. Kuitenkaan: a) tätä vaatimusta ei sovelleta tavaramerkkeihin, jotka on rekisteröity Australiassa lainmukaisesti ja hyvässä uskossa tai joihin on ennen tämän viinikauppasopimuksen allekirjoituspäivää saatu lainmukaisesti oikeudet Australiassa käyttämällä niitä hyvässä uskossa; b) kun kyseessä ovat liitteeseen III tämän viinikauppasopimuksen allekirjoittamispäivän jälkeen sisällytetyt perinteiset merkinnät, tätä vaatimusta ei sovelleta tavaramerkkeihin, jotka on rekisteröity Australiassa hyvässä uskossa tai joihin on saatu lainmukaisesti oikeudet Australiassa käyttämällä niitä hyvässä uskossa, ennen kuin asianomainen perinteinen merkintä on suojattu tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti; ja c) tämä vaatimus ei estä a ja b alakohdassa tarkoitettujen tavaramerkkien käyttöä kolmansissa maissa, jos kolmannen maan lainsäädäntö sen sallii. Tämä määräys ei vaikuta yhteisön oikeuteen käyttää asianomaista perinteistä merkintää 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. 8. Rajoittamatta 5, 6 ja 7 kohdan sekä 23 artiklan soveltamista Australia ei saa sallia alueellaan kokonaan tai osittain liitteessä III luetellusta perinteisestä merkinnästä koostuvan toiminimen käyttöä viinin kuvauksessa ja esittelyssä. Kuitenkaan: a) tätä vaatimusta ei sovelleta toiminimiin, jotka on rekisteröity Australiassa lainmukaisesti ja hyvässä uskossa ennen tämän viinikauppasopimuksen allekirjoituspäivää; b) kun kyseessä ovat liitteeseen III tämän viinikauppasopimuksen allekirjoittamispäivän jälkeen sisällytetyt perinteiset merkinnät, tätä vaatimusta ei sovelleta toiminimiin, jotka on rekisteröity Australiassa lainmukaisesti ja hyvässä uskossa, ennen kuin asianomainen perinteinen merkintä on suojattu tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti; ja c) tämä vaatimus ei estä tällaisten toiminimien käyttöä kolmansissa maissa, jos kolmannen maan lainsäädäntö sen sallii. Toiminimeä ei saa a, b ja c alakohdan nojalla käyttää siten, että kuluttajaa johdetaan harhaan. 9. Mikään tämän viinikauppasopimuksen määräys ei velvoita Australiaa suojaamaan sellaista liitteessä III lueteltua perinteistä merkintää, jota ei suojata tai jonka suoja lakkaa alkuperämaassa tai jonka käyttö on lopetettu yhteisössä. 17 Artikla Siirtymävaiheen järjestelyt Edellä olevan 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan III alakohdassa ja 16 artiklassa tarkoitettujen nimitysten suoja ei estä Australiaa käyttämästä seuraavia nimityksiä viinin kuvaamiseen ja esittelyyn Australiassa ja kolmansissa maissa, joiden lainsäädäntö sen sallii, tämän viinikauppasopimuksen voimaantulosta alkavan 12 kuukauden pituisen siirtymäkauden ajan: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spatlese. 18 Artikla Viiniluokat ja myyntinimitykset 1. Jollei tässä viinikauppasopimuksessa toisin määrätä, liitteessä IV olevassa A osassa lueteltuihin viiniluokkiin ja liitteessä IV olevassa B osassa lueteltuihin myyntinimikkeisiin sovelletaan seuraavaa: a) ne on varattu yhteisöstä peräisin oleville viineille; ja b) yhteisö saa käyttää niitä vain yhteisön lainsäädännön mukaisin edellytyksin. 2. Mikään tämän viinikauppasopimuksen määräys ei velvoita Australiaa varaamaan sellaista liitteessä IV lueteltua viiniluokkaa tai myyntinimikettä, jota ei ole varattu tai jonka varaus lakkaa alkuperämaassa tai jonka käyttö on lopetettu yhteisössä. III OSASTO ESITTELYÄ JA KUVAUSTA KOSKEVAT ERITYISMÄÄRÄYKSET 19 Artikla Yleinen periaate Viinejä ei saa merkitä ilmaisuilla, jotka ovat virheellisiä tai harhaanjohtavia viinin luonteen, koostumuksen, laadun tai alkuperän osalta. 20 Artikla Vapaaehtoiset merkinnät 1. Sopimuspuolten välisessä viinikaupassa Australiasta peräisin olevaa viiniä, jolla a) on liitteessä II olevassa B osassa lueteltu maantieteellinen merkintä, voidaan kuvata tai esittää yhteisössä varustettuna 3 kohdassa esitetyillä vapaaehtoisilla merkinnöillä sillä edellytyksellä, että merkintöjen käyttö on Australiassa viinintuottajiin sovellettavien sääntöjen mukaista ja erityisesti vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksen, vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksen ja Australia New Zealand Food Standards Code -säännöstön mukaista; ja b) ei ole liitteessä II olevassa B osassa lueteltua maantieteellistä merkintää, voidaan kuvata tai esittää yhteisössä varustettuna 3 kohdan d, g ja l alakohdassa esitetyillä vapaaehtoisilla merkinnöillä sillä edellytyksellä, että merkintöjen käyttö on Australiassa viinintuottajiin sovellettavien sääntöjen mukaista ja erityisesti vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksen, vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksen ja Australia New Zealand Food Standards Code -säännöstön mukaista. 2. Sopimuspuolten välisessä viinikaupassa yhteisöstä peräisin olevaa viiniä, jolla a) on liitteessä II olevassa A osassa lueteltu maantieteellinen merkintä, voidaan kuvata tai esittää Australiassa varustettuna 3 kohdassa esitetyillä vapaaehtoisilla merkinnöillä sillä edellytyksellä, että viini on merkitty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 V osaston II luvun ja liitteiden VII ja VIII sekä komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 mukaisesti, eikä merkintöjen käyttö ole virheellistä tai kuluttajia harhaanjohtavaa vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksessä ja vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksessä tarkoitetulla tavalla; ja b) ei ole liitteessä II olevassa A osassa lueteltua maantieteellistä merkintää, voidaan kuvata tai esittää Australiassa varustettuna 3 kohdan d, g ja l alakohdassa esitetyillä vapaaehtoisilla merkinnöillä sillä edellytyksellä, että viini on merkitty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 V osaston II luvun ja liitteiden VII ja VIII sekä komission asetuksen (EY) N:o 753/2002 mukaisesti, eikä merkintöjen käyttö ole virheellistä tai kuluttajia harhaanjohtavaa vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksessä ja vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksessä tarkoitetulla tavalla. 3. Edellä olevassa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut vapaaehtoiset merkinnät ovat seuraavat: a) satovuosi, joka on rypäleiden korjuuvuosi, jos vähintään 85 prosenttia asianomaisesta viinistä on saatu mainittuna vuonna korjatuista rypäleistä, lukuun ottamatta yhteisön viinejä, jotka on saatu talvella korjatuista rypäleistä, jolloin satovuoden asemesta merkitään asianomaisen viinivuoden ensimmäinen vuosi; b) viiniköynnöslajikkeen nimi tai sen synonyymi 22 artiklan mukaisesti; c) kunniamaininta, mitali tai kilpailu, ja jos kyseessä on australialainen kunniamaininta, mitali tai kilpailu, kilpailusta on pitänyt ilmoittaa yhteisön toimivaltaiselle elimelle; d) tuotteen tyyppi liitteessä VI esitetyn mukaisesti; e) viinitarhan nimi; f) kun kyseessä on yhteisön alueelta peräisin oleva viini, viinitilan nimi, jos rypäleet viljellään ja viini viiniytetään kyseisellä viinitilalla; g) viinin väri; h) viinin pullotuspaikka; i) viinin tuotantomenetelmä, jollei liitteestä VIII muuta johdu; j) liitteessä III lueteltu perinteinen merkintä, kun kyseessä on yhteisön viini; k) liitteessä V lueteltu laatuviiniä koskeva ilmaisu, kun kyseessä on Australian viini; l) viinin kaupan pitämiseen osallistuneiden henkilöiden nimi, osoite ja ammattinimike. 21 Artikla Esittely 1. Sopimuspuolet sopivat, että silloin kun tuojasopimuspuolen lainsäädännön mukaan jotkin viinin merkinnät ovat pakollisia, muut tiedot voidaan merkitä pakollisten tietojen kanssa samaan kenttään tai muuhun kohtaan viiniä sisältävässä astiassa. 2. Sen estämättä mitä 1 kohdassa määrätään, jos liitteessä V lueteltua laatuviinin ilmaisua käytetään etiketissä osana päämyyntinimikettä, se on merkittävä samaan kenttään ja pääosin samansuuruisena kuin liitteessä II olevassa B osassa lueteltu Australian maantieteellinen merkintä. Tämän kohdan soveltamiseksi "päämyyntinimikkeellä" tarkoitetaan tuotteen nimitystä, joka on merkitty viiniä sisältävän astian tai pakkauksen siihen osaan, joka on tarkoitettu esitettäväksi kuluttajalle tavanomaisissa myyntiolosuhteissa. 3. Sopimuspuolet sopivat, että 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät, joihin kuuluu myös liitteessä V lueteltu laatuviiniä koskeva ilmaisu, voidaan toistaa missä tahansa kohdassa viiniastiaa riippumatta siitä, onko ne merkitty samaan kenttään liitteessä II luetellun maantieteellisen merkinnän kanssa. 4. Yhteisö sallii, että Australiasta peräisin olevaa viiniä voidaan kuvata tai esittää yhteisössä varustettuna merkinnällä sen sisältämien alkoholiannosten lukumäärästä, sillä edellytyksellä, että merkintöjen käyttö on Australiassa viinintuottajiin sovellettavien sääntöjen mukaista ja erityisesti vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksen, vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksen ja Australia New Zealand Food Standards Code -säännöstön mukaista. 22 Artikla Viiniköynnöslajikkeet 1. Kumpikin sopimuspuoli sallii, että toinen sopimuspuoli käyttää sen alueella yhden tai useamman viiniköynnöslajikkeen nimeä tai niiden rinnakkaisilmaisuja viinien kuvaamisessa ja esittelyssä sillä edellytyksellä, että seuraavat edellytykset täyttyvät: a) viiniköynnöslajikkeet tai niiden rinnakkaisilmaisut kuuluvat kansainvälisen viinijärjestön (OIV), UPOV:n (Union for the Protection of Plan Varieties) tai IBPGR:n (International Board for Plant Genetic Resources) laatimaan lajikeluokitteluun; b) jos viini ei koostu kokonaan mainitusta viiniköynnöslajikkeesta / mainituista viiniköynnöslajikkeista tai niiden rinnakkaisilmaisuista, vähintään 85 prosenttia viinistä — mahdollisesti käytettyjen makeutusaineiden ja mikro-organismiviljelmien määrän vähentämisen jälkeen (joiden määrä saa olla enintään 5 prosenttia viinistä) — on saatu mainitusta lajikkeesta / mainituista lajikkeista; c) kunkin merkityn viiniköynnöslajikkeen tai sen rinnakkaismerkinnän suhteellinen osuus viinin koostumuksesta on suurempi kuin merkitsemättömien lajikkeiden; d) jos mainitaan enemmän kuin kaksi lajiketta tai rinnakkaismerkintää, ne mainitaan minkä tahansa kokoisin kirjaimin alenevassa järjestyksessä sen mukaan, kuinka paljon niitä on suhteellisesti käytetty viinin koostumuksessa; e) viiniköynnöslajikkeet tai niiden rinnakkaisilmaisut merkitään joko samaan kenttään tai sen ulkopuolelle viejämaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti; f) viiniköynnöslajikkeiden nimiä tai niiden rinnakkaisilmaisuja ei saa käyttää tavalla, joka johtaa kuluttajaa harhaan viinin alkuperän osalta. Sopimuspuolet voivat tätä varten määritellä nimen käyttöä koskevat käytännön edellytykset. 2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa, 12 artiklan 1 kohdan a alakohdan I alakohdassa ja 12 artiklan 1 kohdan b alakohdan I alakohdassa määrätään, sopimuspuolet sopivat, että: a) jos viiniköynnöslajikkeen nimi tai sen rinnakkaisilmaisu koostuu kokonaan tai osittain yhteisön osalta liitteessä II olevassa A osassa luetellusta maantieteellisestä merkinnästä, Australia voi käyttää kyseisen viiniköynnöslajikkeen nimeä tai sen rinnakkaisilmaisua Australian alueelta peräisin olevan viinin kuvaamisessa tai esittelyssä, jos viiniköynnöslajikkeen nimi tai sen rinnakkaisilmaisu on lueteltu liitteessä VII; ja b) jos viiniköynnöslajikkeen nimi tai sen rinnakkaisilmaisu koostuu kokonaan tai osittain Australian osalta liitteessä II olevassa B osassa luetellusta maantieteellisestä merkinnästä, yhteisö voi käyttää kyseisen viiniköynnöslajikkeen nimeä tai sen rinnakkaisilmaisua yhteisön alueelta peräisin olevan viinin kuvaamisessa tai esittelyssä, jos viiniköynnöslajikkeen nimeä tai sen rinnakkaisilmaisua on käytetty hyvässä uskossa ennen tämän viinikauppasopimuksen voimaantulopäivää. 3. Sen estämättä, mitä 12 artiklassa ja tässä artiklassa määrätään, sopimuspuolet sopivat, että tämän viinikauppasopimuksen voimaantuloa seuraavien 12 kuukauden pituisen siirtymäkauden ajan nimitystä "Hermitage" voidaan käyttää viiniköynnöslajikkeen "Shiraz" rinnakkaisilmaisuna Australiasta peräisin olevissa, muualla kuin yhteisön alueella kaupan pidetyissä viineissä, jos se sallitaan Australian ja asianomaisten muiden maiden lainsäädännössä eikä kyseistä nimitystä käytetä kuluttajaa harhaanjohtavalla tavalla. 4. Sen estämättä, mitä tässä artiklassa määrätään, sopimuspuolet sopivat, että tämän viinikauppasopimuksen voimaantuloa seuraavien 12 kuukauden pituisen siirtymäkauden ajan viiniköynnöslajikkeen nimeä "Lambrusco" voidaan käyttää Australiasta peräisin olevissa viineissä kuvaamaan viinityyppiä, jota on perinteisesti valmistettu, markkinoitu ja pidetty kaupan kyseisellä nimellä muualla kuin yhteisön alueella, jos se sallitaan Australian ja asianomaisten muiden maiden lainsäädännössä eikä kyseistä nimitystä käytetä kuluttajaa harhaanjohtavalla tavalla. 23 Artikla Laatuviineihin liittyvät ilmaisut Australia voi käyttää liitteessä V lueteltuja ilmaisuja kuvaamaan ja esittelemään Australiasta peräisin olevia viinejä mainitussa liitteessä vahvistetuin edellytyksin ja 20 artiklan mukaisesti. 24 Artikla Australiasta peräisin olevat maantieteellisellä merkinnällä varustetut viinit Rajoittamatta Australian lainsäädännön tiukempien määräysten soveltamista sopimuspuolet sopivat, että Australia voi käyttää liitteessä II olevassa B osassa lueteltuja maantieteellisiä merkintöjä kuvaamaan ja esittelemään Australiasta peräisin olevia viinejä seuraavin edellytyksin: a) jos käytetään vain yhtä maantieteellistä merkintää, vähintään 85 prosenttia viinistä on saatu asianomaisessa maantieteellisessä yksikössä korjatuista rypäleistä; b) kun samassa viinissä käytetään useampaa kuin yhtä mutta enintään kolmea maantieteellistä merkintää: I. vähintään 95 prosenttia viinistä on saatu asianomaisista maantieteellisistä yksiköistä korjatuista rypäleistä ja jokaiseen maantieteelliseen merkintään liittyvän viinin osuus on vähintään 5 prosenttia; ja II. maantieteelliset merkinnät mainitaan etiketissä alenevassa järjestyksessä suhteellisen osuuden mukaan. 25 Artikla Merkintävaatimusten valvonta 1. Jos viinin kuvaus tai esittely, erityisesti etiketeissä, virallisissa tai kaupallisissa asiakirjoissa tai mainonnassa, on tämän viinikauppasopimuksen vastaista, sopimuspuolet toteuttavat tilanteen vaatimat hallinnolliset toimenpiteet tai oikeudelliset toimet oman lainsäädäntönsä mukaisesti. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet tai toimet toteutetaan erityisesti seuraavissa tapauksissa: a) jos yhteisön tai Australian lainsäädännössä säädettyjen merkintöjen kääntäminen toisen sopimuspuolen kielelle tai kielille tuo esiin jonkin näin kuvatun tai esitetyn viinin alkuperää, luonnetta tai laatua koskevan harhauttavan sanan; b) jos sellaisen viinin, jonka nimitys suojataan tällä viinikauppasopimuksella, astiassa, pakkauksessa, mainonnassa tai virallisissa tai kaupallisissa asiakirjoissa käytetään sellaisia viinin lähtöpaikkaa, alkuperää, luonnetta, viiniköynnöslajiketta tai viinin olennaisia ominaisuuksia koskevia kuvauksia, tavaramerkkejä, nimityksiä, merkintöjä tai kuvia, jotka suoraan tai välillisesti antavat väärää tai harhaanjohtavaa tietoa; c) jos käytetään pakkausta, joka johtaa harhaan viinin alkuperän suhteen. 26 Artikla Nykytilan säilyttäminen Sopimuspuolet eivät säädä kansallisen lainsäädäntönsä nojalla edellytyksistä, jotka ovat epäedullisempia kuin tässä viinikauppasopimuksessa määrätyt tai tämän viinikauppasopimuksen allekirjoituspäivänä voimassa olevassa kansallisessa lainsäädännössä ja erityisesti liitteessä IX tarkoitetussa lainsäädännössä säädetyt edellytykset, jotka koskevat toisen sopimuspuolen alueelta peräisin olevien viinien kuvausta, esittelyä, pakkaamista tai koostumusta. IV OSASTO TODISTUSVAATIMUKSET 27 Artikla Todistukset 1. Yhteisö sallii ilman aikarajoituksia Australiasta peräisin olevan viinin tuonnin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansien maiden kanssa käytävän viinialan tuotteiden kaupan osalta annetun komission asetuksen (EY) N:o 883/2001 24 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa ja 26 artiklassa säädettyjen yksinkertaistettua todistusmenettelyä koskevien säännösten mukaisesti. Tätä varten ja mainittujen säännösten mukaisesti Australia a) toimittaa todistusasiakirjat ja määritysselosteen toimivaltaisen viranomaisen kautta; tai b) jos a alakohdassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen mukaan tuottajilla on tarvittava asiantuntemus näiden velvoitteiden täyttämiseen: I. hyväksyy kunkin tuottajan, jolla on oikeus laatia todistusasiakirjoja ja määritysselosteita; II. valvoo ja tarkkailee hyväksyttyjä tuottajia; III. antaa komissiolle tiedoksi kaksi kertaa vuodessa, tammi- ja heinäkuussa, hyväksyttyjen tuottajien nimet, osoitteet ja viralliset rekisteröintinumerot; IV. ilmoittaa välittömästi komissiolle kaikista hyväksyttyjen tuottajien nimen tai osoitteen muutoksista; ja V. ilmoittaa välittömästi komissiolle tuottajan hyväksymisen peruutuksesta. 2. Sen estämättä, mitä yksinkertaistettua V I 1 -lomaketta koskevassa komission asetuksen (EY) N:o 883/2001 26 artiklassa säädetään, ainoastaan seuraavat tiedot ovat pakolliset: a) todistusasiakirjan kohdassa 2 tuojan tai vastaanottajan nimi ja osoite; b) todistusasiakirjan kohdassa 6 tuotteen kuvaus, joka sisältää seuraavat tiedot: nimellistilavuus (esim. 75 cl), myyntinimitys (esim. "australialaista viiniä"), suojattu maantieteellinen merkintä (ks. liitteessä II oleva B osa), laatuviiniin liittyvä ilmaisu (ks. liite V), viiniköynnöslajikkeen nimi / viiniköynnöslajikkeiden nimet ja satovuosi, jos ne on mainittu päällysmerkinnöissä; c) todistusasiakirjan kohdassa 11 Australian toimivaltaisen viranomaisen antama yksilöllinen määritysnumero. 3. Tätä artiklaa sovellettaessa Australian toimivaltainen viranomainen on Australian Wine and Brandy Corporation tai muu Australian tällaiseksi nimeämä viranomainen. 4. Jollei 28 artiklasta muuta johdu, yhteisö ei sovella Australiasta peräisin olevan viinin tuontiin rajoittavampaa tai laajempaa todistusjärjestelmää kuin tällaiseen tuontiin yhteisössä 1 päivänä maaliskuuta 1994 sovellettu järjestelmä tai järjestelmä, jota voidaan soveltaa muista sellaisista maista tuotaviin viineihin, jotka soveltavat vastaavia valvontatoimenpiteitä. 5. Jollei 28 artiklasta muuta johdu, Australia ei sovella yhteisöstä peräisin olevan viinin tuontiin rajoittavampaa tai laajempaa todistusjärjestelmää kuin tällaiseen tuontiin Australiassa 1 päivänä tammikuuta 1992 sovellettu järjestelmä tai järjestelmä, jota voidaan soveltaa muista sellaisista maista tuotaviin viineihin, jotka soveltavat vastaavia valvontatoimenpiteitä. 28 Artikla Väliaikaiset todistukset 1. Sopimuspuolet pidättävät itsellään oikeuden ottaa käyttöön väliaikaisia todistuksia koskevia lisävaatimuksia vastatakseen oikeutettuihin yleistä etua koskeviin huolenaiheisiin, kuten terveys tai kuluttajansuoja, tai estääkseen petoksen. Tällaisessa tapauksessa toiselle sopimuspuolelle on ilmoitettava tästä asianmukaisesti ja ajoissa, jotta se pystyy mukautumaan lisävaatimuksiin. 2. Molemmat sopimuspuolet sitoutuvat olemaan jatkamatta näiden vaatimusten soveltamista yli sen ajan, minkä vaatimukset aiheuttaneisiin oikeutettuihin yleistä etua koskeviin huolenaiheisiin vastaaminen vaatii. V OSASTO SOPIMUKSEN HALLINNOINTI 29 Artikla Sopimuspuolten välinen yhteistyö 1. Sopimuspuolten on oltava yhteydessä kaikissa tähän viinikauppasopimukseen liittyvissä asioissa suoraan edustavien elintensä ja 30 artiklan mukaisesti perustetun sekakomitean välityksellä. Sopimuspuolet pyrkivät erityisesti ratkaisemaan niiden välille tästä viinikauppasopimuksesta aiheutuvat ongelmat ensisijaisesti edustavien elintensä tai sekakomitean välityksellä. 2. Australia nimeää edustavaksi elimekseen maatalous-, kalastus- ja metsätalousministeriön (tai minkä tahansa Australian hallituksen sitä mahdollisesti seuraavan viraston, jolla on kyseisen ministeriön asianomaiset tehtävät). Yhteisö nimeää edustavaksi elimekseen Euroopan komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston. Sopimuspuolen on ilmoitettava toiselle sopimuspuolelle, jos se vaihtaa edustavan elimen. 3. Australia, jota edustaa maatalous-, kalastus- ja metsätalousministeriö, sekä yhteisö a) voivat sopia, että tämän viinikauppasopimuksen liitteitä tai pöytäkirjaa on muutettava. Liite tai pöytäkirja katsotaan muutetuksi sopimuspuolten sopimasta päivästä alkaen; b) voivat määritellä 13 artiklan 6 kohdassa ja 22 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut käytännön edellytykset; c) ilmoittavat toisilleen kirjallisesti aikeistaan antaa uusia säädöksiä tai tehdä muutoksia voimassa oleviin, terveyden tai kuluttajansuojan kaltaisia yleisiä asioita koskeviin säädöksiin, joilla on vaikutuksia viinialalla; d) ilmoittavat toisilleen kirjallisesti lainsäädännöllisistä tai hallinnollisista toimenpiteistä ja oikeudellisista päätöksistä, jotka koskevat tämän viinikauppasopimuksen soveltamista, sekä sellaisten päätösten pohjalta toteutetuista toimenpiteistä; ja e) voivat sopia, että tämän viinikauppasopimuksen määräyksessä olevaa viittausta lainsäädäntöön pidetään viittauksena kyseiseen lainsäädäntöön sellaisena kuin se on muutettuna ja voimassa tiettynä tämän viinikauppasopimuksen allekirjoittamispäivää myöhäisempänä päivänä. 30 Artikla Sekakomitea 1. Perustetaan yhteisön ja Australian edustajista koostuva sekakomitea. 2. Sekakomitea voi antaa suosituksia, ja se tekee päätökset yksimielisesti. Se vahvistaa työjärjestyksensä. Se kokoontuu jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä 90 päivän kuluessa pyynnön esittämispäivästä vuorotellen yhteisössä ja Australiassa sopimuspuolten yhteisesti määräämänä ajankohtana sekä niiden yhteisesti vahvistamassa paikassa ja tavalla (videokokous mukaan luettuna). 3. Sekakomitea voi: a) muuttaa tämän viinikauppasopimuksen liitteitä tai pöytäkirjaa. Liite tai pöytäkirja katsotaan muutetuksi sopimuspuolten sopimasta päivästä alkaen; b) määritellä 13 artiklan 6 kohdassa ja 22 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitetut käytännön edellytykset; ja c) sopia, että tämän viinikauppasopimuksen määräyksessä olevaa viittausta lainsäädäntöön pidetään viittauksena kyseiseen lainsäädäntöön sellaisena kuin se on muutettuna ja voimassa tiettynä tämän viinikauppasopimuksen allekirjoittamispäivää myöhäisempänä päivänä. 4. Sekakomitea valvoo myös tämän viinikauppasopimuksen moitteetonta soveltamista, ja se voi tarkastella kaikkia viinikauppasopimuksen täytäntöönpanoon ja toimintaan liittyviä kysymyksiä. Sen tehtävänä on erityisesti: a) vaihtaa tietoja sopimuspuolten välillä tämän viinikauppasopimuksen toiminnan optimoimiseksi; b) antaa suosituksia molempien sopimuspuolten edun mukaisista kysymyksistä viinialalla ja väkevien alkoholijuomien alalla; ja c) vahvistaa 10 artiklan 9 kohdassa ja 38 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut palkkiot ja kulukorvaukset. 5. Sekakomitea voi keskustella kaikista viinialan yhteistä etua koskevista kysymyksistä. 6. Sekakomitea voi helpottaa sopimuspuolten viinintuottajien ja viinialan edustajien yhteydenpitoa. 31 Artikla Viinikauppasopimuksen soveltaminen ja toiminta Sopimuspuolet nimeävät liitteessä X esitetyt yhteyselimet, jotka vastaavat tämän viinikauppasopimuksen soveltamisesta ja toiminnasta. 32 Artikla Sopimuspuolten keskinäinen avunanto 1. Jos sopimuspuolella on syytä epäillä, että: a) jokin 2 artiklassa määritelty ja Australian ja yhteisön välisen liiketoiminnan kohteena oleva tai ollut viini tai viinierä ei ole tämän viinikauppasopimuksen määräysten tai yhteisön tai Australian viinilainsäädännön mukainen; ja b) tällä sääntöjenvastaisuudella on toiselle sopimuspuolelle erityistä merkitystä ja että se saattaa antaa aihetta hallinnollisiin toimenpiteisiin tai oikeudellisiin toimiin, kyseisen sopimuspuolen on ilmoitettava siitä välittömästi nimeämänsä yhteyselimen välityksellä toisen sopimuspuolen yhteyselimelle tai muulle toimivaltaiselle viranomaiselle. 2. Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti annettavaan ilmoitukseen on liitettävä viralliset, kaupalliset tai muut asianmukaiset asiakirjat. Siinä olisi myös oltava maininta, mitä hallinnollisia toimenpiteitä tai oikeudellisia toimia voidaan tarvittaessa toteuttaa. Näistä tiedoista on ilmettävä erityisesti kyseisen viinin: a) tuottaja ja henkilö, joka pitää sitä hallussaan; b) koostumus ja aistinvaraiset ominaisuudet; c) kuvaus ja esittely; d) tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyvien sääntöjenvastaisuuksien luonne. VI OSASTO YLEISET SÄÄNNÖKSET 33 Artikla Viinien kauttakuljetus Edellä olevaa I, II, III ja IV osastoa ei sovelleta viineihin, jotka: a) kuljetetaan jommankumman sopimuspuolen alueen kautta; tai b) ovat peräisin toisen sopimuspuolen alueelta ja jotka lähetetään sopimuspuolten välillä pieninä määrinä pöytäkirjan II kohdassa määrätyin edellytyksin ja siinä määrättyjä menettelyjä noudattaen. 34 Artikla WTO-sopimus Tätä viinikauppasopimusta sovelletaan rajoittamatta sopimuspuolille WTO-sopimuksesta johtuvien oikeuksien ja velvollisuuksien soveltamista. 35 Artikla Terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteet 1. Tämän viinikauppasopimuksen määräyksillä ei rajoiteta sopimuspuolten oikeutta toteuttaa ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi tarvittavia terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteitä sillä edellytyksellä, että kyseiset toimenpiteet ovat yhdenmukaisia WTO-sopimuksen liitteessä 1A olevan terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn sopimuksen määräysten kanssa. 2. Jotta sopimuspuolet voivat sopia yhteisestä lähestymistavasta, ne antavat toisilleen 29 artiklassa määrättyjä menettelyjä noudattaen mahdollisimman aikaisessa vaiheessa tiedon muutoksista, jotka voivat johtaa sopimuspuolen alueella kaupan pidettävän viinin osalta ihmisten, eläinten tai kasvien elämän tai terveyden suojelemiseksi tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseen erityisesti silloin kun kyseessä on rajojen vahvistaminen torjunta-aineille tai jäämille. 3. Jos sopimuspuoli toteuttaa tai ehdottaa kiireellisiä terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteitä sillä perusteella, että sallittu viininvalmistusmenetelmä tai -käytäntö taikka koostumukseen liittyvä vaatimus vaarantaa ihmisten terveyden, sen on yhteisestä lähestymistavasta sopimiseksi ilmoitettava asiasta toiselle sopimuspuolelle edustavien elinten tai sekakomitean välityksellä 30 päivän kuluessa kiireellisen toimenpiteen toteuttamisesta tai ehdottamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. 36 Artikla Alueellinen kattavuus Tätä viinikauppasopimusta sovelletaan toisaalta alueilla, joilla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta ja mainitun perustamissopimuksen edellytyksin, ja toisaalta Australian alueella. 37 Artikla Kuulemiset 1. Jos sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli on jättänyt noudattamatta tästä viinikauppasopimuksesta sille johtuvan velvoitteen eikä asiaa ole voitu ratkaista 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti, se voi kirjallisesti pyytää neuvotteluja toisen sopimuspuolen kanssa. Sopimuspuolten on asian ratkaisemiseksi neuvoteltava keskenään 30 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. 2. Neuvotteluja pyytänyt sopimuspuoli antaa toiselle sopimuspuolelle kaikki kyseisen asian huolelliseen tutkimiseen tarvittavat tiedot. 3. Jos viivytys saattaa vaarantaa ihmisen terveyden tai vaikuttaa petoksen vastaisten toimenpiteiden tehokkuuteen, sopimuspuoli voi toteuttaa aiheellisia väliaikaisia suojatoimenpiteitä, edellyttäen että neuvottelut aloitetaan välittömästi mainittujen toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen. 4. Jos asiaa ei ole ratkaistu 60 päivän kuluessa neuvottelupyynnön vastaanottamisesta, sopimuspuolet voivat yhteisestä sopimuksesta: a) pidentää neuvotteluvaiheen kestoa; tai b) antaa tapauksen asiaankuuluvan elimen harkittavaksi. 38 Artikla Välimiesmenettely 1. Jollei asiaa (muu kuin 9 artiklan mukainen vastaväite) saada ratkaistua 37 artiklan mukaisesti, sopimuspuolet voivat yhteisestä sopimuksesta saattaa asian välimiesmenettelyyn, jolloin niiden on ilmoitettava toisilleen välimiehen nimeämisestä 60 päivän kuluessa 4 kohdassa esitettyjä perusteita soveltaen. 2. Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti nimettyjen välimiesten on 30 päivän kuluessa toisen välimiehen nimeämisestä nimettävä yhteisesti kolmas välimies. Jos ensimmäiset kaksi välimiestä eivät pysty nimeämään kolmatta välimiestä, sopimuspuolten on yhdessä päätettävä kolmannen välimiehen nimeämisestä 30 päivän kuluessa. 3. Jos sopimuspuolet eivät pysty yhdessä valitsemaan kolmatta välimiestä 2 kohdassa tarkoitettujen 30 päivän kuluessa, kansainvälisen tuomioistuimen puheenjohtaja tai jäsen (sen mukaan, kumpi on virkaiältään vanhempi) tekee jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä tarvittavan nimeämisen 60 päivän kuluessa kansainvälisen tuomioistuimen käytännön mukaisesti ja tämän artiklan 4 kohdan perusteita soveltaen. 4. Kolmas nimetty välimies toimii välimiesmenettelyn johtajana, ja hänellä on oltava juridinen pätevyys. Välimiehillä (menettelyn johtajaa lukuun ottamatta) on oltava riittävä pätevyys välimiespaneelin käsittelemällä alalla. 5. Välimiehet laativat yhdessä 30 päivän kuluessa kolmannen välimiehen valitsemisesta välimiesmenettelyä koskevan työjärjestyksen säännöt ottaen huomioon pysyvän välitystuomioistuimen valinnanvaraiset säännöt valtioiden välisten riitojen välimiesmenettelyä varten, joskin työjärjestyksen säännöistä voidaan sopimuspuolten yhteisellä suostumuksella milloin tahansa poiketa tai muuttaa niitä. 6. Välimiesten on tehtävä päätelmänsä asiasta 90 päivän kuluessa kolmannen välimiehen nimeämisestä. Päätelmät on tehtävä enemmistöpäätöksenä. 7. Välimiesmenettelyn kustannukset — välimiesten palkkiokustannukset mukaan luettuina — jaetaan tasan sopimuspuolten välillä. Sekakomitea vahvistaa välimiehille maksettavien palkkioiden ja kulukorvausten suuruuden. 8. Välimiesten ratkaisu on lopullinen ja sitova. 9. Sopimuspuolet voivat yhteisestä sopimuksesta saattaa välimiesmenettelyyn tämän artiklan mukaisesti minkä tahansa muun viinin kahdenväliseen kauppaan liittyvän kysymyksen. 39 Artikla Yhteistyö viinialalla 1. Sopimuspuolet voivat muuttaa yhteisellä sopimuksella tämän viinikauppasopimuksen määräyksiä viinialan yhteistyön vahvistamiseksi. Ne sopivat viinin etiketöintisääntöjen yhtenäistämiseksi käytävien neuvottelujen aloittamisesta. 2. Tämän viinikauppasopimuksen mukaisesti kumpikin sopimuspuoli voi laatia yhteistyön laajentamiseen tähtääviä ehdotuksia sopimuksen täytäntöönpanosta saatu kokemus huomioon ottaen. 40 Artikla Nykyiset varastot Viinejä, joita on tämän viinikauppasopimuksen voimaantulohetkellä tai 15 tai 17 artiklassa tai 22 artiklan 3 ja 4 kohdassa määrätyn asiaankuuluvan siirtymäkauden päättyessä tuotettu, kuvattu ja esitetty laillisesti, mutta tämän viinikauppasopimuksen vastaisesti, voidaan pitää kaupan seuraavin edellytyksin: a) viinejä, joiden tuottajat ovat käyttäneet yhtä tai useampaa viininvalmistusmenetelmää tai -käytäntöä, josta ei ole määrätty liitteessä I, voidaan pitää kaupan varastojen loppumiseen asti; b) tämän viinikauppasopimuksen vastaisin nimityksin kuvattuja ja esitettyjä viinejä voivat pitää kaupan: I. tukkukauppiaat: A. väkevien viinien osalta viiden vuoden ajan; B. muiden viinien osalta kolmen vuoden ajan; II. vähittäiskauppiaat varastojen loppumiseen asti. 41 Artikla Viinikauppasopimus Pöytäkirja ja liitteet ovat erottamaton osa tätä viinikauppasopimusta. 42 Artikla Todistusvoimaiset kielet Tämä viinikauppasopimus on laadittu kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja kukin teksti on yhtä todistusvoimainen. 43 Artikla Vuoden 1994 sopimuksen irtisanominen Sopimuspuolet sopivat, että tämän viinikauppasopimuksen voimaantulopäivänä ja siitä alkaen irtisanotaan seuraavat: a) Brysselissä ja Canberrassa ( 26– 31 päivänä tammikuuta 1994) tehty Australian ja Euroopan yhteisön viinikauppaa koskeva sopimus ja pöytäkirja; b) Brysselissä ja Canberrassa ( 26– 31 päivänä tammikuuta 1994) toteutettu kirjeenvaihto, joka on otsikoitu seuraavasti: I. Australiasta peräisin olevien "bottle fermented" -kuohuviinien tuotanto- ja etiketöintiedellytyksistä; II. ilmaisulla "botrytis" tai muilla vastaavilla ilmaisuilla, ilmaisulla "noble late harvested" tai "special late harvested" kuvattujen ja esitettyjen australialaisten viinien tuotanto- ja etiketöintiedellytyksistä; III. Euroopan yhteisön ja Australian [Australian ja Euroopan yhteisön] viinikauppaa koskevan sopimuksen 8 ja 14 artiklasta; IV. Euroopan yhteisön ja Australian [Australian ja Euroopan yhteisön] viinikauppaa koskevan sopimuksen ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevan sopimuksen 24 artiklan 1 kohdan välisestä yhteydestä; V. Euroopan yhteisön ja Australian [Australian ja Euroopan yhteisön] viinikauppaa koskevasta sopimuksesta; VI. ilmaisun "Frontignac" käytöstä Australiassa. 44 Artikla Voimaantulo 1. Tämä viinikauppasopimus tulee voimaan sitä päivämäärää seuraavan toisen kuukauden 1 päivänä, jona molemmat sopimuspuolet ovat ilmoittaneet kirjallisesti toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen täyttämisestä. 2. Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa tämän viinikauppasopimuksen kirjallisella ilmoituksella vuoden irtisanomisajalla. Съставено в Брюксел на първи декември две хиляди и осма година. Hecho en Bruselas el uno de diciembre de dosmil ocho. V Bruselu dne prvního prosince dva tisíce osm. Udfærdiget i Bruxelles den første december to tusind og otte. Geschehen zu Brüssel am ersten Dezember zweitausendacht. Kahe tuhande kaheksanda aasta detsembrikuu esimesel päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ. Done at Brussels on the first day of December in the year two thousand and eight. Fait à Bruxelles, le premier décembre deux mille huit. Fatto a Bruxelles, addì primo dicembre duemilaotto. Briselē, divtūkstoš astotā gada pirmajā decembrī. Priimta du tūkstančiai aštuntų metų gruodžio pirmą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év december első napján. Magħmul fi Brussell, fl- ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u tmienja. Gedaan te Brussel, de eerste december tweeduizend acht. Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego grudnia roku dwa tysiące ósmego. Feito em Bruxelas, em um de Dezembro de dois mil e oito. Întocmit la Bruxelles, la întâi decembrie două mii opt. V Bruseli dňa prvého decembra dvetisícosem. V Bruslju, dne prvega decembra leta dva tisoč osem. Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksan. Som skedde i Bryssel den första december tjugohundraåtta. За Европейската общност Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu Az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen +++++ TIFF +++++ За Австралия Por Australia Za Austrálii For Australien Für Australien Austraalia nimel Για τηυ Αυστραλία For Australia Pour l'Australie Per l'Australia Austrālijas vārdā Australijos vardu Ausztrália részéről Għall-Awstralja Voor Australië W imieniu Australii Pela Austrália Pentru Australia Za Austráliu Za Avstralijo Australian puolesta För Australien +++++ TIFF +++++ [1] ATS 1988 N:o 30 (ilman liitettä); UNTS 1503, s. 168 (myös liite). -------------------------------------------------- LIITE I Viininvalmistusmenetelmät joita tarkoitetaan 5 artiklassa A OSA Australiasta peräisin olevat viinit 1. Luettelo viininvalmistusmenetelmistä ja -käytännöistä, jotka ovat sallittuja Australiasta peräisin oleville viineille edellytyksin, jotka vahvistetaan Australiassa sovellettavissa säännöissä ja erityisesti vuoden 1980 Australian Wine and Brandy Corporation Act -säädöksessä, vuoden 1974 Trade Practices Act -säädöksessä ja Australia New Zealand Food Standards Code -säännöstössä, jollei tässä liitteessä toisin määrätä: 1. ilmaus tai kuplittaminen argonin, typen tai hapen avulla; 2. lämpökäsittelyt; 3. kuivan viinin äskettäisestä viiniyttämisestä saatuja hiivoja sisältävän tuoreen, terveen ja laimentamattoman sakan käyttö kuivissa viineissä alle 5 prosentin suuruisina määrinä; 4. sentrifugointi ja suodatus inertillä suodatuksen apuaineella tai ilman sitä, jos sen käyttö ei jätä epätoivottuja jäännöksiä käsiteltyyn tuotteeseen; 5. hiivojen käyttäminen viiniyttämisessä; 6. hiilidioksidin, argonin tai typen käyttäminen joko yksin tai sekoitettuina inertin tilan luomiseksi ja tuotteen käsittelemiseksi suojassa ilmalta; 7. mikro-organismiviljelmien, myös tapettujen ja kuivattujen hiivasolujen lisääminen hiivojen kehityksen parantamiseksi joko yhdessä yhden tai useamman seuraavan aineen kanssa tai ilman niitä: - diammoniumfosfaatti tai ammoniumsulfaatti, - ammoniumsulfiitti tai ammoniumbisulfiitti, - tiamiinihydrokloridi; 8. maitohappobakteerien käyttö viinisuspensiossa; 9. hiilidioksidin lisääminen edellyttäen, että näin käsitellyn viinin hiilidioksidipitoisuus ei ylitä kahta grammaa litrassa; 10. rikkidioksidin, kaliumbisulfiitin tai kaliummetabisulfiitin, jota kutsutaan myös kaliumdisulfiitiksi tai kaliumpyrosulfiitiksi, käyttäminen yhteisön säännösten mukaisin edellytyksin; 11. sorbiinihapon tai kaliumsorbaatin lisääminen edellyttäen, ettei käsitellyn tuotteen lopullinen sorbiinihappopitoisuus ylitä 200:aa milligrammaa litrassa silloin kun se käytetään suoraan ihmisravinnoksi; 12. L-askorbiinihapon tai erytorbiinihapon (isoaskorbiinihapon) lisääminen, rajana 300 milligrammaa litrassa; 13. sitruunahapon lisääminen viinin stabiloimiseksi edellyttäen, että käsitellyn viinin lopullinen pitoisuus ei ylitä yhtä grammaa litrassa; 14. viinihapon, maitohapon tai omenahapon käyttö happamuuden lisäämiseksi edellyttäen, että alkuperäinen happamuus ei lisäänny yli 4,0 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna; 15. kirkastaminen yhdellä tai useammalla seuraavista viininvalmistuskäyttöön tarkoitetuista aineista: - elintarvikegelatiini, - kalaliima, - kaseiini ja kaliumkaseinaatti, - maito tai tiivistetty maito, - eläinalbumiini, - bentoniitti, - silikonidioksidi geelimäisessä tai kolloidisen liuoksen muodossa, - kaoliini, - tanniini, - pektolyyttiset entsyymit, - ravinnoksi kelpaavat entsyymit; 16. tanniinin lisääminen; 17. viinin käsittely enologiseen käyttöön tarkoitetulla hiilellä (aktiivihiilellä); 18. käsittely: - valko- ja roseeviinien käsittely kaliumferrosyanidilla, - punaviinien käsittely kaliumferrosyanidilla tai kalsiumfytaatilla edellyttäen, että näin käsitellyt viinit sisältävät jäännösrautaa; 19. metaviinihapon lisääminen, rajana 100 milligrammaa litrassa; 20. seuraavien aineiden käyttäminen sellaisen pullossa käyneen kuohuviinin valmistuksessa, jonka erottaminen sakasta on tehty juoksuttamalla: - kalsiumalginaatti tai - kaliumalginaatti; 21. kaliumbitartraatin lisääminen viinikiven sakkauttamisen nopeuttamiseksi; 22. pintahiivojen käyttö, rajana 40 grammaa hehtolitrassa; 23. polyvinyylipolypyrrolidonin käyttö edellyttäen, että näin käsitelty viini ei sisällä yli 100:aa milligrammaa litrassa polyvinyylipolypyrrolidonia; 24. kuparisulfaatin käyttö maku- tai hajuvirheiden poistamiseksi, rajana 1 gramma hehtolitrassa edellyttäen, että näin käsitellyn viinin kuparipitoisuus ei ylitä yhtä milligrammaa litrassa; 25. karamellivärin lisääminen väkevien viinien värin voimistamiseksi; 26. viinitisleen tai kuivatuista rypäleistä saadun tisleen tai viinistä valmistetun neutraalin alkoholin lisääminen väkevän viinin valmistamiseksi; 27. rypäleen puristemehun ja tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen viinin makeuttamiseksi; 28. kalsiumkarbonaatin käyttö happamuuden vähentämiseksi; 29. kationinvaihtohartsien käyttö viinin stabiloimiseksi edellyttäen, että hartsit ovat tarpeeksi stabiileja, ettei viiniin siirry ihmisen terveydelle haitallisia määriä aineita [1]; 30. tammipuun palasten käyttö; 31. pyörivien kartioiden tekniikan käyttäminen; 32. arabikumin käyttäminen; 33. kalsiumkarbonaatin käyttö happamuuden vähentämiseksi; 34. elektrodialyysin käyttö; 35. ureaasin käyttö viinin ureapitoisuuden vähentämiseksi; 36. lysotsyymin käyttö; 37. käänteisen osmoosin käyttö; 38. dimetyylidikarbonaatin käyttö; 39. vetyperoksidin käyttö viinirypälemehussa, tiivistetyssä viinirypälemehussa tai rypäleen puristemehussa; 40. vastavirtauuton käyttö; 41. kasvivalkuaisen käyttö; 42. kuparisitraatin käyttö; 43. rypäleviinan, brandyn ja sokerien lisääminen kuohuviiniin; 44. mistellen lisääminen. 2. Uudet tai muutetut viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt, joista sopimuspuolet ovat päättäneet yhdessä tai joista sekakomitea on päättänyt 29 tai 30 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. B OSA Yhteisöstä peräisin olevat viinit 1. Luettelo viininvalmistusmenetelmistä ja -käytännöistä, jotka ovat sallittuja yhteisöstä peräisin oleville viineille yhteisön lainsäädännössä ja erityisesti neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1493/1999 ja komission asetuksessa (EY) N:o 1622/2000 säädetyin edellytyksin (jollei toisin määrätä) seuraavien määräysten mukaisesti: 1. ilmaus tai kuplittaminen argonin, typen tai hapen avulla; 2. lämpökäsittelyt; 3. kuivan viinin äskettäisestä viiniyttämisestä saatuja hiivoja sisältävän tuoreen, terveen ja laimentamattoman sakan käyttö kuivissa viineissä alle 5 prosentin suuruisina määrinä; 4. sentrifugointi ja suodatus inertillä suodatuksen apuaineella tai ilman sitä, jos sen käyttö ei jätä epätoivottuja jäännöksiä käsiteltyyn tuotteeseen; 5. hiivojen käyttäminen viiniyttämisessä; 6. pintahiivojen käyttö, rajana 40 grammaa hehtolitrassa; 7. polyvinyylipolypyrrolidonin käyttö, rajana 80 grammaa hehtolitrassa; 8. maitohappobakteerien käyttö viinisuspensiossa; 9. yhden tai useamman seuraavan aineen lisääminen hiivojen kehityksen parantamiseksi: - i) diammoniumfosfaatti tai ammoniumsulfaatti, rajana 0,3 grammaa litrassa, ii) ammoniumsulfiitti tai ammoniumbisulfiitti, rajana 0,2 grammaa litrassa, näitä aineita voidaan käyttää myös yhdessä, jolloin niiden yhteispitoisuus edellä mainitun 0,2 gramman rajan asiaa rajoittamatta saa olla 0,3 grammaa litrassa, - tiamiinihydrokloridi, rajana 0,6 milligrammaa litrassa tiamiinina ilmaistuna; 10. hiilidioksidin, argonin tai typen käyttäminen joko yksin tai sekoitettuina inertin tilan luomiseksi ja tuotteen käsittelemiseksi suojassa ilmalta; 11. hiilidioksidin lisääminen edellyttäen, että näin käsitellyn viinin hiilidioksidipitoisuus ei ylitä 2:ta grammaa litrassa; 12. Australian lainsäädännön edellytysten mukainen rikkidioksidin, kaliumdisulfiitin tai kaliummetadisulfiitin, jota kutsutaan myös kaliumdisulfiitiksi tai kaliumpyrosulfiitiksi, käyttö; 13. sorbiinihapon tai kaliumsorbaatin lisääminen edellyttäen, ettei käsitellyn tuotteen lopullinen sorbiinihappopitoisuus ylitä 200:aa milligrammaa litrassa silloin kun se käytetään suoraan ihmisravinnoksi; 14. L-askorbiinihapon lisääminen, rajana 250 milligrammaa litrassa; 15. sitruunahapon lisääminen viinin stabiloimiseksi edellyttäen, että käsitellyn viinin lopullinen pitoisuus ei ylitä yhtä grammaa litrassa; 16. viinihapon käyttö happamuuden lisäämiseksi, edellyttäen että viinin alkuperäinen happopitoisuus ei lisäänny yli 2,5 grammaa litraa kohden viinihappona ilmaistuna; 17. yhden tai useamman seuraavista aineista lisääminen happopitoisuuden vähentämiseksi: - neutraali kaliumtartraatti, - kaliumbikarbonaatti, - kalsiumkarbonaatti, joka voi sisältää pieniä määriä (L+) viinihapon ja (L-) omenahapon kaksoissuoloja, - kalsiumtartraatti tai viinihappo, - viinihapon ja kalsiumkarbonaatin homogeeninen seos, yhtä suurina määrinä ja hienoksi jauhettuna; 18. kirkastaminen yhdellä tai useammalla seuraavista viininvalmistuskäyttöön tarkoitetuista aineista: - elintarvikegelatiini, - kasvivalkuainen, - kalaliima, - kaseiini ja kaliumkaseinaatti, - muna-albumiini, maitoalbumiini, - bentoniitti, - silikonidioksidi geelimäisessä tai kolloidisen liuoksen muodossa, - kaoliini, - tanniini, - pektolyyttiset entsyymit, - beetaglukanaasientsyymivalmiste; 19. tanniinin lisääminen; 20. viinin käsittely enologiseen käyttöön tarkoitetulla hiilellä (aktiivihiilellä), rajana 100 grammaa kuiva-ainetta hehtolitrassa; 21. käsittely: - valko- ja roseeviinien käsittely kaliumferrosyanidilla, - punaviinien käsittely kaliumferrosyanidilla tai kalsiumfytaatilla edellyttäen, että näin käsitellyt viinit sisältävät jäännösrautaa; 22. metaviinihapon lisääminen, rajana 100 milligrammaa litrassa; 23. akaasian (arabikumin) käyttö käymisen päätyttyä; 24. DL-viinihapon, jota kutsutaan myös raseemiseksi hapoksi, tai sen neutraalin kaliumsuolan käyttö ylimääräisen kalsiumin saostumiseksi; 25. pullokäymisellä saadun kuohuviinin, jonka erottaminen sakasta on tehty juoksuttamalla, valmistamiseen käytetty: - kalsiumalginaatti tai - kaliumalginaatti; 26. kuparisulfaatin käyttö maku- tai hajuvirheiden poistamiseksi, rajana 1 gramma hehtolitrassa edellyttäen, että näin käsitellyn viinin kuparipitoisuus ei ylitä yhtä milligrammaa litrassa; 27. kaliumbitartraatin tai kalsiumtartraatin lisääminen viinikiven sakkauttamisen nopeuttamiseksi; 28. Aleppo-männyn pihkan lisääminen ainoastaan Kreikassa tuotettavan retsina-viinin valmistukseen; 29. karamellivärin lisääminen väkevien viinien värin voimistamiseksi; 30. kalsiumsulfaatin käyttö eräiden väkevien tma-viinien valmistamiseksi edellyttäen, että näin käsitellyn viinin sulfaattipitoisuus ei ylitä 2,5:tä grammaa litrassa kaliumsulfaattina ilmaistuna; 31. viinitisleen tai kuivatuista rypäleistä saadun tisleen tai viinistä valmistetun neutraalin alkoholin lisääminen väkevän viinin valmistamiseksi; 32. sakkaroosin, tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen rypäleen, rypäleen puristemehun tai viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden nostamiseksi; 33. rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen viinin makeuttamiseksi; 34. elektrodialyysikäsittely viinikiven stabilisoinnin varmistamiseksi; 35. ureaasin käyttö viinin ureapitoisuuden vähentämiseksi; 36. lysotsyymin lisääminen; 37. osittainen väkevöiminen fyysisillä käsittelyillä, käänteinen osmoosi mukaan luettuna, rypäleen puristemehun tai viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden nostamiseksi; 38. dimetyylidikarbonaatin lisääminen viiniin mikrobiologisen stabiloinnin varmistamiseksi; 39. tammipuun palasten käyttö viininvalmistuksessa. 2. Uudet tai muutetut viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt, joista sopimuspuolet ovat päättäneet yhdessä tai joista sekakomitea on päättänyt 29 tai 30 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. C OSA 6 artiklan 7 kohdassa tarkoitetut viininvalmistusmenetelmien ja -käytäntöjen tekniset muutokset Yhteisössä liitteessä I olevassa B osassa esitetyt viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt: 16. viinihapon käyttö happamuuden lisäämiseksi, edellyttäen että viinin alkuperäinen happopitoisuus ei lisäänny yli 2,5:tä grammaa litraa kohden viinihappona ilmaistuna; 32. sakkaroosin, tiivistetyn rypäleen puristemehun tai puhdistetun tiivistetyn rypäleen puristemehun lisääminen rypäleen, rypäleen puristemehun tai viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden nostamiseksi; 37. osittainen väkevöiminen fyysisillä käsittelyillä, käänteinen osmoosi mukaan luettuna, rypäleen puristemehun tai viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden nostamiseksi. Australiassa liitteessä I olevassa A osassa esitetyt viininvalmistusmenetelmät ja -käytännöt: Ei ole [1] Tämä viininvalmistusmenetelmä on sallittu 1 päivästä maaliskuuta 1994 alkaen. -------------------------------------------------- LIITE II Maantieteelliset merkinnät joita tarkoitetaan 12 artiklassa Tämän viinikauppasopimuksen soveltamisalaan kuuluvat seuraavat maantieteelliset merkinnät: A OSA EUROOPAN YHTEISÖSTÄ PERÄISIN OLEVAT VIINIT 1. Jäsenvaltioiden maantieteelliset merkinnät: Itävalta 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue | Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Bergland Steirerland Weinland Wien | Belgia 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue | Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn Heuvellandse wijn Vlaamse mousserende kwaliteitswijn | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Vin de pays des jardins de Wallonie Vlaamse landwijn | Bulgaria 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue | Асеновград (Asenovgrad) Черноморски район (Black Sea Region) Брестник (Brestnik) Драгоево (Dragoevo) Евксиноград (Evksinograd) Хан Крум (Han Krum) Хърсово (Harsovo) Хасково (Haskovo) Хисаря (Hisarya) Ивайловград (Ivaylovgrad) Карлово (Karlovo) Карнобат (Karnobat) Ловеч (Lovech) Лозица (Lozitsa) Лом (Lom) Любимец (Lyubimets) Лясковец (Lyaskovets) Мелник (Melnik) Монтана (Montana) Нова Загора (Nova Zagora) Нови Пазар (Novi Pazar) Ново село (Novo Selo) Оряховица (Oryahovitsa) Павликени (Pavlikeni) Пазарджик (Pazardjik) Перущица (Perushtitsa) | Плевен (Pleven) Пловдив (Plovdiv) Поморие (Pomorie) Русе (Ruse) Сакар (Sakar) Сандански (Sandanski) Септември (Septemvri) Шивачево (Shivachevo) Шумен (Shumen) Славянци (Slavyantsi) Сливен (Sliven) Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast) Стамболово (Stambolovo) Стара Загора (Stara Zagora) Сухиндол (Suhindol) Сунгурларе (Sungurlare) Свищов (Svishtov) Долината на Струма (Struma valley) Търговище (Targovishte) Върбица (Varbitsa) Варна (Varna) Велики Преслав (Veliki Preslav) Видин (Vidin) Враца (Vratsa) Ямбол (Yambol) | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Дунавска равнина (Danube Plain) Тракийска низина (Thracian Lowlands) | Kypros 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Kreikaksi | Englanniksi | Määritelty alue | Seutukunta (jota voi edeltää määritellyn alueen nimi) | Määritelty alue | Seutukunta (jota voi edeltää määritellyn alueen nimi) | Κουμανδαρία | | Commandaria | | Λαόνα Ακάμα | | Laona Akama | | Βουνί Παναγιάς – | | Vouni Panayia – | | Αμπελίτης | | Ambelitis | | Πιτσιλιά | Αφάμης tai | Pitsilia | Afames tai | Κρασοχώρια Λεμεσού | Λαόνα | Krasohoria Lemesou | Laona | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Kreikaksi | Englanniksi | Λεμεσός | Lemesos | Πάφος | Pafos | Λευκωσία | Lefkosia | Λάρνακα | Larnaka | Tšekin Tasavalta 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue (jota voi seurata seutukunnan nimi) | Seutukunta jota voi seurata viininviljelykunnan ja/tai viinitilan nimi | Čechy | litoměřická | | mělnická | Morava | mikulovská | | slovácká | | velkopavlovická | | znojemská | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit české zemské víno moravské zemské víno | Ranska 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue | Alsace Grand Cru, jota seuraa pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Alsace, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Alsace tai Vin d'Alsace, jota voi seurata Edelzwicker tai viiniköynnöslajikkeen tai pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, jota voi seurata Val de Loire tai Coteaux de la Loire tai Villages Brissac Anjou, jota voi seurata Gamay, Mousseux tai Villages Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses tai Auxey-Duresses Côte de Beaune tai Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn tai Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Beaujolais, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise, jota voi edeltää Muscat de Beaune Bellet tai Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, jota voi seurata Clairet tai Supérieur tai Rosé tai"mousseux" Bourg Bourgeais Bourgogne, jota voi seurata Clairet tai Rosé tai pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d'Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, jota edeltää Muscat du Cassis Cérons Chablis Grand Cru, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Chablis, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet tai Chassagne-Montrachet Côte de Beaune tai Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lés-Beaune tai Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune tai Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, jota voi seurata Boutenac Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Coteaux d'Aix-en-Provence Coteaux d'Ancenis, jota voi seurata viiniköynnöslajikkeen nimi Coteaux de Die Coteaux de l'Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Coteaux du Layon tai Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côtes d'Auvergne, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Côtes de Beaune, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, jota voi seurata Sainte Victoire Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais, jota voi seurata Fronton tai Villaudric Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, jota voivat seurata seuraavien kuntien nimet: Caramany tai Latour de France tai Lesquerde tai Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d'Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers tai Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, jota voi seurata Mareuil tai Brem tai Vix tai Pissotte Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L'Etoile, jota voi seurata "mousseux" La Grande Rue Ladoix tai Ladoix Côte de Beaune tai Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, jota voi edeltää Muscat de Lussac Saint-Émilion Mâcon tai Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune tai Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Mercurey Meursault tai Meursault Côte de Beaune tai Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie tai Monthélie Côte de Beaune tai Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, jota voi seurata "mousseux" tai "pétillant" Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses tai Pernand-Vergelesses Côte de Beaune tai Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Pineau des Charentes Pinot-Chardonnay-Macôn Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet tai Puligny-Montrachet Côte de Beaune tai Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, jota voi edeltää Muscat de Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Roussette du Bugey, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin tai Saint-Aubin Côte de Beaune tai Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, jota voi edeltää Muscat de Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain tai Saint-Romain Côte de Beaune tai Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay tai Santenay Côte de Beaune tai Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny tai Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, jota voi seurata"mousseux"tai"pétillant" Tursan Vacqueyras Valençay Vin d'Entraygues et du Fel Vin d'Estaing Vin de Corse, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Vin de Lavilledieu Vin de Savoie tai Vin de Savoie-Ayze, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Vin du Bugey, jota voi seurata pienemmän maantieteellisen yksikön nimi Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, jota voi seurata"mousseux"tai"pétillant" | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Vin de pays de l'Agenais Vin de pays d'Aigues Vin de pays de l'Ain Vin de pays de l'Allier Vin de pays d'Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l'Ardèche Vin de pays d'Argens Vin de pays de l'Ariège Vin de pays de l'Aude Vin de pays de l'Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, jota voi seurata Mont Bouquet Vin de pays Charentais, jota voi seurata Ile de Ré tai Ile d'Oléron tai Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d'Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l'Ardèche Vin de pays des coteaux de l'Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d'Uzès Vin de pays de Franche-Comté, jota voi seurata Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d'Hauterive, jota voi seurata Val d'Orbieu tai Coteaux du Termenès tai Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l'Hérault Vin de pays de l'Ile de Beauté Vin de pays de l'Indre et Loire Vin de pays de l'Indre Vin de pays de l'Isère Vin de pays du Jardin de la France, jota voi seurata Marches de Bretagne tai Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d'Oc Vin de pays du Périgord, jota voi seurata Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d'Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, jota voi seurata Coteaux de Chalosse tai Côtes de l'Adour tai Sables Fauves tai Sables de l'Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d'Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l'Yonne | Saksa 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue (jota voi seurata seutukunnan nimi) | Seutukunta | Ahr | Walporzheim tai Ahrtal | Baden | Badische Bergstraße | | Bodensee | | Breisgau | | Kaiserstuhl | | Kraichgau | | Markgräflerland | | Ortenau | | Tauberfranken | | Tuniberg | Franken | Maindreieck | | Mainviereck | | Steigerwald | Hessische Bergstraße | Starkenburg | | Umstadt | Mittelrhein | Loreley | | Siebengebirge | Mosel-Saar-Ruwer tai Mosel tai Saar tai Ruwer | Bernkastel | | Burg Cochem | | Moseltor | | Obermosel | | Saar | | Ruwertal | Nahe | Nahetal | Pfalz | Mittelhaardt / Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) | | Südliche Weinstraße (Weinstrasse) | Rheingau | Johannisberg | Rheinhessen | Bingen | | Nierstein | | Wonnegau | Saale-Unstrut | Mansfelder Seen | | Schloß Neuenburg | | Thüringen | Sachsen | Elstertal | | Meißen | Württemberg | Bayerischer Bodensee | | Kocher-Jagst-Tauber | | Oberer Neckar | | Remstal-Stuttgart | | Württembergisch Unterland | | Württembergischer Bodensee | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Landwein | Tafelwein | Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein Main Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein | Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land | Kreikka 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue | Kreikaksi | Englanniksi | Σάμος | Samos | Μοσχάτος Πατρών | Moschatos Patra | Μοσχάτος Ρίου – Πατρών | Moschatos Riou Patra | Μοσχάτος Κεφαλληνίας | Moschatos Kephalinia | Μοσχάτος Λήμνου | Moschatos Lemnos | Μοσχάτος Ρόδου | Moschatos Rhodos | Μαυροδάφνη Πατρών | Mavrodafni Patra | Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας | Mavrodafni Kephalinia | Σητεία | Sitia | Νεμέα | Nemea | Σαντορίνη | Santorini | Δαφνές | Dafnes | Ρόδος | Rhodos | Νάουσα | Naoussa | Ρομπόλα Κεφαλληνίας | Robola Kephalinia | Ραψάνη | Rapsani | Μαντινεία | Mantinia | Μεσενικόλα | Mesenicola | Πεζά | Peza | Αρχάνες | Archanes | Πάτρα | Patra | Ζίτσα | Zitsa | Αμύνταιο | Amynteon | Γουμένισσα | Goumenissa | Πάρος | Paros | Λήμνος | Lemnos | Αγχίαλος | Anchialos | Πλαγιές Μελίτωνα | Slopes of Melitona | 2. Maantieteellisellä merkinnällä varustetut pöytäviinit Kreikaksi | Englanniksi | Ρετσίνα Μεσογείων, jota voi seurata Αττικής | Retsina of Mesogia, jota voi seurata Attika | Ρετσίνα Κρωπίας tai Ρετσίνα Κορωπίου, jota voi seurata Αττικής | Retsina of Kropia tai Retsina Koropi, jota voi seurata seurata Attika | Ρετσίνα Μαρκοπούλου, jota voi seurata Αττικής | Retsina of Markopoulou, jota voi seurata Attika | Ρετσίνα Μεγάρων, jota voi seurata Αττικής | Retsina of Megara, jota voi seurata Attika | Ρετσίνα Παιανίας or Ρετσίνα Λιοπεσίου, jota voi seurata Αττικής | Retsina of Peania tai Retsina of Liopesi, jota voi seurata Attika | Ρετσίνα Παλλήνης, jota voi seurata Αττικής | Retsina of Pallini, jota voi seurata Attika | Ρετσίνα Πικερμίου, jota voi seurata Αττικής | Retsina of Pikermi, jota voi seurata Attika | Ρετσίνα Σπάτων, jota voi seurata Αττικής | Retsina of Spata, jota voi seurata Attika | Ρετσίνα Θηβών, jota voi seurata Βοιωτίας | Retsina of Thebes, jota voi seurata Viotias | Ρετσίνα Γιάλτρων, jota voi seurata Ευβοίας | Retsina of Gialtra, jota voi seurata Evvia | Ρετσίνα Καρύστου, jota voi seurata Ευβοίας | Retsina of Karystos, jota voi seurata Evvia | Ρετσίνα Χαλκίδας, jota voi seurata Ευβοίας | Retsina of Halkida, jota voi seurata Evvia | Βερντεα Ζακύνθου | Verntea Zakynthou | Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Mount Athos Agioritikos | Τοπικός Οίνος Αναβύσσου | Regional wine of Anavyssos | Αττικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Attiki-Attikos | Τοπικός Οίνος Βιλίτσας | Regional wine of Vilitsas | Τοπικός Οίνος Γρεβενών | Regional wine of Grevena | Τοπικός Οίνος Δράμας | Regional wine of Drama | Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Dodekanese -Dodekanissiakos | Τοπικός Οίνος Επανομής | Regional wine of Epanomi | Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Heraklion – Herakliotikos | Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thessalia – Thessalikos | Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thebes – Thivaikos | Τοπικός Οίνος Κισσάμου | Regional wine of Kissamos | Τοπικός Οίνος Κρανιάς | Regional wine of Krania | Κρητικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Crete – Kritikos | Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Lasithi – Lassithiotikos | Μακεδονικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Macedonia – Macedonikos | Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Nea Messimvria | Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Messinia – Messiniakos | Παιανίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peanea | Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pallini – Palliniotikos | Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peloponnese – Peloponnisiakos | Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου | Regional wine of Slopes of Ambelos | Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου | Regional wine of Slopes of Vertiskos | Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα | Regional wine of Slopes of Kitherona | Κορινθιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Korinthos – Korinthiakos | Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας | Regional wine of Slopes of Parnitha | Τοπικός Οίνος Πυλίας | Regional wine of Pylia | Τοπικός Οίνος Τριφυλίας | Regional wine of Trifilia | Τοπικός Οίνος Τυρνάβου | Regional wine of Tyrnavos | Σιατιστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Siastista | Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος | Regional wine of Ritsona Avlidas | Τοπικός Οίνος Λετρίνων | Regional wine of Letrines | Τοπικός Οίνος Σπάτων | Regional wine of Spata | Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού | Regional wine of Slopes of Penteliko | Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Aegean Sea | Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου | Regional wine of Lilantio Pedio | Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου | Regional wine of Markopoulo | Τοπικός Οίνος Τεγέας | Regional wine of Tegea | Τοπικός Οίνος Ανδριανής | Regional wine of Adriana | Τοπικός Οίνος Χαλικούνας | Regional wine of Halikouna | Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής | Regional wine of Halkidiki | Καρυστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Karystos – Karystinos | Τοπικός Οίνος Πέλλας | Regional wine of Pella | Τοπικός Οίνος Σερρών | Regional wine of Serres | Συριανός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Syros – Syrianos | Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού | Regional wine of Slopes of Petroto | Τοπικός Οίνος Γερανείων | Regional wine of Gerania | Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος | Regional wine of Opountias Lokridos | Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος | Regional wine of Sterea Ellada | Τοπικός Οίνος Αγοράς | Regional wine of Agora | Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης | Regional wine of Valley of Atalanti | Τοπικός Οίνος Αρκαδίας | Regional wine of Arkadia | Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pangeon – Pangeoritikos | Τοπικός Οίνος Μεταξάτων | Regional wine of Metaxata | Τοπικός Οίνος Ημαθίας | Regional wine of Imathia | Τοπικός Οίνος Κλημέντι | Regional wine of Klimenti | Τοπικός Οίνος Κέρκυρας | Regional wine of Corfu | Τοπικός Οίνος Σιθωνίας | Regional wine of Sithonia | Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων | Regional wine of Mantzavinata | Ισμαρικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Ismaros – Ismarikos | Τοπικός Οίνος Αβδήρων | Regional wine of Avdira | Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων | Regional wine of Ioannina | Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας | Regional wine of Slopes of Egialia | Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου | Regional wine of Slopes of Enos | Θρακικός Τοπικός Οίνος tai Τοπικός Οίνος Θράκης | Regional wine of Thrace – Thrakikos tai Regional wine of Thrakis | Τοπικός Οίνος Ιλίου | Regional wine of Ilion | Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Metsovo – Metsovitikos | Τοπικός Οίνος Κορωπίου | Regional wine of Koropi | Τοπικός Οίνος Φλώρινας | Regional wine of Florina | Τοπικός Οίνος Θαψανών | Regional wine of Thapsana | Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος | Regional wine of Slopes of Knimida | Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Epirus – Epirotikos | Τοπικός Οίνος Πισάτιδος | Regional wine of Pisatis | Τοπικός Οίνος Λευκάδας | Regional wine of Lefkada | Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Monemvasia -Monemvasios | Τοπικός Οίνος Βελβεντού | Regional wine of Velvendos | Λακωνικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Lakonia – Lakonikos | Τοπικός Οίνος Μαρτίνου | Regional wine of Martino | Αχαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Achaia | Τοπικός Οίνος Ηλιείας | Regional wine of Ilia | Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης | Regional wine of Thessaloniki | Τοπικός Οίνος Κραννώνος | Regional wine of Krannona | Τοπικός Οίνος Παρνασσού | Regional wine of Parnassos | Τοπικός Οίνος Μετεώρων | Regional wine of Meteora | Τοπικός Οίνος Ικαρίας | Regional wine of Ikaria | Τοπικός Οίνος Καστοριάς | Regional wine of Kastoria | Unkari 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit Määritelty alue | Seutukunta (jota voi edeltää määritellyn alueen nimi) | Ászár-Neszmély(-i) | Ászár(-i) | | Neszmély(-i) | Badacsony(-i) | | Balatonboglár(-i) | Balatonlelle(-i) | | Marcali | Balatonfelvidék(-i) | Balatonederics-Lesence(-i) | | Cserszeg(-i) | | Kál(-i) | Balatonfüred-Csopak(-i) | Zánka(-i) | Balatonmelléke tai Balatonmelléki | Muravidéki | Bükkalja(-i) | | Csongrád(-i) | Kistelek(-i) | | Mórahalom tai Mórahalmi | | Pusztamérges(-i) | Eger tai Egri | Debrő(-i), jota voi seurata Andornaktálya(-i) tai Demjén(-i) tai Egerbakta(-i) tai Egerszalók(-i) tai Egerszólát(-i) tai Felsőtárkány(-i) tai Kerecsend(-i) tai Maklár(-i) tai Nagytálya(-i) tai Noszvaj(-i) tai Novaj(-i) tai Ostoros(-i) tai Szomolya(-i) tai Aldebrő(-i) tai Feldebrő(-i) tai Tófalu(-i) tai Verpelét(-i) tai Kompolt(-i) tai Tarnaszentmária(-i) | Etyek-Buda(-i) | Buda(-i) | | Etyek(-i) | | Velence(-i) | Hajós-Baja(-i) | | Kőszegi | | Kunság(-i) | Bácska(-i) | | Cegléd(-i) | | Duna mente tai Duna menti | | Izsák(-i) | | Jászság(-i) | | Kecskemét-Kiskunfélegyháza tai Kecskemét-Kiskunfélegyházi | | Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) | | Kiskőrös(-i) | | Monor(-i) | | Tisza mente tai Tisza menti | Mátra(-i) | | Mór(-i) | | Pannonhalma (Pannonhalmi) | | Pécs(-i) | Versend(-i) | | Szigetvár(-i) | | Kapos(-i) | Szekszárd(-i) | | Somló(-i) | Kissomlyó-Sághegyi | Sopron(-i) | Köszeg(-i) | Tokaj(-i) | Abaújszántó(-i) tai Bekecs(-i) tai Bodrogkeresztúr(-i) tai Bodrogkisfalud(-i) tai Bodrogolaszi tai Erdőbénye(-i) tai Erdőhorváti tai Golop(-i) tai Hercegkút(-i) tai Legyesbénye(-i) tai Makkoshotyka(-i) tai Mád(-i) tai Mezőzombor(-i) tai Monok(-i) tai Olaszliszka(-i) tai Rátka(-i) tai Sárazsadány(-i) tai Sárospatak(-i) tai Sátoraljaújhely(-i) tai Szegi tai Szegilong(-i) tai Szerencs(-i) tai Tarcal(-i) tai Tállya(-i) tai Tolcsva(-i) tai Vámosújfalu(-i) | Tolna(-i) | Tamási | | Völgység(-i) | Villány(-i) | Siklós(-i), jota voi seurata Kisharsány(-i) tai Nagyharsány(-i) tai Palkonya(-i) tai Villánykövesd(-i) tai Bisse(-i) tai Csarnóta(-i) tai Diósviszló(-i) tai Harkány(-i) tai Hegyszentmárton(-i) tai Kistótfalu(-i) tai Márfa(-i) tai Nagytótfalu(-i) tai Szava(-i) tai Túrony(-i) tai Vokány(-i) | Italia 1. Määritellyllä alueella tuotetut laatuviinit D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) | Albana di Romagna Asti tai Moscato d'Asti tai Asti Spumante Barbaresco Bardolino superiore Barolo Brachetto d'Acqui tai Acqui Brunello di Motalcino Carmignano Chianti, jota voi seurata Colli Aretini tai Colli Fiorentini tai Colline Pisane tai Colli Senesi tai Montalbano tai Montespertoli tai Rufina Chianti Classico Fiano di Avellino Forgiano Franciacorta Gattinara Gavi tai Cortese di Gavi Ghemme Greco di Tufo Montefalco Sagrantino Montepulciano d'Abruzzo Colline Tramane Ramandolo Recioto di Soave Sforzato di Valtellina tai Sfursat di Valtellina Soave superiore Taurasi Torgiano Valtellina Superiore, jot