Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin päätösasiakirja - Energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen 26 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdan mukainen Euroopan yhteisöjen lausuma energiaperuskirjan sihteeristölle



Virallinen lehti nro L 380 , 31/12/1994 s. 0003 - 0023

Suomenk. erityispainos Alue 12 Nide 3 s. 0055

Ruotsink. erityispainos Alue 12 Nide 3 s. 0055

L 069 09/03/1998 P. 0005



EUROOPAN ENERGIAPERUSKIRJAA KÄSITTELEVÄN KONFERENSSIN PÄÄTÖSASIAKIRJA I Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin viimeinen täysistunto pidettiin Lissabonissa 16 ja 17 päivänä joulukuuta 1994. Kokoukseen osallistui edustajia, jäljempänä 'edustajat`, Albanian tasavallasta, Saksan liittotasavallasta, Armenian tasavallasta, Australiasta, Itävallan tasavallasta, Azerbaid anin tasavallasta, Belgian kuningaskunnasta, Valkovenäjän tasavallasta, Bulgarian tasavallasta, Kanadasta, Kyproksen tasavallasta, Euroopan yhteisöistä, Kroatian tasavallasta, Tanskan kuningaskunnasta, Yhdysvalloista, Espanjan kuningaskunnasta, Viron tasavallasta, Suomen tasavallasta, Ranskan tasavallasta, Georgian tasavallasta, Kreikan tasavallasta, Unkarin tasavallasta, Irlannista, Islannin tasavallasta, Italian tasavallasta, Japanista, Kazakstanin tasavallasta, Kirgistanin tasavallasta, Latvian tasavallasta, Liechtensteinin ruhtinaskunnasta, Liettuan tasavallasta, Luxemburgin suurruhtinaskunnasta, Maltan tasavallasta, Moldovan tasavallasta, Norjan kuningaskunnasta, Uzbekistanin tasavallasta, Hollannin kuningaskunnasta, Puolan tasavallasta, Portugalin tasavallasta, Romaniasta, Venäjän federaatiosta, Slovakian tasavallasta, Slovenian tasavallasta, Ruotsin kuningaskunnasta, Sveitsin valaliitosta, T Osekin tasavallasta, Turkin tasavallasta, Tad ikistanin tasavallasta, Turkmenistanista, Ukrainasta ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneestä kuningaskunnasta sekä kutsuttuja tarkkailijoita tietyistä maista ja kansainvälisistä järjestöistä. TAUSTAA II Eurooppa-neuvoston Dublinissa kesäkuussa 1990 pitämässä kokouksessa Alankomaiden pääministeri ehdotti, että Itä-Euroopan ja entisen Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton alueen talouden elpymistä voitaisiin edistää ja nopeuttaa toteuttamalla yhteistyötä energia-alalla. Neuvostossa tämä ehdotus sai myönteisen vastaanoton, ja se pyysi Euroopan yhteisöjen komissiota tutkimaan parasta mahdollista tapaa toteuttaa tätä yhteistoimintaa. Helmikuussa 1991 komissio teki ehdotuksen Euroopan energiaperuskirjasta. Euroopan yhteisöjen neuvoston tarkasteltua komission ehdotusta Euroopan yhteisöt kutsuivat muut Länsi- ja Itä-Euroopan maat, Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton maat sekä Euroopan ulkopuoliset Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön jäsenmaat Brysselissä heinäkuussa 1991 pidettyyn konferenssiin neuvottelemaan Euroopan energiaperuskirjasta. Joukko muita maita ja kansainvälisiä järjestöjä kutsuttiin osallistumaan Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevään konferenssiin tarkkailijoina. Neuvottelut Euroopan energiaperuskirjasta saatettiin päätökseen vuonna 1991 ja hyväksyttiin allekirjoittamalla päätösasiakirja Haagissa 16 ja 17 päivänä joulukuuta 1991 pidetyssä konferenssissa. Peruskirjan ovat tuona päivämääränä tai myöhemmin allekirjoittaneet kaikki I kohdassa mainitut, lukuun ottamatta tarkkailijoita. Euroopan energiaperuskirjan allekirjoittaneet sitoutuivat: - edistämään peruskirjan tavoitteiden saavuttamista ja noudattamaan sen periaatteita sekä toteuttamaan ja laajentamaan yhteistoimintaa niin pian kuin mahdollista neuvottelemalla hyvässä sovussa perussopimuksesta ja pöytäkirjoista. Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi aloitti samanaikaisesti neuvottelut perussopimuksesta - jäljempänä 'sopimus energiaperuskirjasta` -, jonka tarkoituksena on edistää idän ja lännen välistä teollista yhteistyötä antamalla oikeudelliset takeet muun muassa investointien, kauttakulun ja kaupankäynnin aloilla. Konferenssi käynnisti myös neuvottelut pöytäkirjoista energiatehokkuuden, ydinturvallisuuden ja nestemäisten polttoaineiden aloilla, joskin viimeksi mainitun osalta neuvottelut keskeytettiin energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen valmistumiseen saakka. Neuvottelut energiaperuskirjaa koskevasta sopimuksesta ja energiaperuskirjan energiatehokkuuteen ja siihen liittyviin ympäristönäkökulmiin liittyvästä pöytäkirjasta saatettiin päätökseen vuonna 1994. SOPIMUS ENERGIAPERUSKIRJASTA III Neuvottelujen tuloksena Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi hyväksyi energiaperuskirjan sopimustekstin, jäljempänä 'sopimus`, joka on liitteessä 1, ja siihen liittyvät päätökset, jotka ovat liitteessä 2, sekä päätti, että sopimus olisi avoinna allekirjoittamista varten Lissabonissa 17 päivästä joulukuuta 1994 alkaen 16 päivään kesäkuuta 1995 saakka. YHTEISET TULKINNAT IV Allekirjoittaessaan päätösasiakirjan edustajat sopivat noudattavansa seuraavia sopimusta koskevia yhteisiä tulkintoja. 1 Koko sopimus a) Edustajat tähdentävät, että sopimuksen määräyksissä on otettu huomioon sopimuksen erityisluonne, jonka tarkoituksena on luoda oikeudellinen kehys pitkäaikaisen yhteistyön edistämiseksi tietyllä erityisalalla ja ettei näiden määräysten voida näin ollen katsoa muodostavan ennakkotapausta muiden kansainvälisten neuvottelujen yhteydessä. b) Sopimuksen määräykset i) eivät velvoita mitään sopimuspuolta hyväksymään kolmannen osapuolen pakollista liittymistä ii) eivätkä estä käyttämästä hinnoittelujärjestelmiä, jotka soveltaisivat tietyn kuluttajaryhmän sisällä samoja hintoja eri paikkakunnille sijoittautuneisiin asiakkaisiin. c) Suosituimmuuskohtelua koskevien poikkeusten ei ole tarkoitus koskea erityisiä toimenpiteitä yleisen soveltamisen sijaan tietyn investoijan tai investointiryhmän osalta. 2 Sopimuksen 1 artiklan 5 kohta a) Sovitaan, ettei sopimus oikeuta muun kuin energia-alaan liittyvän taloudellisen toiminnan harjoittamiseen. b) Seuraavat toimintamuodot ovat esimerkkejä energia-alaan liittyvän taloudellisen toiminnan muodoista: i) esimerkiksi öljyn, kaasun, hiilen ja uraanin etsintä, koekaivaus tai -poraus ja louhinta tai poraus; ii) sähkövoimaloiden rakentaminen ja käyttö, mukaan lukien tuulesta tai muista uusiutuvista luonnonvaroista käyttövoimansa saavat voimalat; iii) energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden maakuljetus, jakelu, varastointi ja hankinta, esimerkiksi siirto- ja jakelujohtoja ja -putkistoja ja erityisiä rautateitä käyttäen sekä laitteiden rakentaminen tätä varten, mukaan lukien öljy-, kaasu- ja hiililieteputkistojen asentaminen; iv) energiaan liittyvistä laitoksista, esimerkiksi sähkövoimaloista peräisin olevien jätteiden poisto ja hävitys, mukaan lukien ydinvoimaloista peräisin olevat radioaktiiviset jätteet; v) energiaan liittyvien laitosten purkaminen, mukaan lukien öljynporauslautat, öljynjalostamot ja sähkövoimalat; vi) energiaraaka-aineiden ja tuotteiden markkinointi, myynti ja kauppa, esimerkiksi bensiinin vähittäismyynti ja vii) edellä mainittuihin toimintoihin liittyvät tutkimus-, neuvonta-, suunnittelu- ja hallintatoiminnot, mukaan lukien energiatehokkuutta parantamaan pyrkivät toiminnot. 3 Sopimuksen 1 artiklan 6 kohta Jotta voitaisiin selkeämmin määritellä, valvooko toisen sopimuspuolen investoija suorasti tai epäsuorasti jonkin sopimuspuolen alueella tehtyä investointia, tarkoitetaan 'investoinnin valvonnalla` tosiasiallista valvontaa, joka määräytyy kunkin tilanteen tosiasioiden tutkimisen jälkeen. Tässä tutkinnassa olisi otettava huomioon kaikki asian kannalta olennaiset tekijät, sekä erityisesti: a) investoijan taloudellinen hyöty investoinnista, mukaan lukien osakepääomaedut; b) investoijan kyky vaikuttaa merkittävästi investoinnin hallintaan ja toimintaan ja c) investoijan kyky vaikuttaa merkittävästi johtokunnan tai muiden johtoelinten jäsenten valintaan. Jos on aihetta epäillä, valvooko investoija suorasti tai epäsuorasti investointia, on tätä valvontaa vaativan investoijan todistettava tällaisen valvonnan olemassaolo. 4 Sopimuksen 1 artiklan 8 kohta Australian ulkomaisia investointeja koskevan politiikan mukaisesti pidetään ulkomaisen investoijan uuden raaka-aineiden louhinta- tai käsittelyhankkeen aloittamista Australiassa vähintään kymmenen miljoonan Australian dollarin kokonaisinvestoinnilla uutena investointina, vaikka kyseisellä ulkomaisella investoijalla olisi jo toiminnassa samankaltainen yritys Australiassa. 5 Sopimuksen 1 artiklan 12 kohta Edustajat tunnustavat teollis- ja tekijänoikeuksien riittävän ja tehokkaan suojan tarpeen ylimpien hyväksyttyjen kansainvälisten standardien mukaisesti. 6 Sopimuksen 5 artiklan 1 kohta Edustajien yksimielisyys 5 artiklan osalta ei ole epäsuorasti mikään kannanotto siihen, sisältyvätkö ja missä laajuudessa kauppaan liittyviä investointitoimia koskevan sopimuksen määräykset, jotka on liitetty Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvotteluiden päätösasiakirjaan, epäsuorasti tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) III ja XI artiklaan. 7 Sopimuksen 6 artikla a) Jokaisen sopimuspuolen on määriteltävä lainsäädäntönsä mukaisesti 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kilpailunvastainen yksipuolinen ja yhdenmukaistettu menettely, johon voidaan lukea kuuluvaksi väärinkäyttö. b) Ilmaisuilla 'soveltaminen` ja 'soveltaa` tarkoitetaan kaikkia jonkin sopimuspuolen kilpailulainsäädäntönsä mukaisesti toteuttamia toimenpiteitä tutkimuksen, oikeudellisen toimen tai hallinnollisen toimenpiteen muodossa tai luvan myöntävän tai lupaa pidentävän päätöksen tai uuden lain muodossa. 8 Sopimuksen 7 artiklan 4 kohta Sovellettavaan lainsäädäntöön sisältyvät periaatteessa ympäristönsuojelua, maankäyttöä ja turvallisuutta sekä teknisiä määräyksiä koskevat säännökset. 9 Sopimuksen 9 ja 10 artikla sekä V osa Jos julkisia lainoja, avustuksia, takauksia tai vakuutuksia ulkomaankaupan tai -investointien edistämiseksi myöntävän sopimuspuolen ohjelmat eivät ole sidoksissa muiden sopimuspuolten investoijien sen alueelle tekemiin investointeihin tai niihin liittyviin toimiin, voidaan kyseisiin ohjelmiin osallistumista rajoittaa. 10 Sopimuksen 10 artiklan 4 kohta Täydentävässä sopimuksessa vahvistetaan 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kohtelun soveltamista koskevat edellytykset. Näihin edellytyksiin sisältyy muun muassa valtion omaisuuden myyntiä ja muuta luovuttamista (yksityistäminen) ja monopolien purkamista (demonopolisointi) koskevia määräyksiä. 11 Sopimuksen 10 artiklan 4 kohta ja 29 artiklan 6 kohta Sopimuspuolet voivat harkita 10 artiklan 4 kohdan ja 29 artiklan 6 kohdan yhdistämistä. 12 Sopimuksen 14 artiklan 5 kohta Sopimuksen 14 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun sopimuksen sopimuspuoleksi tuleva osapuoli varmistaa, etteivät sopimuksen ehdot ole ristiriidassa niiden velvoitteiden kanssa, joita tällä sopimuspuolella on Kansainvälisen valuuttarahaston perussäännön mukaan. 13 Sopimuksen 19 artiklan 1 kohdan i alakohta Kukin sopimuspuoli päättää itse, missä määrin ympäristövaikutusten arvioinnista ja seurannasta säädetään laein, ja määrittää, mitkä viranomaiset ovat toimivaltaisia päättämään näistä säännöksistä sekä vahvistaa asianmukaiset menettelyt. 14 Sopimuksen 22 ja 23 artikla Sopimuksen 29 artiklassa tarkoitettujen energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kaupan osalta kyseisessä artiklassa annetaan 22 ja 23 artiklan soveltamisalaan kuuluviin kysymyksiin liittyvät säännökset. 15 Sopimuksen 24 artikla GATT-sopimukseen ja sen liiteasiakirjoihin sisältyviä poikkeuksia sovelletaan GATT-sopimuspuolina oleviin asianomaisiin sopimuspuoliin 4 artiklan mukaisesti. Sopimuksen 29 artiklassa tarkoitettujen energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kaupan osalta kyseisessä artiklassa annetaan 24 artiklan soveltamisalaan kuuluviin kysymyksiin liittyvät säännökset. 16 Sopimuksen 26 artiklan 2 kohdan a alakohta Sopimuksen 26 artiklan 2 kohdan a alakohtaa ei saisi tulkita siten, että sopimuspuoli vaadittaisiin liittämään sopimuksen III osa kansalliseen lainsäädäntöönsä. 17 Sopimuksen 26 ja 27 artikla Sopimuksen 10 artiklan 1 kohdan viimeistä edellisessä virkkeessä tehtyyn viittaukseen sopimuksista johtuviin velvoitteisiin eivät sisälly kansainvälisten järjestöjen päätökset, vaikka ne ovat lainsäädännöllisesti velvoittavia, eivätkä ennen 1 päivää tammikuuta 1970 voimaantulleet sopimukset. 18 Sopimuksen 29 artiklan 2 kohdan a alakohta a) Kun GATT 1947 -sopimuksessa tai sen liiteasiakirjan määräyksessä edellytetään GATT-sopimuspuolten yhteistä toimintaa, pidetään peruskirjaa käsittelevän konferenssin tehtävänä panna kyseinen toiminta täytäntöön. b) Ilmaisulla 'siten kuin niitä sovelletaan 1 päivänä maaliskuuta 1994 ja GATT 1947 -sopimuksen -sopimuspuolet toteuttavat niitä keskenään energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden osalta` ei tarkoiteta tapauksia, joissa GATTin sopimuspuoli vetoaa GATTin XXXV artiklaan ja päättää siten olla soveltamatta GATTia toista GATTin sopimuspuolta kohtaan, mutta kuitenkin tosiasiassa soveltaa sitä yksipuolisesti tiettyjen määräysten osalta kyseiseen toiseen GATT-sopimuspuoleen. 19 Sopimuksen 33 artikla Väliaikainen peruskirjaa käsittelevä konferenssi päättää mahdollisimman pian parhaasta tavasta toteuttaa Euroopan energiaperuskirjan III jakson tavoite neuvotella peruskirjan III jaksossa selostettuihin yhteistyöaloihin liittyvistä pöytäkirjoista. 20 Sopimuksen 34 artikla a) Väliaikainen pääsihteeri ottaa välittömästi yhteyttä muihin kansainvälisiin elimiin määrittääkseen edellytykset, joilla ne voivat ottaa huolehtiakseen energiaperuskirjaa koskevasta sopimuksesta johtuvat tehtävät. Pääsihteeri voisi antaa kertomuksen väliaikaiselle peruskirjaa käsittelevälle konferenssille, joka 45 artiklan 4 kohdan mukaan on kutsuttava koolle viimeistään 180 päivän kuluttua sopimuksen avaamisesta allekirjoittamista varten. b) Peruskirjaa käsittelevä konferenssi hyväksyy vuosittaisen talousarvion ennen varainhoitovuoden alkua. 21 Sopimuksen 34 artiklan 3 kohdan m alakohta Liitteisiin tehtäviin teknisiin muutoksiin voisivat kuulua esimerkiksi niiden maiden poistaminen, jotka eivät ole allekirjoittaneet tai ovat allekirjoittaneet mutta ovat ilmoittaneet, etteivät aio ratifioida, tai liitteisiin N ja VC tehtävät lisäykset. Sihteeristön tehtävänä on esittää nämä muutokset peruskirjaa käsittelevälle konferenssille sopivana ajankohtana. 22 Sopimuksen liitteessä TFU oleva 1 kohta a) Jos jotkut 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten osapuolina olevat maat eivät ole allekirjoittaneet sopimusta tai eivät ole liittyneet siihen ilmoittamiseen vaadittuna ajankohtana, sopimuksen allekirjoittaneet ja siihen liittyneet sopimuspuolet voivat suorittaa ilmoittamisen näiden nimissä. b) Sisällöltään puhtaasti kaupallisia sopimuksia ei ole tarpeen ilmoittaa aina, jos kyseisistä sopimuksista ei aiheudu yhteensopivuusongelmia 29 artiklan 2 kohdan a alakohdan kanssa, vaikka sopimukset olisivat julkisten hallintoelinten tekemiä. Peruskirjaa käsittelevässä konferenssissa voitaisiin kuitenkin täsmentää, mitkä 29 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut sopimukset on liitteen TFU mukaan ilmoitettava, ja mitä sopimuksia ei tarvitse ilmoittaa. JULISTUKSET V Edustajat julistavat, että 18 artiklan 2 kohtaa ei saa tulkita siten, että siinä sallittaisiin sopimuksen muiden määräysten soveltamisesta laistaminen. VI Edustajat ottavat huomioon myös seuraavat sopimuksesta annetut julistukset. 1 Sopimuksen 1 artiklan 6 kohta Venäjän federaatio toivoo, että 10 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua lisäsopimusta koskevissa neuvotteluissa arvioitaisiin uudelleen kansallisen lainsäädännön merkitys valvontaan liittyvän kysymyksen osalta siten kuin se on muotoiltu 1 artiklan 6 kohdan yhteisessä tulkinnassa. 2 Sopimuksen 5 artikla ja 10 artiklan 11 kohta Australia kiinnittää huomiota siihen, että 5 artiklan ja 10 artiklan 11 kohdan määräykset eivät vähennä sen GATTista johtuvia oikeuksia ja velvoitteita, mukaan lukien kauppaan liittyviä investointitoimenpiteitä koskeva sopimus, erityisesti 5 artiklan 3 kohdassa annetun poikkeusluettelon osalta, jota Australia pitää epätäydellisenä. Lisäksi Australia kiinnittää huomiota siihen, ettei ole asianmukaista, että sopimuksen perusteella luodut riitojen ratkaisusta vastaavat elimet tulkitsevat GATTin III ja XI artiklaa riidoissa, joissa osapuolina ovat GATTin sopimuspuolet tai GATT-sopimuspuolen investoija ja toinen GATT-sopimuspuoli. Australian mukaan 10 artiklan 11 kohdan soveltamisen osalta investoijan ja GATTin sopimuspuolen välillä ainoa kysymys, jota 26 artiklan perusteella voidaan tutkia, koskee välitysratkaisuja tilanteessa, jossa GATTin paneeli tai Maailman kauppajärjestön WTO:n riitojen ratkaisuelin ensin katsoo, että sopimuspuolen ylläpitämä kauppaan liittyvä investointitoimenpide ei ole sen GATTista johtuvien velvoitteiden tai kauppaan liittyviä investointitoimenpiteitä koskevan sopimuksen mukainen. 3 Sopimuksen 7 artikla Euroopan yhteisöt ja niiden jäsenvaltiot sekä Itävalta, Norja, Suomi ja Ruotsi julistavat, että 7 artiklan määräykset ovat kansainvälisen oikeuskäytännön sääntöjen alaisia merenalaisia putkia ja kaapeleita koskevan lainsäädännön osalta, tai yleisen kansainvälisen oikeuden alaisia, jos tällaiset säännöt puuttuvat. Kyseiset sopimuspuolet julistavat myös, että 7 artiklan tarkoituksena ei ole vaikuttaa kansainvälisen oikeuden tulkintaan olemassa olevan merenalaisia kaapeleita ja putkia koskevan lainsäädännön osalta ja ettei kyseisellä artiklalla voida katsoa olevan tällaista vaikutusta. 4 Sopimuksen 10 artikla Kanada ja Amerikan Yhdysvallat vahvistavat yhdessä, että ne soveltavat 10 artiklan määräyksiä seuraavien näkökohtien mukaisesti. Sen kohtelun arvioimiseksi, joka on myönnettävä muiden sopimuspuolten investoijille ja näiden investoinneille, on tarpeen tutkia olosuhteet tapaus tapaukselta. Vertailu jonkin sopimuspuolen investoijien kohtelun tai sopimuspuolen investoijien investointien ja toisen sopimuspuolen investointien tai investoijien välillä on pätevä vain, jos vertailu suoritetaan samankaltaisissa olosuhteissa olevien investoijien ja investointien välillä. Määriteltäessä onko investoijien ja investointien erilainen kohtelu artiklan 10 mukaista on kaksi perustekijää otettava huomioon. Ensimmäinen tekijä sisältyy sopimuspuolten yleiseen politiikkaan eri osa-alueilla, jos kyseiset alueet soveltuvat 10 artiklassa annettuihin syrjinnän kieltäviin periaatteisiin. Lailliset tavoitteet voivat oikeuttaa ulkomaisten investoijien tai investointien erilliskohtelun, joka johtuu kyseisten investoijien ja investointien ja niiden kansallisten vastineiden välisistä eroista asian kannalta olennaisten olosuhteiden osalta. Esimerkiksi maan rahajärjestelmän eheyden varmistaminen voi oikeuttaa kohtuulliset varotoimenpiteet ulkomaisia investoijia tai investointeja kohtaan, vaikka kyseiset toimet eivät ole tarpeen samojen tavoitteiden toteuttamiseksi kansallisten investoijien tai investointien osalta. Näiden ulkomaisten investoijien tai investointien osalta ei siis olisi kysymys "samankaltaisista olosuhteista" kuin kansallisten investoijien tai investointien osalta. Jos tällainen toimenpide siten oikeuttaa erillismenettelyn, se ei ole 10 artiklan vastainen. Toinen tekijä sisältyy laajuuteen, jolla kyseinen toimenpide perustellaan sen takia, että kyseinen investoija tai investointi on ulkomaista omaisuutta tai on ulkomaisen valvonnan alaisena. Toimenpide, joka kohdistuu tiettyihin investoijiin, koska he ovat ulkomaalaisia ilman riittäviä yleisen politiikan vastaavia perusteita edellisen kohdan mukaisesti, olisi 10 artiklan periaatteiden vastainen. Tällöin ulkomainen investoija tai investointi olisi "samankaltaisissa olosuhteissa" kuin kansalliset investoijat ja niiden investoinnit, ja toimenpide olisi 10 artiklan vastainen. 5 Sopimuksen 25 artikla Euroopan yhteisöt ja niiden jäsenvaltiot palauttavat mieleen, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 58 artiklan mukaan: a) Jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti perustetut yhtiöt tai yritykset, joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai toimipaikka on yhteisön alueella, rinnastetaan, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen toisen osan (1) III jakson 2 luvussa määrätyn sijoittautumisoikeuden osalta luonnollisiin henkilöihin, jotka ovat jäsenvaltion kansalaisia; yhtiöiden tai yritysten, joilla on ainoastaan sääntömääräinen toimipaikka yhteisön alueella, on tähän tarkoitukseen osoitettava todellinen ja jatkuva side jonkin jäsenvaltion talouden kanssa; b) 'yhtiöillä tai yrityksillä` tarkoitetaan siviili- ja kauppaoikeudellisia yhtiöitä, osuustoiminnallisia yhtiöitä sekä muita julkis- tai yksityisoikeudellisia oikeushenkilöitä, lukuun ottamatta niitä, jotka eivät tavoittele voittoa. Lisäksi Euroopan yhteisöt ja niiden jäsenvaltiot muistuttavat, että: yhteisön lainsäädännössä säädetään mahdollisuudesta laajentaa edellä esitettyä kohtelua yhtiöiden tai yritysten, jotka eivät ole sijoittautuneet mihinkään jäsenvaltioon, tytäryhtiöihin ja toimipaikkoihin; energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen 25 artiklassa sallitaan ainoastaan Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksista johtuvan laajemman taloudellisen yhdentymiskehityksen synnyttämän etuuskohtelun turvaamiseksi tehdyt tarvittavat poikkeamat. 6 Sopimuksen 40 artikla Tanska palauttaa mieleen, että Euroopan energiaperuskirjaa ei sovelleta Grönlantiin eikä Fär-saariin, kunnes soveltamista koskeva ilmoitus on saatu Grönlannin ja Fär-saarten paikallishallituksilta. Tämän asian osalta Tanska vakuuttaa, että sopimuksen 40 artiklaa sovelletaan Grönlantiin ja Fär-saariin. 7 Liitteen G 4 kohta a) Euroopan yhteisöt ja Venäjän federaatio julistavat, että niiden välistä ydinaineiden kauppaa hallitaan, kunnes ne tekevät toisen sopimuksen, Korfulla 24 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoitetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, jolla luodaan kumppanuus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja Venäjän federaation välille, 22 artiklan määräyksillä ja siihen liitetyn kirjeenvaihdon ja siihen liittyvän yhteisen julistuksen määräyksillä ja että kyseiseen kauppaan liittyvät riidat ratkaistaan kyseisessä sopimuksessa määrätyn menettelyn mukaisesti. b) Euroopan yhteisöt ja Ukraina julistavat, että Luxemburgissa 14 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoitetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ja samassa paikassa samana päivämääränä parafoidun siihen liittyvän väliaikaisen sopimuksen mukaisesti sopimuspuolten välistä ydinaineiden kauppaa hallitaan yksinomaan Euroopan atomienergiayhteisön ja Ukrainan välillä tehtävän erityissopimuksen määräyksillä. Kyseisen erityissopimuksen voimaantuloon saakka Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välillä Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1989 tehdyn kauppaa ja kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen määräyksiä sovelletaan edelleen yksinomaan Ukrainan ja Euroopan yhteisöjen väliseen ydinaineiden kauppaan. c) Euroopan yhteisöt ja Kazakstan julistavat, että Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 1994 allekirjoitetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen mukaisesti sopimuspuolten välistä ydinaineiden kauppaa hallitaan yksinomaan Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin välillä tehtävän erityissopimuksen määräyksillä. Kyseisen erityissopimuksen voimaantuloon saakka Euroopan talousyhteisön ja Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välillä Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1989 tehdyn kauppaa ja kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen määräyksiä sovelletaan edelleen yksinomaan Kazakstanin ja Euroopan yhteisöjen väliseen ydinaineiden kauppaan. d) Euroopan yhteisöt ja Kirgisia julistavat, että Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 1994 allekirjoitetun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen mukaisesti sopimuspuolten välistä ydinaineiden kauppaa hallitaan yksinomaan Euroopan atomienergiayhteisön ja Kirgisian välillä tehtävän erityissopimuksen määräyksillä. Kyseisen erityissopimuksen voimaantuloon saakka Euroopan talousyhteisön ja Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välillä Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1989 tehdyn kauppaa ja kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen määräyksiä sovelletaan edelleen yksinomaan Kirgisian ja Euroopan yhteisöjen väliseen ydinaineiden kauppaan. e) Euroopan yhteisöt ja Tad ikistan julistavat, että niiden välistä ydinaineiden kauppaa hallitaan yksinomaan Euroopan atomienergiayhteisön ja Tad ikistanin välillä tehtävän erityissopimuksen määräyksillä. Kyseisen erityissopimuksen voimaantuloon saakka Euroopan talousyhteisön ja Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välillä Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1989 tehdyn kauppaa ja kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen määräyksiä sovelletaan edelleen yksinomaan Tad ikistanin ja Euroopan yhteisöjen väliseen ydinaineiden kauppaan. f) Euroopan yhteisöt ja Uzbekistan julistavat, että niiden välistä ydinaineiden kauppaa hallitaan yksinomaan Euroopan atomienergiayhteisön ja Uzbekistanin välillä tehtävän erityissopimuksen määräyksillä. Kyseisen erityissopimuksen voimaantuloon saakka Euroopan talousyhteisön ja Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välillä Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1989 tehdyn kauppaa ja kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen määräyksiä sovelletaan edelleen yksinomaan Uzbekistanin ja Euroopan yhteisöjen väliseen ydinaineiden kauppaan. PÖYTÄKIRJA ENERGIATEHOKKUUDESTA JA SIIHEN LIITTYVISTÄ YMPÄRISTÖNÄKÖKOHDISTA VII Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi on hyväksynyt liitteessä 3 olevan energiatehokkuutta ja siihen liittyviä ympäristönäkökohtia käsittelevän pöytäkirjan tekstin. EUROOPAN ENERGIAPERUSKIRJA VIII Sopimuksessa määrätyt väliaikainen peruskirjaa käsittelevä konferenssi ja peruskirjaa käsittelevä konferenssi ovat vastedes vastuussa Haagissa pidetyn Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin päätösasiakirjan ja sen hyväksymän Euroopan energiaperuskirjan allekirjoituspyyntöjä koskevista päätöksistä. ASIAKIRJAT IX Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevän kokouksen neuvotteluasiakirjat talletetaan sihteeristön haltuun. Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four. Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig. Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovanta-quattro. >VIITTAUS KAAVIOON> Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro. Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems. 'Åãéíå óôç Ëéóáâüíá, óôéò äÝêá åðôÜ Äåêåìâñßïõ ôïõ Ýôïõò ÷ßëéá åíéáêüóéá åíåíÞíôá ôÝóóåñá. Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig. Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro. >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> >KAAVION ALKU> >KAAVION LOOPU> >VIITTAUS KAAVIOON> (1) Suom. huom. Muissa kieliversioissa viitataan kolmanteen osaan, joka kuitenkin koskee Euroopan sosiaalirahastoa