Kirjeenvaihto

Maailman terveysjärjestön ja Euroopan yhteisöjen komission välisen yhteistyön vahvistamisesta ja tehostamisesta

(2001/C 1/04)

A. MAAILMAN TERVEYSJÄRJESTÖN KIRJE

Arvoisa komission jäsen,

Maailman terveysjärjestö ja Euroopan yhteisöjen komissio kävivät viime vuonna useita keskusteluja, joissa molemmat osapuolet korostivat tarvetta kehittää ja tehostaa niiden keskinäistä yhteistyötä edelleen. Vieraillessani komissiossa pian Maailman terveysjärjestön pääjohtajaksi valintani jälkeen saatoin korostaa, miten tärkeänä pidän mahdollisimman tiivistä yhteistyötä Maailman terveysjärjestön ja komission välillä. Vierailu tarjosi myös hyvän tilaisuuden määrittää joitakin poliittisia tavoitteita, joiden parissa voidaan tehdä yhteistyötä, sekä menettelyjä, joilla varmistetaan yhteistyömme sujuvan tehokkaasti.

Tähänastinen yhteistyömme on perustunut kirjeenvaihtoon, jota käytiin vuonna 1982 silloisen komission jäsenen I. Richardsin edustaman Euroopan yhteisöjen ja silloisen Maailman terveysjärjestön pääjohtajan H. Mahlerin edustaman Maailman terveysjärjestön välillä. Kyseinen kirjeenvaihto vahvisti komission ja Maailman terveysjärjestön Euroopan aluevaliokunnan vuonna 1972 päätökseen saaman aiemman kirjeenvaihdon. Vuonna 1992 komission pääosaston I silloisen pääjohtajan J. Pratin ja Maailman terveysjärjestön silloisen varapääjohtajan M. Abdelmoumènen välillä tehtiin yhteinen aiesopimus tavoitteena vahvistaa komission ja Maailman terveysjärjestön yhteistyötä. Yhteistyö on lisääntynyt nopeasti ja tuottanut erittäin tyydyttäviä tuloksia lukuisilla eri aloilla, erityisesti terveystutkimuksen, kehitysavun ja humanitaarisen avun, ympäristön, kemian, tuote- ja elintarviketurvallisuuden, tartuntatautien seurannan ja terveystilanteen seurannan alalla.

Edellisen kirjeenvaihdon ja myös yhteisen aiesopimuksen antamisen jälkeen on kuitenkin tapahtunut huomattavaa poliittista, sosiaalista, taloudellista, demografista, ympäristöalan ja tieteellistä kehitystä. Tämä kehitys on muuttanut terveyttä ja sairauksia koskevaa katsanto- ja toimintatapaamme, tuonut uusia ja monimutkaisempia ongelmia ja luonut haasteita, joihin olisi pystyttävä reagoimaan nopeasti ja päättäväisesti. Maailman terveysjärjestöä on vastikään muutettu radikaalisti tarkoituksena saada se tehdokaammin ja herkemmin vastaamaan jäsentensä tarpeisiin, ja Amsterdamin sopimuksen voimaantulo puolestaan antoi yhteisölle uudet ja laajemmat valtuudet terveysalalla.

Komissiolla ja Maailman terveysjärjestöllä on maailmanlaajuinen rooli ja tehtäväkenttä. Niiden luonne, toimintatavat ja menettelyt poikkeavat toisistaan, mutta niillä on kuitenkin yhteisiä etuja useilla terveyteen liittyvillä aloilla. Ennen kaikka ne ovat molemmat sitoutuneet pyrkimään ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun ja terveystilanteen parantamiseen. Niiden tehokas yhteistyö muuttuneessa ja muuttuvassa maailmassa voi tuoda paljon hyvää sekä Euroopan unionin jäsenvaltioille, jotka ovat kaikki jäseninä Maailman terveysjärjestössä, että muille Maailman terveysjärjestössä edustetuille maille. Euroopan yhteisöjen ja Maailman terveysjärjestön jäsenvaltiot ovat toistuvasti korostaneet tällaisen yhteistyön tarpeellisuutta ja haluaan välttää toimintojen tarpeetonta päällekkäisyyttä yhteisten päämäärien tavoittelussa.

Näistä syistä ehdotan, että lujitamme ja tehostamme uuden kirjeenvaihdon avulla yhteistyöpuitteitamme niin toiminta-alojen ja painopisteiden kuin menettelyjen ja järjestelyjen osalta. Nämä yhteistyöpuitteet sisältyvät liitteenä olevaan muistioon, jossa esitetään tavoitteet, painopisteet, yhteistyöalat sekä menettelyt, toimet ja käytännön järjestalyt, joita tarnitaan yhteistyön toteuttamiseksi.

Ehdotan, että tämän kirjeen ja muistion sekä Teidän vastauskirjeenne perusteella katsotaan molempien osapuolten hyväksyneen toimenpiteet, jotka tulevat komission ja Maailman terveysjärjestön aiemmalla kirjeenvaihdolla ja yhteisellä aiesopimuksella hyväksymien järjestelyjen tilalle rajoittamatta kuitenkaan mahdollisuutta tehdä tulevaisuudessa yleissopimus Euroopan yhteisön kanssa. Nämä toimenpiteet tulevat voimaan vastauksenne päivämääränä.

Kunnioittavasti,

Gro Harlem Brundtland

Maailman terveysjärjestön pääjohtaja

B. EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSION KIRJE

Arvoisa pääjohtaja,

Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni kirjeenne, joka koskee Maailman terveysjärjestön ja Euroopan yhteisöjen komission yhteistyön vahvistamista ja tehostamista.

Komissio on kanssanne samaa mieltä siitä, että on tarpeen koota voimat yhteen, jotta voimme vastata kaikkialla maailmassa tapahtuviin nopeisiin muutoksiin, jotka muodostavat uuden valtavan haasteen terveydelle ja sitä suojelemaan ja parantamaan luoduille järjestelmille. Komissio kunnioittaa ja tukee ponnistelujanne uudistaa Maailman terveysjärjestön rakenteita, politiikkaa ja painopistealoja, vahvistaa Maailman terveysjärjestön johtavaa roolia terveysalalla ja luoda yhteistyösuhteita, joilla voidaan tehokkaasti vastata näihin haasteisiin.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa edellytetään yhteisön edistävän terveyden korkeatasoista suojelua. Kun Amsterdamin sopimus tuli voimaan 1 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan yhteisöt saivat uusia valtuuksia toimia suoraan tai välillisesti terveyteen liittyvillä aloilla. Erityisesti EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa määrätään, että kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu, ja suunnataan toimintaa kansanterveyden parantamiseen, sairauksien ja tautien ehkäisemiseen sekä väestön terveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan.

Kyseisessä 152 artiklassa toistetaan Maastrichtin sopimukseen sisällytetty Euroopan yhteisölle kuuluva velvoite edistää yhteistyötää kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Odotettaessa Maastrichtin sopimuksen voimaantuloa komission ja Maailman terveysjärjestön nimeämät valtuuskunnat allekirjoittivat vuonna 1992 aiesopimuksen, kuten Tekin totesitte. Siinä suunniteltiin puitesopimuksen tekemistä Maailman terveysjärjestön ja komission välillä sekä Maailman terveysjärjestön yhteystoimiston perustamista Brysseliin.

Olen tyytyväinen voidessani todeta, että näiden kahden seikan lisäksi on edistytty myös käytännön yhteistyössä, yhteisissä toimissa ja täydentävissä toimissa useilla terveyden kannalta tärkeillä politiikan aloilla. Asiasta on jo esitetty laaja kuvaus toukokuussa 1993 annetussa komission tiedonannossa. Kyseisen asiakirjan julkaisemisen jälkeen yhteistyömme on laajentunut ja syventynyt, ja haluan tässäkin yhteydessä osoittaa arvostavani sitä, että Maailman terveysjärjestö on myötävaikuttanut komission työhön. Olen tyytyväisenä pannut merkille viime vuoden tammikuussa komissioon tekemänne vierailun aikana esittämänne aikomuksen vahvistaa Maailman terveysjärjestön yhteystoimistoa Brysselissä.

Komissio suhtautuu myönteisesti ehdotukseenne jatkaa uutta kirjeenvaihtoa pyrkimyksenä edistää tiiviimpää yhteistyötä järjestönne kanssa ja saada edistystä aikaan kaikissa Euroopan yhteisöjen ja Maailman terveysjärjestön kannalta merkittävissä toimintalinjoissa ja toimenpiteissä, joilla vähennetään vältettävissä olevan kuolleisuuden ja sairastuvuuden aiheuttamaa taakkaa, vastataan terveysriskeihin, parannetaan terveyttä ja terveydenhoitojärjestelmiä ja luodaan edellytykset terveysalaa palvelevan tietämyksen ja tekniikan edistymiselle. Komissio on samaa mieltä siitä, että tällaisten päämäärien tavoittelussa kummankin osapuolen olisi pyrittävä tarjoamaan mahdollisimman paljon lisäarvoa jäsenvaltioilleen ottaen huomioon kummankin osapuolen erilainen luonne, menettelyt ja toimintatavat. Toiminnassa olisi pyrittävä toisiaan täydentäviin koordinoituihin toimiin ja vältettävä tarpeetonta päällekkäisyytä. Kommissio katsoo, että sen pitäisi nyt toteuttaa käytännön toimenpiteitä luodakseen edellisessä kirjeenvaihdossa ja edellä mainitussa aiesopimuksessa esitettyjen aiempien rakenteiden tilalle aisanmukaiset rakenteet suhteilleen Maailman terveysjärjestöön.

Haluan tämän vuoksi ilmoittaa Teille, että hyväksyn Euroopan yhteisöjen komission puolesta muistiossa kuvatut toimenpiteet ja että muistio sekä Teidän ... päivätty kirjeenne ja tämä vastaus muodostavat välineen, jolla ohjataan Maailman terveysjärjestön ja Euroopan yhteisöjen komission suhteita.

Kunnioittavasti,

David Byrne

Komission jäsen

Muistio

Maailman terveysjärjestön ja Euroopan yhteisöjen komissio yhteistyötä koskevista puitteista ja järjestelyistä

A. PERIAATTEET JA TAVOITTEET

1. Maailman terveysjärjestöllä ja Euroopan yhteisöillä on yhteisiä etuja terveysalalla ja siihen liittyvillä aloilla. Molemmat tahot ovat sitoutuneet edistämään ja parantamaan terveyttä, vähentämään vältettävissä olevaa kuolleisuutta ja toimintakykyä haittaavaa vammaisuutta, ehkäisemään sairauksia ja paneutumaan mahdollisten terveysuhkien vastustamiseen. Molemmat pyrkivät edistämään terveyden korkeatasoista suojelua ja ottamaan terveysasiat näkyvästi esille köyhyyden torjuntaan, ympäristönsuojeluun, sosiaalisen kehityksen edistämiseen sekä elin- ja työolosuhteiden parantamiseen liittyvissä kansainvälisissä kehitystoimissa.

2. Komissio ja Maailman terveysjärjestö ovat omissa oikeudellisissa toimintaympäristöissään sitoutuneet palvelemaan jäsenvaltioidensa ja yhteistyökumppaneinaan olevien maiden tarpeita, auttamaan tehokkaiden terveystoimien, terveellisen ympäristön ja tehokkaiden terveydenhoitojärjestelmien kehittämistä ja säilyttämistä sekä saamaan useat terveysalan toimijat ja osapuolet mukaan yhteistyötoimintaan, jolla pyritään tuomaan lievitystä, hillitsemään kriisejä ja sairauksien puhkeamista ja levittämään tietoa ja osaamista. Molemmat hyödyntävät jäsenvaltioidensa asiantuntemusta ja voimavaroja luodakseen toimintaan lisäarvoa ja pystyäkseen koordinoimaan terveyspolitiikan ja siihen liittyvien politiikan alojen suunnittelua ja täytäntöönpanoa. Molemmat pyrkivät harmonisiin suhteisiin ja haluavat välttää toiminnan tarpeetonta päällekkäisyyttä yhteisten päämäärien tavoittelussa. Terveysalan yhteistyössä otetaan huomioon kummankin sekä Maailman terveysjärjestön että komission suhteellinen etu.

3. Maailman terveysjärjestöllä on ainutlaatuinen rooli terveyden edistäjänä ja neuvojen antajana useista terveyskysymyksistä sekä terveyteen liittyvän teknisen asiantuntemuksen tarjoajana. Komission rooli terveysalalla on määrätty Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksissa, ja sitä säännellään erityisillä sen toiminnan laajuuteen ja luonteeseen liittyvillä toimivaltaa ja vastuualueita koskevilla ehdoilla. Näiden kahden tahon yhteistyössä on otettava huomioon niiden toimintaa säätelevien institutionaalisten ja toiminnallisten järjestelyiden erot. Molemmilla on omat vahvuutensa ja etunsa, jotka olisi saatava näkymään niiden yhteistyössä. Näin niiden terveysalalla toteuttamat toimet saataisiin täydentämään ja vahvistamaan toisiaan. Molemmilla on omat ensisijaiset tavoitteensa ja työohjelmansa, mutta ne voivat kuitenkin tehdä yhteistyötä teknisellä alalla ja kenttätoimissa sekä koordinoida näiden alojen toimiaan ja tehdä käytännön järjestelyjä sekä rutiiniluonteista että tilapäistä tietojen ja kokemusten vaihtoa varten.

B. YHTEISTYÖALAT

1. Luoda, kerätä, käsitellä ja levittää luotettavaa tietoa kansallisten viranomaisten, alan ammattipiirien ja muiden terveysalasta kiinnostuneiden tahojen käyttöön ottaen huomioon tietosuojaa koskevat vaatimukset; tavoitteena on luoda vakaa perusta terveyden ja terveyteen vaikuttavien tekijöiden seuraamiselle, tehokkaiden toimintalinjojen ja toimenpiteiden suunnittelulle, täytäntöönpanotoimien toteuttamiselle ja arvioinnille sekä parannustoimien ottamiselle käyttöön ajallaan.

2. Kehittää menetelmiä ja välineitä terveystilanteen ja tautien seurantaan, analysoida ja kohdentaa terveyteen ja terveyteen liittyviin ongelmiin keskittyvää toimintaa, arvioida ja priorisoida terveystoimia ja avustaa terveydenhoitojärjestelmien kehittämistä.

3. Vahvistaa tartuntatautien valvontaa ja parantaa vastatoimia.

4. Vaihtaa tietoja ja kokemuksia ympäristötekijöiden terveysvaikutusten arvioinnista sekä sellaisten terveysalan ja terveyteen läheisesti liittyvien alojen kriteerien ja suuntaviivojen asettamisesta ja niiden tieteellisestä ja teknisestä tarkistuksesta, joilla pyritään saamaan aikaan terveyden suojelun korkea taso riskien vähentämiseen tähtäävän politiikan lujittamiseksi ja pitämiseksi yllä.

5. Edistää terveyteen liittyvää tutkimusta ja teknologista kehitystä ottaen huomioon tällaisen kehityksen tulokset ja kehittää terveysalan ja siihen liittyvien alojen sovelluksiin liittyvää neuvontaa.

6. Saada terveystoimiin tarvittavat voimavarat käyttöön ja koordinoida niitä tarvittaessa yhteistyössä alan tunnustettujen toimijoiden kanssa ja tehdä yhteistyötä esimerkiksi luonnonkatastrofien jälkeen ilmenevissä hätätilanteissa.

7. Lähettää henkilöstöä toisen osapuolen palvelukseen keskinäisen tiedonkulun parantamiseksi ja asiantuntemuksen järjestämiseksi toisen osapuolen käyttöön.

C. PAINOPISTEET

1. Seuraavassa esitetään yhteistyön painopisteet. On kuitenkin muistettava, että joskus jotkin muut seikat saattavat osoittautua tärkeämmiksi tai vaatia välitöntä huomiota ja toimintaa ja painopisteitä saatetaan joutua yhteisten määräajoin tapahtuvien tarkistusten perusteella muuttamaan.

1.1 Terveysindikaattorien kehittäminen sekä tietojen kerääminen ja levittäminen terveystilanteesta, kansanterveyspolitiikasta ja terveydenhoitojärjestelmistä edistämällä näyttöön perustuvien toimintatapojen käyttöä.

1.2 Tartuntatautien ja terveystilanteen seurantaverkostojen yhdistäminen.

1.3 Analyysi- ja raportointimenetelmien ja -standardien kehittäminen sekä erityisesti malarian, hiv:n/aidsin, tuberkuloosin, uusien sairauksien ja mikrobilääkeresistenssin aiheuttamiin uhkiin liittyvä neuvonta ja vastatoimien suunnittelu.

1.4 Luotettavan politiikan ja tehokkaiden järjestelmien kehittäminen tavoitteena kestävä terveydenhoidon kehitys, johon kuuluu köyhyyden lievittäminen, tehokas paneutuminen ensisijaisiksi arvioituihin terveyttä uhkaaviin tekijöihin ja ponnistelujen yhdistäminen kehitysmaiden ja markkinatalouteen siirtyvien maiden auttamiseksi.

1.5 Erityisesti sellaisten kriteerien ja suuntaviivojen laatiminen, jotka tähtäävät terveyden ja turvallisuuden suojelemiseen fysikaalisilta, kemiallisilta ja biologisilta tekijöiltä.

1.6 Terveystutkimus ja teknologian kehittämisen painopisteet.

1.7 Tupakankulutuksen vähentäminen, johon pyritään neuvottelemalla ja hyväksymällä tupakoinnintorjuntaa koskeva yleissopimus ja panemalla tämä yleissopimus täytäntöön, vaihtamalla tietoa ja levittämällä tupakoinnintorjuntaan liittyviä hyviä toimintatapoja.

2. Näillä painopistealoilla toteutettavista toimista sovitaan D kohdassa kuvatuissa kokouksissa. Toimintaan voivat kuulua seuraavat osa-alueet:

2.1 Tietojen, asiakirjojen ja kokemusten vaihto sekä yhteistyön lisääminen seuraavissa asioissa:

2.1.1 Kriteerien ja suuntaviivojen laatiminen sekä

2.1.2 Lainsäädäntövälineiden ja muiden oikeudellisesti merkittävien asiakirjojen laatiminen.

2.2 Tietokantojen perustaminen ja niihin pääsyn ja niiden käytön helpottaminen.

2.3 Neuvonta ja tekninen tuki terveysasioissa ja terveyteen liittyvissä asioissa.

2.4 Kertomusten laatiminen.

2.5 Analyysien tekeminen.

2.6 Hankkeiden rahoittaminen.

2.7 Osallistuminen komiteoihin ja työryhmiin asiasta annettujen sääntöjen mukaisesti.

2.8 Yhteistyö siten, että tehtävät jaetaan asianmukaisesti kummankin osapuolen kesken.

2.9 Asiantuntija-avun antaminen siirtämällä henkilöstöä tilapäisesti toisen osapuolen palvelukseen.

D. MENETTELYT

Maailman terveysjärjestö ja Euroopan yhteisöjen komissio sopivat seuraavien menettelyjen vahvistamisesta ja toteuttamisesta yhteistyössään:

1. Euroopan yhteisöjen komission ja Maailman terveyskokouksen ja toimeenpanevan neuvoston välisistä suhteista todetaan seuraavaa:

1.1 Komissio kutsutaan osallistumaan asioiden käsittelyyn Maailman terveyskokouksen, toimeenpanevan neuvoston ja aluuevaliokuntien istunnoissa niiden työjärjestysten sekä tarkkailijoihin käytänteiden mukaisesti.

1.2 Komissiolle toimitetaan Maailman terveyskokouksen, toimeenpanevan neuvoston ja aluevaliokuntien kertomukset sekä kertomukset, jotka Maailman terveysjärjestön pääjohtaja esittää Maailman terveyskokoukselle ja toimeenpanevalle neuvostolle.

1.3 Komissio voi toimittaa muistioita pääjohtajalle, joka päättää, missä laajuudessa niitä on levitettävä.

1.4 Maailman terveysjärjestön pääjohtaja voi Euroopan yhteisöjen komissiota kuultuaan tiedustella Maailman terveysjärjestön toimivaltaiselta hallintoelimeltä, voiko komissio osallistua kyseisen elimen työhön erityistapauksissa esimerkiksi silloin, kun neuvotellaan kansainvälisistä sopimuksista ja Euroopan yhteisöjen asemasta tällaisten sopimusten nojlla.

1.5 Kumpikin osapuoli kutsuu toisen osapuolen osallistumaan komiteoiden tai valiokuntien ja työryhmien työhön silloin, kun niiden esityslistalla on asioita, jotka koskevat sekä Maailman terveysjärjestön että komission etua, tällaiseen osallistumiseen sovellettavien sääntöjensä mukaisesti.

2. Maailman terveysjärjestön pääjohtajan ja komission välisistä suhteista todetaan seuraavaa:

2.1 Maailman terveysjärjestön pääjohtaja ja terveysasioista vastaava komission jäsen neuvottelevat tarvittaessa keskenään molempia osapuolia kiinnostavista asioista. Neuvotteluilla pitäisi mahdollisuuksien mukaan pyrkiä koordinoimaan toimia ja soveltamaan mahdollisimman laajalti jommankumman osapuolen hyväksymiä asian kannalta tärkeitä, oikeudellisesti merkittäviä asiakirjoja ja muita asiakirjoja.

2.2 Maailman terveysjärjestön pääjohtaja ja terveysasioista vastaava komission jäsen sekä kummankin osapuolen korkea-arvoiset virkamiehet vaihtavat yleensä kerran vuodessa näkemyksiään ja tarkastelevat toimintaa sekä nykyisiä ja tulevia työsuunnitelmia tavoitteenaan arvioida komission ja Maailman terveysjärjestön nykyistä yhteistyötä ja parantaa sitä edelleen.

2.3 Maailman terveysjärjestön pääjohtaja ja terveysasioista vastaava komission jäsen toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä varmistaakseen kummankin osapuolen virkamiesten tiiviin yhteistyön ja yhteydenpidon. Kumpikin osapuoli nimeää tätä tarkoitusta varten korkean virkamiehen seuraamaan yhteistyön kehittymistä ja toimimaan näissä asioissa koordinoijana ja yhteystahona.

3. Täydentävät ja käytännön järjestelyt

3.1 Yleensä kerran vuodessa on järjestettävä kokous, johon osallistuvat komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastossa kansanterveydestä vastaava johtaja, tämän muistion kattamia asioita käsittelevien yksiköiden korkeat virkamiehet ja komission yhteyshenkilö sekä Maailman terveysjärjestön aluetoimistojen johtajat, erityisesti Euroopan aluetoimiston johtaja, toimiryhmien päälliköt ja Maailman terveysjärjestön yhteyshenkilö. Kokouksissa olisi tarkasteltava työn edistymistä yhteistyön painopistealoilla, vaihdettava tietoja ja tutkittava tulevia yhteistyöhankkeita, määritettävä ne tapaamiset ja tapahtumat, jotka edellyttävät yhteistyötä ja koordinointia, ja valmisteltava kertomuksia D.2.2 tarkoitettua kokousta varten.

3.2 Osapuolten virkamiesten välillä voidaan järjestää säännöllisiä ja erityisiä tapaamisia, joista on ilmoitettava yhteyshenkilöille, joiden olisi mahdollisuuksien mukaan myös osallistuttava tapaamisiin. Kokouksissa käsitellään yhteistyön käytännön kysymyksiä, erityisesti hankkeiden toteuttamista sekä osallistumista komiteoihin, ryhmiin ja työryhmiin ja asiakirjojen laatimista.

4. Rahoitusyhteistyö

4.1 Komission ja Maailman terveysjärjestön yhteistyö voi tapahtua joko siten, että molemmat osapuolet rahoittavat kolmannen osapuolen toteuttamia hankkeita, tai siten, että komissio antaa rahoitustukea Maailman terveysjärjestön toteuttamille toimille. Hankkeiden edistymistä rahoitusyhteistyön osalta tarkastellaan D.2.2 ja D.3 kohdassa tarkoitetuissa kokouksissa.

4.2 Komission rahoitustuki Maailman terveysjärjestön toteuttamille toimille on myönnettävä yhteisön rahoitukseen tai yhteisrahoitukseen YK:n hallinnoimissa ohjelmissa ja hankkeissa sovellettavista periaatteista Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan yhteisön välillä tehdyn, 9 päivänä elokuuta 1999 voimaan tulleen sopimuksen sekä tarkistuslausekkeesta Euroopan yhteisön ja Yhdistyneiden kansakuntien välillä tehdyn, 1 päivänä tammikuuta 1995 voimaan tulleen sopimuksen mukaisesti; molempia sopimuksia voidaan muuttaa tai selventää komission ja Maailman terveysjärjestön sopimuksella, erityisesti yhteisön ja Yhdistyneiden kansakuntien välisiin sopimuksiin tehtävien muutosten tai selvennysten perusteella.

Komission rahoitustukea saavista toimista on tehtävä erityiset hankesopimukset.