Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous - Työjärjestykseen tehdyt muutokset



Virallinen lehti nro 231 , 27/09/2002 s. 0067 - 0069



TYÖJÄRJESTYKSEEN TEHDYT MUUTOKSET Tarkistus 1 1 artikla Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous 1. AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous perustetaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen 17 artiklan mukaisesti. 2. Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous muodostuu tasalukuisesta määrästä EU:n ja AKT:n edustajia. Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenet ovat Euroopan parlamentin jäseniä ja kunkin AKT-valtion nimeämiä parlamentin jäseniä tai, jollei näitä ole, kyseisen AKT-valtion parlamentin nimeämiä edustajia. Jos parlamenttia ei ole, kyseisen AKT-valtion edustajan osanottoon, ilman äänestysoikeutta, tarvitaan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen ennakolta antama hyväksyntä. 3. AKT:n edustajat saavat edustajakokouksen jäsenyyteen oikeuttavan valtakirjan nimityskirjeenä kunkin valtion asianomaisilta viranomaisilta ja Euroopan parlamentin edustajat parlamentin puhemieheltä. Tarkistus 2 18 artikla Edustajakokouksen päätöslauselmat 1. Työvaliokunta laatii luettelon enintään viidestä kumppanuussopimuksen puitteissa toteutettavaan EU:n ja AKT-valtioiden väliseen kehitysyhteistyöhön liittyvästä aiheesta, jotka sisällytetään esityslistaluonnokseen tämän työjärjestyksen 8 artiklan mukaisesti. 2. AKT-valtioiden edustaja, poliittinen ryhmä tai kymmenen jäsentä voivat antaa päätöslauselmaesityksen kumppanuussopimuksen alaan kuuluvasta aiheesta. Päätöslauselmaesitykset voivat kuitenkin käsitellä vain täysistunnon esityslistaan sisällytettyjä asioita. Esitysten enimmäispituus on 800 sanaa. Päätöslauselmaesitykset annetaan käsiteltäväksi neljä viikkoa ennen sen täysistunnon alkamista, jonka aikana niitä käsitellään ja niistä äänestetään. 3. Päätöslauselmaesitykset annetaan työvaliokunnalle. Työvaliokunta tarkastaa, että päätöslauselmaesitys täyttää edellisen kohdan vaatimukset, sekä huolehtii, että se otetaan esityslistalle ja että se on saatavilla englanniksi ja ranskaksi. Työvaliokunnan ehdotukset annetaan edustajakokouksen hyväksyttäväksi. 4. Työvaliokunta lähettää yleiskertomukseen tai parlamentaaristen valiokuntien toimivaltaan liittyviä asioita koskevat päätöslauselmaesitykset asianomaisille esittelijöille. 5. Puheenjohtaja pyytää samaa aihetta käsittelevien päätöslauselmien laatijoita laatimaan kompromissipäätöslauselman. Keskustelun jälkeen edustajakokous äänestää kompromissipäätöslauselmasta ja sitä koskevista tarkistuksista. Jos kompromissipäätöslauselma hyväksytään, muut samasta aiheesta esitetyt päätöslauselmat raukeavat. 6. Perusvapauksia ja yksilön oikeuksia koskevat päätöslauselmaesitykset käsitellään työvaliokunnan laatimien erityisten menettelyohjeiden mukaisesti. 7. Edustajakokouksen vahvistamat päätöslauselmat välitetään komissiolle, ministerineuvostolle ja muille asianosaisille. Komissio ja ministerineuvosto tekevät edustajakokouksen seuraavassa täysistunnossa selkoa hyväksyttyjen päätöslauselmien perusteella toteutettavista toimista. Tarkistus 3 LIITE I: Pysyvien valiokuntien toimivalta, vastuualueet, kokoonpano ja menettelyt 1 artikla Pysyviä parlamentaarisia valiokuntia on kolme. Niiden toimivalta ja vastuualueet ovat seuraavat: I. POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat: 1. poliittinen vuoropuhelu (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 8 artikla) ja institutionaalinen kehitys; 2. ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja edistäminen, demokratia ja moitteeton hallintotapa (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 9 artikla); 3. rauhaa rakentavat politiikat sekä selkkausten ehkäiseminen ja ratkaiseminen (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 11 artikla); 4. maahanmuuttokysymykset (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 13 artikla); 5. edustajakokouksen suhteet kansainvälisiin järjestöihin. Valiokunta yhteensovittaa tiedonhankinta- ja vaalitarkkailumatkoihin liittyvät työt edustajakokouksen työjärjestyksen 28 artiklan mukaisesti. II. TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat: 1. taloudellinen kehitys ja kaupallinen yhteistyö sekä kehityksen ja kumppanuuden edellytysten vahvistaminen; 2. makrotaloudelliset ja rakenteelliset uudistukset, talouden eri sektorien kehittäminen ja matkailu (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 22-24 artikla); 3. uudet AKT-EY-kauppajärjestelyt, markkinoille pääsy ja AKT-valtioiden asteittainen integroituminen maailmantalouteen (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 34-37 artikla); 4. kauppa ja työelämää koskevat normit (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 50 artikla); 5. maaseudun kehittäminen, kalastus ja elintarviketurva (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 53 ja 54 artikla); 6. kaikki kehitysrahoitusyhteistyötä koskevat kysymykset, Euroopan kehitysrahaston toteuttamisen seuranta mukaan lukien. III. SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA Valiokunnan toimivaltaan kuuluvat seuraavat asiat: 1. sosiaalialan ja yksilön kehitys; 2. perusinfrastruktuuri ja -sosiaalipalvelut, terveyteen ja koulutukseen liittyvät asiat mukaan lukien (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 25 artikla); 3. nuoriso- ja kulttuuriasiat (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 26 ja 27 artikla); 4. sukupuoleen liittyvät kysymykset (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 31 artikla); 5. ympäristö ja luonnonvarat (AKT-EU-kumppanuussopimuksen 32 artikla). 2 artikla 1. Jokaisella edustajakokouksen jäsenellä on oikeus olla jäsenenä yhdessä pysyvässä valiokunnassa. 2. Valiokunnista kahdessa on 52 jäsentä ja yhdessä 50 jäsentä. Niissä on tasalukuinen määrä Euroopan parlamentin jäseniä ja AKT-valtioita edustavia parlamentin jäseniä. Jos AKT-valtioiden määrä kasvaa, lisätään pysyvien valiokuntien jäsenmäärää samassa suhteessa. 3. Valiokunnan puheenjohtajiston kutsusta jäsen voi osallistua myös sellaisen valiokunnan kokoukseen, johon hän ei kuulu, joko neuvonantajan ominaisuudessa tai silloin kun valiokunnassa käsitellään hänen maataan tai aluettaan koskevia asioita. 4. Edustajat, jotka eivät ole parlamentin jäseniä, voivat osallistua kokouksiin vain silloin, kun valiokunnassa käsitellään heidän maataan koskevia asioita. Näillä edustajilla ei kuitenkaan ole äänestysoikeutta. 5. Kaikki kokoukset ovat julkisia, jos valiokunta ei päätä toisin. 3 artikla 1. Valiokuntien kokoonpano vastaa mahdollisimman pitkälle edustajakokouksen kokoonpanoa. 2. Kukin valiokunta valitsee keskuudestaan valiokunnan puheenjohtajiston vuodeksi kerrallaan. 3. Valiokunnan puheenjohtajisto muodostuu kahdesta yhteispuheenjohtajasta (Euroopan parlamentin edustaja ja AKT-valtioiden edustaja) ja kahdesta varapuheenjohtajasta (AKT-valtioiden edustaja ja Euroopan parlamentin edustaja). 4. Valiokuntien puheenjohtajina toimivat Euroopan parlamentin jäsen ja AKT-valtioita edustava parlamentin jäsen yhdessä. 5. Valiokunnat voivat nimittää esittelijöitä selvittämään toimivaltansa piiriin kuuluvia erityiskysymyksiä ja laatimaan mietintöjä ja päätöslauselmia edustajakokoukselle jätettäväksi. 6. Valiokunnat tekevät selkoa toiminnastaan edustajakokoukselle. 4 artikla 1. Valiokunnat kokoontuvat yhteispuheenjohtajiensa kutsusta. Vuoden aikana järjestetään enintään neljä kokousta, joista kaksi edustajakokouksen täysistuntojen aikana. 2. Kaikki jäsenet voivat jättää tarkistuksia valiokunnan käsiteltäväksi. Menettelyn osalta valiokuntien kokouksiin sovelletaan soveltuvin osin edustajakokouksen työjärjestyksen 3 artiklaa (muiden toimielinten osallistuminen), 4 artiklaa (tarkkailijat), 9 artiklaa (päätösvaltaisuus), 10 artiklaa (istuntojen puheenjohtajuus), 16 artiklaa (äänestysoikeus ja äänestystavat) ja 29 artiklaa (neuvottelut kansalaisyhteiskunnan kanssa).