NELJÄS AKT ETY-YLEISSOPIMUS allekirjoitettu Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989

SISÄLLYS

Sivu

Johdanto 63

ENSIMMÄINEN OSA AKT ETY-YHTEISTYÖTÄ KOSKEVAT YLEISET MÄÄRÄYKSET 75

1 luku Yhteistyön tavoitteet ja periaatteet 75

2 luku Yleissopimuksen tavoitteet ja suuntaviivat yhteistyön pääalueilla 77

3 lukue Yhteistyön osapuolet 78

4 luku Yhteistyövälineitä koskevat periaatteet 79

5 luku Toimielimet 80

TOINEN OSA AKT ETY-YHTEISTYÖN ALUEET 81

I osasto Ympäristö 81

II osasto Maatalouden yhteistyö, elintarviketurva ja maaseudun kehittäminen 83

1 luku Maatalouden yhteistyö ja elintarviketurva 83

2 luku Kuivuuden ja aavikoitumisen torjuminen 87

III osasto Kalastuksen kehittäminen 88

IV osasto Yhteistyö perushyödykkeiden alalla 90

V osasto Teollisuuden kehittäminen sekä valmistus ja jalostus 92

VI osasto Kaivostoiminnan kehittäminen 97

VII osasto Energia-alan kehittäminen 98

VIII osasto Yritystoiminnan kehittäminen 100

IX osasto Palvelujen kehittäminen 101

1 luku Yhteistyön tavoitteet ja periaatteet 101

2 luku Taloudellista kehitystä tukevat palvelut 101

3 luku Matkailu 102

4 luku Liikenne, viestintä ja tietojenkäsittely 103

X osasto Kaupan kehittäminen 105

XI osasto Kulttuuri- ja sosiaalialan yhteistyö 106

1 luku Kulttuurisen ja yhteiskunnallisen ulottuvuuden huomioon ottaminen 107

2 luku Kulttuuri-identiteetin vahvistaminen ja kulttuurien välinen vuoropuhelu 108

3 luku Inhimillisten voimavarojen hyödyntäminen 109

XII osasto Alueellinen yhteistyö 112

KOLMAS OSA AKT ETY-YHTEISTYÖN VÄLINEET 116

I osasto Kaupallinen yhteistyö 116

1 luku Yleinen kauppajärjestelmä 116

2 luku Rommia ja banaaneja koskevat erityiset sitoumukset 119

3 luku Palvelujen kauppa 119

II osasto Yhteistyö perushyödykkeiden alalla 120

1 luku Maatalouden perushyödykkeiden vientitulojen vakauttaminen 120

2 luku Sokeria koskevat erityiset sitoumukset 125

3 luku Kaivostoiminnan tuotteet: erityinen rahoitus-tukijärjestelmä (Sysmin) 125

III osasto Kehitysrahoitusyhteistyö 128

1 luku Yleiset määräykset 128

1 jakso Tavoitteet 128

2 jakso Periaatteet 129

3 jakso Ohjeet 130

4 jakso Soveltamisala 130

5 jakso Tuettavat alat 131

6 jakso Rahoituskelpoisuus 132

2 luku Rahoitusyhteistyö 133

1 jakso Varat 133

2 jakso Rahoitusmuodot ja -edellytykset 133

3 jakso Velka ja rakennemukautustuki 135

4 jakso Yhteisrahoitukset 138

5 jakso Pienimuotoiset hankkeet 139

6 jakso Kiireellinen apu 139

3 luku Sijoitukset 140

1 jakso Sijoitusten edistäminen 140

2 jakso Sijoitusten turvaaminen 141

3 jakso Sijoitusten rahoittaminen 142

4 jakso Sijoitustuki 142

5 jakso Juoksevat maksut ja pääomanliikkeet 144

6 jakso Yrityksiin sovellettava järjestely 144

4 luku Tekninen yhteistyö 144

5 luku Täytäntöönpanomenettelyt 147

1 jakso Ohjelman valmistelu 147

2 jakso Hankkeiden yksilöiminen, valmisteleminen ja tarkastelu 148

3 jakso Rahoitusehdotus ja -päätös 149

4 jakso Rahoitusyleissopimus ja määrärahojen ylittäminen 149

5 jakso Kilpailu ja suosituimmuus 150

6 jakso Verotusjärjestely ja tullimenettely 154

6 luku Hoidosta ja täytäntöönpanosta vastuussa olevat henkilöt ja toimielimet 155

1 jakso Johtava tulojen ja menojen hyväksyjä 155

2 jakso Kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä 155

3 jakso Asiamies 156

4 jakso Maksut ja maksuasiamiehet 158

5 jakso Seuranta ja arviointi 158

6 jakso AKT-valtioiden ja ETY:n välinen kehitysrahoitus-yhteistyön komitea 159

IV osasto AKT-valtioita, jotka ovat vähiten kehittyneitä tai sisämaa- tai saarivaltioita, koskevat yleiset määräykset 161

1 luku Vähiten kehittyneet AKT-valtiot 162

2 luku AKT-sisämaavaltiot 163

3 luku AKT-saarivaltiot 164

NELJÄS OSA TOIMIELINTEN TOIMINTA 165

1 luku Ministerineuvosto 165

2 luku Suurlähettiläskomitea 166

3 luku Ministerineuvostoa ja suurlähettiläskomiteaa koskevat yhteiset määräykset 166

4 luku Yhteinen edustajakokous 166

5 luku Muut määräykset 167

VIIDES OSA LOPPUMÄÄRÄYKSET 167

PÖYTÄKIRJAT

Rahoituspöytäkirja 189

Pöytäkirja n:o 1 alkuperätuotteiden käsitteen määritelmästä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä 190

Pöytäkirja n:o 2 yhteisten toimielinten toiminnasta aiheutuvista kustannuksista 260

Pöytäkirja n:o 3 erioikeuksista ja vapauksista 261

Pöytäkirja n:o 4 178 artiklan täytäntöönpanosta 264

Pöytäkirja n:o 5 banaaneista 266

Pöytäkirja n:o 6 rommista 267

Pöytäkirja n:o 7 naudanlihasta 268

Pöytäkirja n:o 8 joka sisältää 28 päivänä helmikuuta 1975 alle- kirjoitetun Lomén AKT ETY-yleissopimuksen AKT-valtioiden sokeria koskevan pöytäkirjan n:o 3 tekstin ja tämän yleissopimuksen liitteinä olevat vastaavat julistukset 269

Pöytäkirja n:o 9 Euroopan hiili- ja teräsyhteisöstä tuotavista tuotteista 273

PÄÄTÖSASIAKIRJA274

JOHDANTO

HÄNEN MAJESTEETTINSA BELGIAN KUNINGAS,HÄNEN MAJESTEETTINSA TANSKAN KUNINGATAR,SAKSAN LIITTOTASAVALLAN PRESIDENTTI,HELLEENIEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA ESPANJAN KUNINGAS,RANSKAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,IRLANNIN PRESIDENTTI,ITALIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN KUNINKAALLINEN KORKEUTENSA LUXEMBURGIN SUURHERTTUA,HÄNEN MAJESTEETTINSA ALANKOMAIDEN KUNINGATAR,PORTUGALIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KUNINGATAR,Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä "yhteisö", joiden valtioista käytetään jäljempänä nimitystä "jäsenvaltiot",sekäEUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO JA KOMISSIO,toisaalta, jaANGOLAN KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA ANTIGUAN JA BARBUDAN KUNINGATAR,BAHAMASAARTEN LIITTOVALTION VALTIONPÄÄMIES,BARBADOSIN VALTIONPÄÄMIES,HÄNEN MAJESTEETTINSA BELIZEN KUNINGATAR,BENININ KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI,BOTSWANAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,KANSANRINTAMAN PUHEENJOHTAJA, VALTIONPÄÄMIES, BURKINA FASON HALLITUKSEN PÄÄMIES,BURUNDIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,KAMERUNIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,KAP VERDEN TASAVALLAN PRESIDENTTIKESKI-AFRIKAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,KOMORIEN ISLAMILAISEN LIITTOTASAVALLAN PRESIDENTTI,KONGON KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI,NORSUNLUURANNIKON TASAVALLAN PRESIDENTTI,DJIBOUTIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,DOMINICAN LIITTOVALTION HALLITUS,DOMINIKAANISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,ETIOPIAN DEMOKRAATTISEN KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI,FIDIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,GABONIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,GAMBIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,GHANAN TASAVALLAN VALTIONPÄÄMIES JA VÄLIAIKAISEN KANSALLISEN PUOLUSTUSNEUVOSTON PUHEENJOHTAJA,HÄNEN MAJESTEETTINSA GRENADAN KUNINGATAR,GUINEAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,GUINEA-BISSAUN VALTIONEUVOSTON PUHEENJOHTAJA,PÄIVÄNTASAAJAN GUINEAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,GUYANAN YHTEISTOIMINNALLISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,HAITIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,JAMAIKAN VALTIONPÄÄMIES,KENIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,KIRIBATIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA LESOTHON KUNINGASKUNNAN KUNINGAS,LIBERIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,MADAGASKARIN DEMOKRAATTISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,MALAWIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,MALIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,KANSALLISEN PELASTUKSEN SOTILAALLISEN NEUVOSTON PUHEENJOHTAJA, MAURITANIAN ISLAMILAISEN TASAVALLAN VALTIONPÄÄMIES,HÄNEN MAJESTEETTINSA MAURITIUKSEN KUNINGATAR,MOSAMBIKIN KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI,KORKEIMMAN SOTILAALLISEN NEUVOSTON PRESIDENTTI, NIGERIN VALTIONPÄÄMIES, NIGERIAN LIITTOHALLITUKSEN PÄÄMIES,UGANDAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA PAPUA-UUDEN-GUINEAN KUNINGATAR,RUANDAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA SAINT CHRISTOPHERIN JA NEVISIN KUNINGATAR,HÄNEN MAJESTEETTINSA SAINT LUCIAN KUNINGATAR,HÄNEN MAJESTEETTINSA SAINT VINCENTIN JA GRENADIINIEN KUNINGATAR,LÄNSI-SAMOAN VALTIONPÄÄMIES,SÃO TOMÉN JA PRINCIPEN DEMOKRAATTISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,SENEGALIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,SEYCHELLIEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,SIERRA LEONEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA SALOMONSAARTEN KUNINGATAR,SOMALIAN DEMOKRAATTISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,SUDANIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,SURINAMEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA SWAZIMAAN KUNINGASKUNNAN KUNINGAS,TANSANIAN YHDISTYNEEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,T^SADIN TASAVALLAN PRESIDENTTI,TOGON TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA TONGAN KUNINGAS TAUFA'AHAU TUPOU IV,TRINIDADIN JA TOBAGON TASAVALLAN PRESIDENTTI,HÄNEN MAJESTEETTINSA TUVALUN KUNINGATAR,VANUATUN TASAVALLAN HALLITUS,ZAIREN TASAVALLAN PRESIDENTTI,SAMBIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI,ZIMBABWEN TASAVALLAN PRESIDENTTI,joiden valtioista käytetään jäljempänä nimitystä "AKT-valtiot",toisaalta,OTTAVAT HUOMIOON Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen sekä Georgetownin sopimuksen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän perustamisesta,PYRKIVÄT lujittamaan osapuolten täydellisen tasa-arvon perusteella ja yhteiseksi edukseen läheistä ja jatkuvaa yhteistyötään kansainvälisen yhteisvastuun hengessä,HALUAVAT ilmaista yhteisen tahtonsa ylläpitää ja kehittää maidensa välisiä ystävällisiä suhteita Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan periaatteiden mukaisesti,VAHVISTAVAT UUDELLEEN sitoutumisensa mainitun peruskirjan periaatteisiin ja uskonsa ihmisten perusoikeuksiin, ihmisarvon kaikkiin ilmenemismuotoihin ja ihmisen arvoon kehityksen keskeisenä aikaansaajana ja hyödyntäjänä ja miesten ja naisten sekä pienten ja suurten kansakuntien oikeuksien yhdenvertaisuuteen,PALAUTTAVAT MIELEEN ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, yhteiskunnallisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen; tunnustavat, että kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia on kunnioitettava ja ne on turvattava sekä että on pyrittävä saamaan aikaan taloudellisten, yhteiskunnallisten ja sivistyksellisten oikeuksien täysi toteutuminen,PITÄVÄT Euroopan neuvoston yleissopimusta ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelemiseksi, Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjaa sekä Amerikan ihmisoikeuksien yleissopimusta myönteisinä alueellisina tekijöinä, jotka edistävät ihmisoikeuksien kunnioitusta yhteisössä ja AKT-valtioissa,OVAT PÄÄTTÄNEET yhdessä tehostaa pyrkimyksiään edistää kansainvälistä yhteistyötä ja ratkaista kansainvälisiä taloudellisia, sosiaalisia, henkisiä ja humanitaarisia ongelmia yhteisön entistä oikeudenmukaisempaan ja tasapainoisempaan uuteen kansainväliseen järjestykseen tähtäävien pyrkimysten mukaisesti, jaOVAT PÄÄTTÄNEET yhteistyöllään merkittävästi edistää AKT-valtioiden taloudellista, yhteiskunnallista ja sivistyksellistä kehitystä sekä näiden valtioiden väestöjen hyvinvointia,OVAT PÄÄTTÄNEET hyväksyä tämän sopimuksen ja tätä varten nimittäneet täysivaltaisiksi edustajikseen:HÄNEN MAJESTEETTINSA BELGIAN KUNINGAS:kehitysyhteistyöministeriAndré GEENSin;HÄNEN MAJESTEETTINSA TANSKAN KUNINGATAR:Euroopan yhteisöissä olevan pysyvän edustajanJacob RYTTERin;SAKSAN LIITTOTASAVALLAN PRESIDENTTI:varaulkoasiainministeriIrmgard ADAM-SCHWAETZERin;HELLEENIEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:varaulkoasiainministeriYannis POTTAKISin;HÄNEN MAJESTEETTINSA ESPANJAN KUNINGAS:Euroopan yhteisöihin liittyviä asioita hoitavan valtiosihteerinPedro SOLBESin;RANSKAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:kehitysyhteistyöministeriJacques PELLETIERin;IRLANNIN PRESIDENTTI:ulkoasiainministeriön kehitysavusta vastaavan ministerinSeán CALLEARYn, TD, MP;ITALIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:ulkoasiainministeriön valtiosihteeriClaudio LENOCIn;HÄNEN KUNINKAALLINEN KORKEUTENSA LUXEMBURGIN SUURHERTTUA:Euroopan yhteisöissä olevan pysyvän edustajanJoseph WEYLANDin;HÄNEN MAJESTEETTINSA ALANKOMAIDEN KUNINGATAR:Accrassa olevan asiainhoitajanS. H. BLOMBERGENin;PORTUGALIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:ulkoasiain- ja yhteistyöministeriön valtiosihteeriJosé Manuel DURÃO BARROSOn;HÄNEN MAJESTEETTINSA ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KUNINGATAR:ylähuoneessa olevan hallituksen edustajanLord REAYn;EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO JA KOMISSIO:Ranskan tasavallan pääministerin,Euroopan yhteisöjen neuvoston tehtävää hoitavan puheenjohtajanMichel ROCARDin,Euroopan yhteisöjen komission varapuheenjohtajanManuel MARÍNin;ANGOLAN KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI:Angolan kansantasavallan Euroopan yhteisöissä olevan edustuston päällikönEmilio José de CARVALHO GUERRAn;HÄNEN MAJESTEETTINSA ANTIGUAN JA BARBUDAN KUNINGATAR:Antiguan ja Barbudan korkean komissaarinJames THOMASin;BAHAMASAARTEN LIITTOVALTION VALTIONPÄÄMIES:Bahamasaarten liittovaltion edustuston päällikönPatricia Elaine Joan RODGERSin;BARBADOSIN VALTIONPÄÄMIES:Kauppa- ja teollisuusministeriEdward Evelyn GREAVESin;HÄNEN MAJESTEETTINSA BELIZEN KUNINGATAR:Yhdistyneessä kuningaskunnassa olevan korkean komissaarinSir Edney CAINin;BENININ KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI:Kauppa-, käsiteollisuus- ja matkailuministeriAmos ELEGBEn;BOTSWANAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Kivennäis- ja vesivarainministeriArchibald M. MOGWEn;KANSANRINTAMAN PUHEENJOHTAJA, VALTIONPÄÄMIES, BURKINA FASON HALLITUKSEN PÄÄMIES:Suunnittelu- ja yhteistyöministeriPascal ZAGREn;BURUNDIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Pääministeriä avustavan suunnittelusta vastaavan valtiosihteerinD. R. Salvator SAHINGUVUn,KAMERUNIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Suunnittelu- ja aluekehitysministeriElisabeth TANKEUn;KAP VERDEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Teollisuus- ja energiaministeriAdão ROCHAn;KESKI-AFRIKAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Suunnittelusta ja kansainvälisestä yhteistyöstä vastaavan valtiosihteerinThierry INGABAn;KOMORIEN ISLAMILAISEN LIITTOTASAVALLAN PRESIDENTTI:Ranskan tasavallassa olevan suurlähettiläänAli MLAHAILIn;KONGON KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI:Suunnittelu- ja talousministeriPierre MOUSSAn;NORSUNLUURANNIKON TASAVALLAN PRESIDENTTI:Talous- ja valtiovarainministeriMoise Koffi KOUMOUEn;DJIBOUTIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Työ- ja sosiaaliministeriAhmed IBRAHIM ABDIn;DOMINICAN LIITTOVALTION HALLITUS:Belgian kuningaskunnassa olevan suurlähettiläänCharles Angelo SAVARINin;DOMINIKAANISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:UlkoasiainministeriJoaquín RICARDOn;ETIOPIAN DEMOKRAATTISEN KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI:MinisteriUlkomaan taloussuhteiden valtiokomitean osastopäällikönAklilu AFEWORKin;FID OZIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Fid Ozin Euroopan yhteisöissä olevan edustuston päällikönKaliopate TAVOLAn;GABONIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Suunnittelu-, kehitys- ja talousministeriPascal NZEn;GAMBIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Valtiovarain- ja kauppaministeriSaihou S. SABALLYn,GHANAN TASAVALLAN VALTIONPÄÄMIES JA VÄLIAIKAISEN KANSALLISEN PUOLUSTUSNEUVOSTON PUHEENJOHTAJA:Valtiovarainhoidosta ja taloussuunnittelusta vastaavan valtiosihteerintohtori KWESI BOTCHWEYn, PNDC;HÄNEN MAJESTEETTINSA GRENADAN KUNINGATAR:Ulkoasiainministeriön pysyvän sihteerinDenneth Matthew MODESTEn;GUINEAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Suunnittelusta ja kansainvälisestä yhteistyöstä vastaavan ministerinIbrahim SYLLAn;GUINEA-BISSAUN VALTIONEUVOSTON PUHEENJOHTAJA:Kansainvälisestä yhteistyöstä vastaavan valtiosihteerinAristides MENEZESin;PÄIVÄNTASAAJAN GUINEAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Tasavallan presidentin vastaavan ministerinAlejandro Evuna OWONOn;GUYANAN YHTEISTOIMINNALLISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:ErikoissuurlähettiläsGuyanan yhteistoiminnallisen tasavallan Euroopan yhteisöissä olevan edustuston päällikönJames H. E. MATHESONin;HAITIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Ulko- ja uskontoasianministeriYvon PERRIERin;JAMAIKAN VALTIONPÄÄMIES:SuurlähettiläsJamaikan Euroopan yhteisössä olevan edustuston päällikönLeslie Armon WILSONin;KENIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Suunnitteluasiain ja kansallisen kehityksen ministerintohtori Zacharia T. ONYONKAn, MP;KIRIBATIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Papua-Uuden-Guinean ulkoasiainministeriMichael T. SOMAREn;HÄNEN MAJESTEETTINSA LESOTHON KUNINGASKUNNAN KUNINGAS:Suunnittelusta sekä talouden ja työllisyyden kehittämisestä vastaavan ministerintohtori M. M. SEFALIn;LIBERIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Suunnittelu- ja talousasiainministeri,tohtori Elijah TAYLORin;MADAGASKARIN DEMOKRAATTISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:KauppaministeriGeorges Yvan SOLOFOSONin;MALAWIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Kauppa-, teollisuus- ja matkailuministeriR. W. CHIRWAn, MP;MALIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Ulkoasiain- ja kansainvälisen yhteistyön ministeri,tohtori N'Golo TRAOREn;KANSALLISEN PELASTUKSEN SOTILAALLISEN NEUVOSTON PUHEENJOHTAJA, MAURITANIAN ISLAMILAISEN TASAVALLAN VALTIONPÄÄMIES:EverstiluutnanttiKansallisen pelastuksen sotilaallisen neuvoston jäsenen ja pysyvän sihteerinMohamed Lemine Ould N'DIAYANEn;HÄNEN MAJESTEETTINSA MAURITIUKSEN KUNINGATAR:Maatalous-, kalastus- ja luonnonvarainministeriMurlidass DULLOOn;MOSAMBIKIN KANSANTASAVALLAN PRESIDENTTI:UlkoasiainministeriPascoal Manuel MOCUMBIn;KORKEIMMAN SOTILAALLISEN NEUVOSTON PUHEENJOHTAJA, NIGERIN VALTIONPÄÄMIES:Ulkoasiain- ja yhteistyöministeriön yhteistyöasioista vastaavan valtiosihteerinYacouba SANDIn;NIGERIAN LIITTOTASAVALLAN VALTIONPÄÄMIES:Valtiovarain- ja talouskehitysministeri,tohtori Chu S. P. OKONGWUn;UGANDAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:ValtiovarainministeriAbbey KAFUMBE-MUKASAn;HÄNEN MAJESTEETTINSA PAPUA-UUDEN-GUINEAN KUNINGATAR:UlkoasiainministeriMichael T. SOMAREn, C.H.;RUANDAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Eversti,Teollisuus- ja käsiteollisuusministeriAloys NSEKALIJEn;HÄNEN MAJESTEETTINSA SAINT CHRISTOPHERIN JA NEVISIN KUNINGATAR:Itä-Karibian valtioiden Korkean komission Lontoossa olevan ministerineuvoksenEdwin LAURENTin;HÄNEN MAJESTEETTINSA SAINT LUCIAN KUNINGATAR:Itä-Karibian valtioiden Korkean komission Lontoossa olevan ministerineuvoksenEdwin LAURENTin;HÄNEN MAJESTEETTINSA SAINT VINCENTIN JA GRENADIINIEN KUNINGATAR:Itä-Karibian valtioiden Korkean komission Lontoossa olevan ministerineuvoksenEdwin LAURENTin;LÄNSI-SAMOAN VALTIONPÄÄMIES:Korkea komissaariAmua L. IOANEn;SLO TOMÉN JA PRINCIPEN DEMOKRAATTISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Sosiaali- ja ympäristöministeriCarlos FERREIRAn;SENEGALIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:KauppaministeriSeydina Oumar SYn;SEYCHELLIEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Seychellien Pariisissa olevan suurlähetystön väliaikaisen asiainhoitajanClaude MORELin;SIERRA LEONEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Ylähuoneessa olevan hallituksen edustajan ministerikansallisen kehityksen ja taloussuunnittelun ministeriLeonard S. FOFANAHin;HÄNEN MAJESTEETTINSA SALOMONSAARTEN KUNINGATAR:Ylähuoneessa olevan hallituksen edustajanLord REAYn;SOMALIAN DEMOKRAATTISEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:SuurlähettiläsSomalian demokraattisen tasavallan Euroopan yhteisössä olevan edustuston päällikönAli HASSAN ALIn;SUDANIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Valtiovarain- ja taloussuunnitteluministeri,tohtori SAYED ALI ZAKIn;SURINAMEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:ErikoissuurlähettiläsSurinamin tasavallan Euroopan yhteisöissä olevan edustuston päällikönDonald Aloysius MACLEODin;HÄNEN MAJESTEETTINSA SWAZIMAAN KUNINGASKUNNAN KUNINGAS:Senaattori,Kauppa-, teollisuus- ja matkailuministeriNKOMENI Douglas NTIWANEn;TANSANIAN YHDISTYNEEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Täysivaltaisen ministerin,Tansanian yhdistyneen tasavallan Euroopan yhteisöissä olevan suurlähetystönväliaikaisen asianhoitajanJoseph A. T. MUWOWOn;T OSADIN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Suunnittelu- ja yhteistyöministeriIbni Oumar Mahamat SALEHin;TOGON TASAVALLAN PRESIDENTTI:Suunnittelu- ja kaivosministeriBarry Moussa BARQUEn;HÄNEN MAJESTEETTINSA TONGAN KUNINGAS TAUFA'AHAU TUPOU IV:Ulkoasiainministeri,Hänen Kuninkaallisen Korkeutensa kruununprinssi TUPOUTO'An;TRINIDADIN JA TOBAGON TASAVALLAN PRESIDENTTI:Senaattori,Ulkoasiain- ja ulkomaankauppaministeri,tohtori Sahadeo BASDEOn;HÄNEN MAJESTEETTINSA TUVALUN KUNINGATAR:Saksan liittotasavallan kunniakonsuliPeter FEISTin;VANUATUN TASAVALLAN HALLITUS:Kauppa-, osuustoiminta-, teollisuus- ja energiaministeriHarold Colin QUALAOn;ZAIREN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Kansainvälisestä yhteistyöstä vastaavan valtiokomissaarinMOBUTU NYIWAn;SAMBIAN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Kauppa- ja teollisuusministeriRABBISON MAFESHI CHONGOn, MP;ZIMBABWEN TASAVALLAN PRESIDENTTI:Kauppaministeri,tohtori O. M. MUNYARADZIn,JOTKA vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansaOVAT SOPINEET SEURAAVISTA MÄÄRÄYKSISTÄ:

ENSIMMÄINEN OSAAKT ETY-YHTEISTYÖTÄ KOSKEVAT YLEISET MÄÄRÄYKSET1 lukuYhteistyön tavoitteet ja periaatteet

1 artikla

Yhteisö ja sen jäsenvaltiot sekä AKT-valtiot, jäljempänä "sopimuspuolet", tekevät tämän yhteistyösopimuksen edistääkseen ja nopeuttaakseen AKT-valtioiden taloudellista, sivistyksellistä ja yhteiskunnallista kehitystä sekä syventääkseen ja monipuolistaakseen keskinäisiä suhteitaan yhteisvastuun ja keskinäisen edun hengessä.Sopimuspuolet vakuuttavat siten sitoutuvansa jatkamaan, lujittamaan ja tehostamaan ensimmäisessä, toisessa ja kolmannessa AKT ETY-yleissopimuksessa luotua yhteistyöjärjestelmää ja vahvistavat suhteidensa erityisluonteen, joka perustuu niiden keskinäiseen etuun ja niiden yhteistyön erityislaatuun.Sopimuspuolet ilmaisevat halunsa tehostaa pyrkimyksiään luoda oikeudenmukaisempaa ja tasapainoisempaa kansainvälistä talousjärjestystä silmällä pitäen malli kehittyneiden ja kehittyvien maiden välisille suhteille ja toimia yhdessä niiden periaatteiden vahvistamiseksi kansainvälisellä tasolla, joihin niiden yhteistyö perustuu.

2 artikla

AKT ETY-yhteistyötä, joka perustuu oikeudelliseen järjestelmään ja yhteisiin toimielimiin, toteutetaan seuraavien perusperiaatteiden pohjalta:- osapuolten tasa-arvoisuus, niiden täysivaltaisuuden kunnioittaminen, keskinäinen etu ja keskinäinen riippuvuus;- jokaisen valtion oikeus päättää omista poliittisista, yhteiskunnallisista, kulttuurisista ja taloudellisista valinnoistaan;- osapuolten suhteiden vakaus, joka perustuu niiden yhteistyöjärjestelmää koskevaan säätelyyn.

3 artikla

AKT-valtiot vahvistavat täysivaltaisesti oman taloutensa ja yhteiskuntansa kehittämisen periaatteet, strategiat ja mallit.

4 artikla

AKT ETY-yhteistyö tukee AKT-valtioiden pyrkimyksiä saavuttaa niiden omiin yhteiskunnallisiin ja kulttuuriarvoihin, inhimillisiin voimavaroihin, luonnonvaroihin ja taloudellisiin mahdollisuuksiin perustuva laaja, itsenäinen ja itsenäisesti ylläpidetty kehitys valtioiden yhteiskunnallisen, sivistyksellisen ja taloudellisen kehityksen ja niiden väestöjen hyvinvoinnin edistämiseksi tyydyttämällä perustarpeet, tunnustamalla naisten asema ja kehittämällä ihmisten kykyjä heidän arvoaan kunnioittaen.Tämä kehitys perustuu niiden taloudellisten tavoitteiden, ympäristön järkevän hoidon sekä luonnonvarojen ja inhimillisten voimavarojen hyödyntämisen väliselle kestävälle tasapainolle.

5 artikla

1. Yhteistyön tavoitteena on kehitys, joka keskittyy ihmiseen, kehityksen pääasialliseen aikaansaajaan ja hyödyntäjään, ja edellyttää näin ollen kaikkien ihmisoikeuksien kunnioittamista ja edistämistä. Yhteistyötoimet kuuluvat tähän myönteiseen lähestymistapaan, jossa ihmisoikeuksien kunnioittaminen tunnustetaan todellisen kehityksen perustekijäksi ja jossa myös yhteistyötä pidetään osana näiden oikeuksien edistämistä.Tästä näkökulmasta katsoen kehityspolitiikka ja yhteistyö liittyvät kiinteästi ihmisten perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittamiseen ja käyttöön. Myös yksilöiden ja ryhmien tekemien aloitteiden merkitys ja mahdollisuudet tunnustetaan ja niitä edistetään, jotta voidaan konkreettisesti varmistaa, että väestö todella osallistuu kehitykseen 13 artiklan mukaisesti.2. Sopimuspuolet vahvistavat tämän vuoksi kunnioittavansa syvästi ihmisarvoa ja ihmisoikeuksia, jotka kuuluvat yksittäisten ihmisten ja kansojen oikeutettuihin pyrkimyksiin. Tässä tarkoitettuja oikeuksia ovat kaikki ihmisoikeudet, joiden eri ryhmät ovat toisistaan erottamattomia ja toisistaan riippuvaisia, ja joilla kaikilla on oikeutuksensa: syrjimätön kohtelu, ihmisten perusoikeudet, kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet sekä taloudelliset, yhteiskunnalliset ja sivistykselliset oikeudet.Jokaisella ihmisellä on omassa maassaan tai vieraassa maassa oikeus ihmisarvonsa kunnioitukseen ja lain suojaan.AKT ETY-yhteistyö edistää sellaisten esteiden poistamista, jotka estävät yksilöitä ja kansoja käyttämästä täysimääräisesti ja tosiasiallisesti taloudellisia, yhteiskunnallisia ja sivistyksellisiä oikeuksiaan, ja tämä on saavutettavissa heidän ihmisarvonsa, hyvinvointinsa ja kehittymisensä kannalta välttämättömän kehityksen avulla. Tästä syystä osapuolten on pyrittävä yhdessä tai kukin omalla vastuualueellaan edistämään ihmisarvolle sopimattoman kurjuuden samoin kuin syvän taloudellisen ja yhteiskunnallisen epätasa-arvon syiden poistamista.Osapuolet vahvistavat kansainvälisestä oikeudesta heille johtuvat velvoitteensa ja sitoumuksensa pyrkiä poistamaan kaikki etniseen ryhmään, alkuperään, rotuun, kansallisuuteen, ihonväriin, sukupuoleen, kieleen, uskontoon tai muuhun olosuhteeseen perustuva syrjintä. Tämä sitoumus koskee erityisesti kaikkia AKT-valtioissa tai yhteisössä ilmeneviä tilanteita, joilla saattaa olla yleissopimuksen tavoitteiden kannalta kielteinen vaikutus, samoin kuin apartheid-järjestelmää, ottaen huomioon myös sen ulkopuolista epävakautta aiheuttavat vaikutukset. Yhteisön jäsenvaltiot (ja/tai tarvittaessa yhteisö itse) ja AKTvaltiot valvovat edelleen toteuttamiensa oikeudellisten tai hallinnollisten toimenpiteiden mukaisesti, ettei niiden alueella laillisesti oleskelevia siirtotyöläisiä, ulkomaisia opiskelijoita eikä muita ulkomaan kansalaisia millään tavalla syrjitä rodullisten, uskonnollisten, sivistyksellisten tai yhteiskunnallisten syiden perusteella etenkään asumista, koulutusta, terveydenhuoltoa, muita sosiaalipalveluja tai työtä koskevissa asioissa.3. AKT-valtioiden pyynnöstä voidaan kehitysrahoitusyhteistyön sääntöjen mukaisesti myöntää varoja ihmisoikeuksien edistämiseen AKT-valtioissa konkreettisissa julkisissa tai yksityisissä hankkeissa, joista päätetään, erityisesti oikeudellisten asioiden osalta, yhteistoiminnassa tällä alalla kansainvälisesti päteviksi tunnustettujen toimielinten kanssa. Myönnettävillä varoilla voidaan tukea myös ihmisoikeuksia edistävien rakenteiden luomista. Etusijalle asetetaan alueelliset hankkeet.

6 artikla

1. AKT-valtioiden tasapainoisemman ja itsenäisemmän talouskehityksen aikaansaamiseksi tässä yleissopimuksessa pyritään erityisesti edistämään maatalouden kehitystä, väestön elintarviketurvaa, luonnonvarojen järkevää hoitoa sekä AKT-valtioiden maatalouden tuotantomahdollisuuksien suojelemista, uudelleenluomista ja vahvistamista.2. Sopimuspuolet tunnustavat, että etusija on annettava ympäristönsuojelulle ja luonnonvarojen säilyttämiselle, jotka ovat kestävän ja tasapainoisen kehityksen edellytyksiä niin taloudellisesta kuin inhimillisestä näkökulmasta katsoen.

7 artikla

Yhteisö ja AKT-valtiot pitävät erityisen merkitsevinä ja ensisijaisina alueellisia yhteistyö- ja yhdentymispyrkimyksiä. Tämän mukaisesti yleissopimuksessa tuetaan tehokkaasti AKT-valtioiden pyrkimyksiä järjestäytyä alueellisesti ja tehostaa alueellista ja alueiden välistä yhteistyötä uuden, entistä oikeudenmukaisemman ja tasapainoisemman kansainvälisen talousjärjestyksen edistämiseksi.

8 artikla

Sopimuspuolet tunnustavat tarpeen myöntää erityiskohtelu vähiten kehittyneille AKT-valtioille ja ottaa huomioon niiden AKT-valtioiden erityisvaikeudet, jotka ovat sisämaa- tai saarivaltioita. Sopimuspuolet kiinnittävät erityistä huomiota köyhimpien väestönosien elinolosuhteiden parantamiseen.Varojen määrää sekä niihin liittyviä edellytyksiä määritettäessä yhteistyössä sovelletaan erityiskohtelua, jotta vähiten kehittyneet AKT-valtiot voisivat voittaa niiden kehitystä haittaavat rakenteelliset ja muut esteet.Niiden AKT-valtioiden osalta, jotka ovat sisämaa- tai saarivaltioita, yhteistyön tavoitteena on määritellä ja edistää erityistoimia niiden maantieteellisestä sijainnista aiheutuvien ongelmien ratkaisemiseksi.

9 artikla

Tehostaakseen tämän yleissopimuksen keinoja sopimuspuolet hyväksyvät omien toimivaltuuksiensa mukaisesti suuntaviivoja, tärkeysjärjestyksiä ja toimenpiteitä, jotka edistävät tässä yleissopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden toteutumista, ja sopivat jatkavansa 2 artiklassa esitettyjen periaatteiden mukaisesti vuoropuhelua yhteisissä toimielimissä sekä kehitysrahoitusyhteistyön ja muiden yhteistyövälineiden yhteensovitetussa toteutuksessa.

10 artikla

Sopimuspuolet toteuttavat niillä aloilla, joilla tämä yleissopimus niitä velvoittaa, kaikki yleiset tai erityiset toimenpiteet, jotka ovat aiheellisia tästä yleissopimuksesta aiheutuvien velvoitteiden täyttämisen varmistamiseksi ja sen tavoitteiden edistämisen helpottamiseksi. Ne pidättäytyvät kaikista toimenpiteistä, jotka saattavat vaarantaa tämän yleissopimuksen tavoitteiden toteuttamisen.

11 artikla

Tämän yleissopimuksen toimielimet tutkivat määräajoin toimivaltuuksiensa rajoissa yleissopimuksen soveltamisen tuloksia, toimivat tarvittaessa aloitteentekijöinä sekä tekevät päätökset ja toteuttavat toimenpiteet, jotka edistävät tämän yleissopimuksen tavoitteiden toteutumista.Näissä toimielimissä voidaan ottaa kästeltäväksi kaikki kysymykset, jotka saattavat välittömästi vaarantaa tämän yleissopimuksen tavoitteiden toteutumisen.Ministerineuvosto käynnistää neuvottelut jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä tässä yleissopimuksessa tarkoitetuissa tapauksissa tai kun yleissopimuksen soveltamisessa tai tulkinnassa ilmenee ongelmia.

12 artikla

Silloin kun yhteisö suunnittelee toteuttavansa toimivaltuuksiensa rajoissa toimenpiteitä, jotka voisivat vaikuttaa AKT-valtioiden etuihin tämän yleissopimuksen tavoitteiden osalta, se ilmoittaa siitä niille riittävän ajoissa. Tämän vuoksi komissio ilmoittaa säännöllisesti AKTvaltioiden sihteeristölle tällaisia toimenpiteitä koskevat ehdotukset. Tarvittaessa AKT-valtiot voivat myös omasta aloitteestaan esittää tiedustelun.Niiden pyynnöstä käydään riittävän ajoissa neuvotteluja, jotta valtioiden käsitykset toimenpiteiden vaikutuksesta voidaan ottaa huomioon ennen lopullista päätöstä.Tällaisten neuvottelujen jälkeen AKT-valtioille toimitetaan riittävästi tietoa näiden päätösten voimaantulosta, mahdollisuuksien mukaan ennakolta.2 lukuYleissopimuksen tavoitteet ja suuntaviivat yhteistyön pääalueilla

13 artikla

Yhteistyöllä pyritään tukemaan AKT-valtioiden ihmiskeskeistä ja syvällä kunkin kansan kulttuurissa olevaa kehitystä. Sillä tuetaan näiden valtioiden inhimillisten voimavarojensa hyödyntämiseksi, omien luovien kykyjensä lisäämiseksi ja kulttuuri-identiteettinsä edistämiseksi toteuttamaa politiikkaa ja toimintaa. Sillä myös edistetään väestön osallistumista kehityksen suunnitteluun ja toteutukseen.Yhteistyön eri alueilla ja toiminnan eri vaiheissa otetaan huomioon kunkin toimen kulttuurinen ulottuvuus ja yhteiskunnalliset seuraukset, samoin kuin tarve miesten ja naisten yhdenvertaiseen osallistumiseen ja hyötyyn.

14 artikla

Yhteistyöhön liittyy yhteisvastuu luonnonperinnön säilyttämisestä. Siinä kiinnitetään erityistä huomiota ympäristönsuojeluun sekä luonnontasapainon säilyttämiseen ja palauttamiseen AKT-valtioissa. Tämän vuoksi yhteistyöhankkeet suunnitellaan kaikilla alueilla siten, että talouskasvun tavoitteet sopivat yhteen luonnon tasapainoa kunnioittavan sekä kestäviä, ihmistä hyödyttäviä tuloksia tuottavan kehityksen kanssa.Ympäristönsuojelua ja luonnon tasapainon palauttamista koskevien pyrkimysten osalta yhteistyön tulee edistää erityistoimia, jotka liittyvät uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen säilyttämiseen, ekosysteemien suojeluun, kuivuuden, aavikoitumisen ja metsien tuhoutumisen torjuntaan, sekä toteuttaa muihin aiheisiin liittyviä toimia (kuten heinäsirkkojen torjuntaa, vesivarojen suojelua ja hyödyntämistä, trooppisten metsien ja biologisen monimuotoisuuden suojelua, kaupunki- ja maaseutualueiden välisen tasapainon edistämistä ja kaupunkiympäristön suojelua).

15 artikla

Maatalousalan yhteistyön ensisijaisena pyrkimyksenä on AKT-valtioiden elintarvikeomavaraisuus ja -turva, tuotantojärjestelmän kehittäminen ja organisointi, maaseutuväestön elintason, -olojen ja -tapojen parantaminen sekä maaseudun tasapainoinen kehitys.Tämän alan toimet on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne tukevat AKT-valtioiden omaksumaa maatalous- ja elintarvikepolitiikkaa ja -strategiaa.

16 artikla

Kaivos- ja energia-alalla harjoitettavalla yhteistyöllä edistetään ja nopeutetaan keskinäisen edun mukaisesti monipuolista taloudellista kehitystä AKT-valtioiden inhimillisiä voimavaroja ja luonnonvaroja täysimääräisesti hyödyntäen sekä edistetään näiden ja muiden alojen yhdentymistä ja niiden täydentävää merkitystä muulle taloudelle.Yhteistyöllä pyritään luomaan ja lujittamaan sosiaalisen ja kulttuurisen sekä taloudellisen ympäristön sekä tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavien perusrakenteiden edellytyksiä.Yhteistyöllä tuetaan AKT-valtioiden pyrkimyksiä suunnitella ja toteuttaa niiden olosuhteisiin soveltuvaa energiapolitiikkaa, erityisesti jotta voidaan asteittain vähentää suurinta osaa näitä valtioita koskevaa riippuvuutta maahantuoduista öljytuotteista, sekä kehittää uusia ja uusiutuvia energianlähteitä.Yhteistyöllä pyritään edistämään energia- ja kaivosvarojen parempaa hyödyntämistä ottaen huomioon energiakysymysten merkitys eri talous- ja yhteiskunta-alueiden kehityksessä ja tuetaan näin elinolosuhteiden ja ympäristön parantamista sekä edistetään biomassavarojen, erityisesti polttopuun, säilyttämistä.

17 artikla

Yhteisö ja AKT-valtiot tunnustavat, että teollistaminen on maatalouden ja maaseudun kehitystä täydentävä liikkeellepaneva voima ja että se edistää AKT-valtioiden taloudellista muutosta siten, että niissä saadaan aikaan itsenäisesti ylläpidetty kasvu sekä tasapuolinen ja monipuolinen kehitys. AKT-valtioiden talouden tuottavuuden paraneminen edellyttää teollisuuden kehittämistä, jotta taloudet pystyvät tyydyttämään ihmisten perustarpeet ja vahvistamaan AKT-valtioiden kilpailukykyistä osallistumista maailmankauppaan siten, että myydään enemmän lisäarvoa sisältäviä tuotteita.

18 artikla

Ottaen huomioon, että suurin osa AKT-valtioiden talouksista on äärimmäisen riippuvaisia perustuotteidensa viennistä, sopimuspuolet sopivat kiinnittävänsä erityistä huomiota yhteistyöhönsä tällä alueella tukeakseen AKT-valtioiden politiikkaa ja strategioita, joiden tavoitteina on:- edistää AKT-valtioiden talouksien laaja-alaista ja toimialakohtaista monipuolistumista, erityisesti jalostustoimintaa, kauppaa, jakelua ja kuljetusta (JKJK) kehittämällä;- parantaa AKT-valtioiden perustuotteiden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla niiden tuotanto-, kauppa- ja jakelutoiminnan uudelleenjärjestelyn ja järkeistämisen avulla.

19 artikla

Kalastusalan yhteistyön tavoitteena on auttaa AKT-valtioita hyödyntämään kalavarojaan kotimaan kulutukseen tarkoitetun tuotannon lisäämiseksi osana niiden pyrkimyksiä lisätä elintarviketurvaansa ja vientiin tarkoitettua tuotantoa. Tätä yhteistyötä suunnitellaan sopimuspuolten keskinäisen edun ja niiden kalastuspolitiikan mukaisesti.3 lukuYhteistyön osapuolet

20 artikla

Sen mukaisesti, mitä 2, 3 ja 13 artiklassa määrätään, ja kaikkien AKT-valtioiden ja yhteisön toimijoiden esittämien ja toteuttamien AKT-valtioiden itsenäistä kehitystä edistävien aloitteiden kannustamiseksi yhteistyöllä tuetaan myös asianomaisten AKT-valtioiden vahvistamissa rajoissa taloudellisten, yhteiskunnallisten ja sivistyksellisten toimijoiden kehitystoimintaa hajautetussa yhteistyössä, erityisesti kun siinä yhdistyvät AKT-valtioiden organisaatioiden ja yhteisössä olevien vastaavia tehtävien hoitavien osapuolten pyrkimykset ja keinot. Tällä yhteistyömuodolla pyritään erityisesti saamaan näiden osapuolten kyvyt, alkuperäiset toimintamuodot ja voimavarat palvelemaan AKT-valtioiden kehitystä.Tässä artiklassa tarkoitettuja osapuolia ovat hajautetut julkiset viranomaiset, maaseutu- ja kyläryhmittymät, osuuskunnat, yritykset, ammattijärjestöt, opetus- ja tutkimuskeskukset, muut kuin julkishallinnolliset kehitysjärjestöt, erilaiset yhdistykset sekä kaikki ryhmät ja osapuolet, jotka pystyvät ja ovat halukkaita antamaan oman vapaaehtoisen ja aidon panoksensa AKT-valtioiden kehityksen hyväksi.

21 artikla

Yhteistyöllä edistetään ja tuetaan 20 artiklassa tarkoitettujen AKT-valtioiden ja yhteisön toimijoiden aloitteita, jos ne vastaavat AKT-valtioiden määrittämiä ensisijaisina pidettyjä asioita, suuntaviivoja ja kehittämismenetelmiä. Näissä olosuhteissa yhteistyöllä tuetaan joko AKT-toimijoiden itsenäistä toimintaa tai niiden toimintaa yhdistettynä sellaisten vastaavien yhteisön toimijoiden tukeen, jotka antavat kykynsä, kokemuksensa, teknologiset ja organisatoriset taitonsa tai varansa AKT-toimijoiden käyttöön.Yhteistyöllä kannustetaan AKT-valtioiden ja yhteisön toimijoita antamaan lisää varoja ja teknisiä voimavaroja kehittämistyöhön. Yhteistyöllä voidaan antaa yleissopimuksen keinoin rahoitustukea ja/tai asiantuntijatukea hajautettuun yhteistoimintaan 22 artiklassa määritellyin edellytyksin.Tämä yhteistyömuoto järjestetään noudattaen AKT-valtioiden viranomaisten asemaa ja valtaoikeuksia.

22 artikla

Hajautettuja yhteistyötoimia voidaan tukea yhteisymmärryksessä asianomaisten AKT-valtioiden kanssa, mieluiten ohjelman valmisteluvaiheesta alkaen, kehitysrahoitusyhteistyön tälle yhteistyömuodolle annettavan tuen periaatteita ja edellytyksiä koskevien välineiden avulla. Tätä tukea myönnetään siinä määrin kuin ehdotettujen toimenpiteiden menestyksellinen toteuttaminen sitä vaatii edellyttäen, että näiden toimenpiteiden hyödyllisyys tunnustetaan ja kehitysrahoitusyhteistyötä koskevia säännöksiä noudatetaan. Tätä yhteistyömuotoa edustavat hankkeet voivat liittyä tai olla liittymättä maaohjelmien painopistealueilla toteutettaviin ohjelmiin, mutta painopistealueisiin liittyvät ohjelmat ovat etusijalla.4 lukuYhteistyövälineitä koskevat periaatteet

23 artikla

Edistääkseen tämän yleissopimuksen tavoitteiden toteutumista sopimuspuolet käyttävät yhteistyövälineitä, jotka vastaavat yhteisvastuun periaatteita ja keskinäistä etua ja jotka soveltuvat AKT-valtioiden ja yhteisön taloudellisiin, kulttuurisiin ja yhteiskunnallisiin olosuhteisiin ja niiden kansainvälisessä ympäristössä tapahtuvaan kehitykseen.Näiden välineiden pääasiallinen tarkoitus on vakiintuneita mekanismeja ja järjestelmiä vahvistamalla:- lisätä sopimuspuolten välistä kauppaa;- tukea AKT-valtioiden itsenäistä kehitystä vahvistamalla niiden kansallisia mahdollisuuksia teknologian alan innovoinnin, teknologian soveltamisen ja muuntamisen alalla;- tukea AKT-valtioiden rakennesopeutuspyrkimyksiä ja siten keventää myös niiden velkataakkaa;- auttaa AKT-valtioita pääsemään pääomamarkkinoille ja kannustaa AKT-valtioiden kehitystä edistäviä suoria eurooppalaisia yksityisiä sijoituksia;- vähentää AKT-valtioiden maatalouden perushyödykkeiden viennistä saatavien tulojen epävakautta ja auttaa AKT-valtioita selviämään niiden kaivosteollisuuden vakavista häiriöistä.

24 artikla

Sopimuspuolten välisen kaupan edistämiseksi ja monipuolistamiseksi yhteisö ja AKT-valtiot sopivat:- yleisistä kauppaa koskevista määräyksistä;- tiettyjen AKT-tuotteiden tuontia yhteisöön koskevista erityismääräyksistä;- AKT-valtioiden kaupan ja palvelujen, mukaan lukien matkailun, kehittämisen edistämiseen tarkoitetuista määräyksistä;- yhteisestä tiedotus- ja neuvottelujärjestelmästä tämän yleissopimuksen määräysten tehokasta soveltamista varten kaupan yhteistyön alalla.

25 artikla

Sopimuspuolten kansainvälisiin sitoumuksiin perustuvalla yleisellä kauppaa koskevalla järjestelmällä on tarkoitus luoda varma ja vahva perusta AKT-valtioiden ja yhteisön väliselle kaupalliselle yhteistyölle.Tämä järjestelmä perustuu periaatteelle, jonka mukaan AKT-valtioista peräisin olevilla tuotteilla on vapaa pääsy yhteisön markkinoille, ja siihen liittyy erityisiä maataloustuotteita koskevia määräyksiä sekä suojamääräyksiä.Ottaen huomioon AKT-valtioiden nykyiset kehitystarpeet, järjestelmä ei niiden osalta edellytä vapaata pääsyä koskevaa vastavuoroisuutta.Järjestelmä perustuu myös periaatteille, joiden mukaan AKT-valtiot eivät saa harjoittaa syrjintää jäsenvaltioiden välillä eikä yhteisöön sovelleta huonompaa kohtelua kuin suosituimmuusaseman saaneisiin valtioihin.

26 artikla

Yhteisö tukee AKT-valtioiden omia kehityspyrkimyksiä antamalla riittävää taloudellista tukea ja aiheellista asiantuntija-apua, joilla pyritään vahvistamaan näiden valtioiden mahdollisuuksia itsenäiseen ja yhdentyneeseen taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja kulttuuriseen kehitykseen ja nostamaan niiden väestöjen elintasoa ja hyvinvointia sekä edistämään ja ottamaan käyttöön voimavaroja kestävien, tehokkaiden ja kasvuun tähtäävien rakennemukautusohjelmien tukemiseksi.Tällainen tuki on luonteeltaan ennakoitua ja säännöllistä. Sitä myönnetään erittäin suotuisin ehdoin. Tällöin otetaan huomioon erityisesti vähiten kehittyneiden AKTvaltioiden olosuhteet.

27 artikla

Sopimuspuolet sopivat helpottavansa kasvaneiden ja vakaampien yksityisten varojen virtaamista AKT-valtioihin ryhtymällä soveltuviin toimenpiteisiin, joilla parannetaan AKT-valtioiden pääsyä pääomamarkkinoille ja edistetään eurooppalaisia yksityisiä sijoituksia AKT-valtioihin.Sopimuspuolet korostavat tarvetta edistää, suojella, rahoittaa ja tukea sijoituksia ja tarjota sijoituksille kohtuullisen ja vakaan kohtelun edellytykset.

28 artikla

Sopimuspuolet ovat päättäneet vahvistaa vientitulojen vakauttamisjärjestelmän merkitystä sekä tehostaa AKTvaltioiden ja yhteisön välistä neuvottelumenettelyä kansainvälisissä yhteyksissä ja kansainvälisissä järjestöissä, jotka pyrkivät vakauttamaan maatalouden perushyödykkeiden markkinoita.Ottaen huomioon kaivosteollisuuden aseman lukuisien AKT-valtioiden kehityspyrkimyksissä ja AKT-valtioiden ja ETY:n keskinäisen riippuvuuden tällä alalla sopimuspuolet vahvistavat sen järjestelmän merkityksen, jolla autetaan tämän alan vakavien häiriöiden koettelemia AKT-valtioita palauttamaan alan elinkelpoisuus ja korjaamaan näistä häiriöistä niiden kehitykselle aiheutuvat seuraukset.5 lukuToimielimet

29 artikla

Tämän yleissopimuksen toimielimet ovat ministerineuvosto, suurlähettiläskomitea ja yhteinen edustajakokous.

30 artikla

1. Ministerineuvostossa on Euroopan yhteisöjen neuvoston jäseniä ja Euroopan yhteisöjen komission jäseniä ja yksi kunkin AKT-valtion hallituksen jäsen.2. Ministerineuvostolla on seuraavat tehtävät:a) luoda tämän yleissopimuksen soveltamisessa suoritettavaa toimintaa koskevat yleiset suuntaviivat, erityisesti silloin, kun on kyse sopimuspuolten yhteisvastuullisen kehityksen perusongelmien ratkaisemisen edistämisestä;b) tehdä kaikki poliittiset päätökset tämän yleissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi;c) tehdä päätöksiä tässä yleissopimuksessa tarkoitetuilla erityisaloilla;d) huolehtia tässä yleissopimuksessa tarkoitettujen neuvottelumekanismien tehokkuudesta;e) käsitellä tämän yleissopimuksen määräysten soveltamisessa mahdollisesti ilmeneviä tulkintaongelmia;f) ratkaista tämän yleissopimuksen toteuttamiseen liittyvät menettelytapoja ja yksityiskohtaisia sääntöjä koskevat kysymykset;g) tutkia kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä kaikki kysymykset, jotka voivat suoraan haitata tai edistää tämän yleissopimuksen tehokasta toteutusta sekä kaikki muut asiat, jotka saattavat estää sen tavoitteiden toteutumisen;h) toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pysyvien suhteiden luomiseksi yhteisön ja AKT-valtioiden taloudellisesta, sivistyksellisestä ja yhteiskunnallisesta kehityksestä huolehtivien elinten välille ja keskinäisen edun mukaisia asioita koskevien säännöllisten neuvottelujen järjestämiseksi yhteisön ja AKT-valtioiden edustajien kanssa, ottaen huomioon osapuolten tunnustaman kiinnostuksen saada aikaan todellinen vuoropuhelu näiden elinten välille ja turvata niiden panos yhteistyö- ja kehityshankkeeseen.

31 artikla

1. Suurlähettiläskomiteassa on jokaisen Euroopan yhteisöjen jäsenvaltion pysyvä edustaja ja komission edustaja sekä kunkin AKT-valtion Euroopan yhteisöissä olevan edustuston päällikkö.2. Suurlähettiläskomitea avustaa ministerineuvostoa sen tehtävän toteuttamisessa ja panee täytäntöön kaikki neuvoston sille uskomat tehtävät.Se seuraa tämän yleissopimuksen soveltamista sekä toteutunutta edistystä sopimuksessa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi.

32 artikla

1. Yhteinen edustajakokous muodostuu tasalukuisesta määrästä Euroopan parlamentin jäseniä ja AKT-valtioiden nimeämiä parlamentin jäseniä tai, jollei näitä ole, muita edustajia.2. a) Yhteinen edustajakokous on neuvoa-antava toimielin, jonka tehtävänä on vuoropuhelun, keskustelun ja yhteisneuvottelujen avulla:- edistää toisaalta jäsenvaltioiden kansojen, ja toisaalta AKT-valtioiden kansojen välistä ymmärrystä;- edistää yleistä tietoisuutta kansojen ja niiden etujen keskinäisestä riippuvuudesta, samoin kuin niiden yhteisvastuullisen kehityksen tarpeellisuudesta;- harkita AKT ETY-yhteistyötä koskevia asioita, erityisesti kehityksen perusongelmia;- edistää tutkimusta ja aloitteita ja muotoilla ehdotuksia AKT ETY-yhteistyön parantamiseksi ja kehittämiseksi;- kehottaa sopimuspuolten toimivaltaisia viranomaisia toteuttamaan tätä yleissopimusta mahdollisimman tehokkaasti, jotta sen tavoitteet voitaisiin täysin saavuttaa.b) Yhteinen edustajakokous järjestää säännöllisesti AKT-valtioiden ja yhteisön taloudellista, sivistyksellistä ja yhteiskunnallista kehitystä käsittelevien elinten välisiä yhteyksiä ja neuvotteluja saadakseen niiden näkemykset tämän yleissopimuksen tavoitteiden toteutumisesta.TOINEN OSAAKT ETY-YHTEISTYÖN ALUEETI OSASTOYMPÄRISTÖ

33 artikla

Tässä yleissopimuksessa ympäristön ja luonnonvarojen suojelu ja arvon korostaminen, maaperän ja metsien rappeutumisen pysäyttäminen, ekologisen tasapainon palauttaminen, luonnonvarojen säilyttäminen ja niiden järkevä hyödyntäminen ovat perustavoitteita, jotka asianomaiset AKT-valtiot pyrkivät yhteisön tuella saavuttamaan parantaakseen välittömästi väestöjensä elinolosuhteita ja turvatakseen tulevien sukupolvien elinolosuhteet.

34 artikla

AKT-valtiot ja yhteisö tunnustavat, että tiettyjen AKTvaltioiden olemassaoloa uhkaa niiden ympäristön nopea tuhoutuminen, joka on esteenä kaikille kehityspyrkimyksille ja erityisesti ensisijaisten elintarvikeomavaraisuutta ja -turvaa koskevien tavoitteiden toteutumiselle.Tämä ympäristön tuhoutumisen torjuminen ja luonnonvarojen säilyttämisen puolustaminen on monille AKTvaltioille välttämätöntä, ja se edellyttää ekologista tasapainoa kunnioittavien, johdonmukaisten kehittämismuotojen suunnittelua ja toteuttamista.

35 artikla

Tämän ilmiön ja käytettävien keinojen laajuus edellyttävät, että toimet toteutetaan AKT-valtioiden kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla laatiman ja toteuttaman yhteisen, pitkän aikavälin politiikan mukaisesti kansainvälisen tuen turvin.Tätä varten molemmat osapuolet päättävät toiminnassaan asettaa etusijalle:- ehkäisevän lähestymistavan, jolla pyritään välttämään ohjelmien tai toimien haitalliset ympäristövaikutukset;- järjestelmällisen lähestymistavan, jolla taataan ekologinen kelpoisuus toiminnan kaikissa vaiheissa yksilöimisestä toteutukseen;- alueiden välinen lähestymistapa, jossa otetaan huomioon toteutettujen toimien välittömät ja välilliset vaikutukset.

36 artikla

Ympäristön ja luonnonvarojen suojelu edellyttää laajaalaista toimintaa, jossa otetaan huomioon yhteiskunnallinen ja kulttuurinen ulottuvuus.Tämä erityisulottuvuuksien huomioon ottaminen edellyttää, että hankkeisiin ja ohjelmiin sisältyy aiheellista opetus-, koulutus-, tiedotus- ja tutkimustoimintaa.

37 artikla

Näihin ongelmiin soveltuvia yhteistyövälineitä suunnitellaan ja toteutetaan.Tarvittaessa voidaan käyttää niin laadullisia kuin määrällisiäkin arviointiperusteita. Ehdotettujen toimenpiteiden ympäristökelpoisuuden arvioimiseen käytetään yhteisesti sovittuja luetteloita tekijöistä, jotka on otettava huomioon riippumatta siitä, miten merkittävistä toimista on kyse. Suurten, samoin kuin merkittävästi ympäristöä uhkaavien hankkeiden ollessa kyseessä käytetään tarvittaessa ympäristövaikutusten arviointia.Ympäristön tehokasta huomioon ottamista tuetaan laatimalla havainnollisia luetteloita, joita hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan.Näiden välineiden toteuttamisella mahdollistetaan, silloin kun on nähtävissä haitallisia ympäristövaikutuksia, tarvittavien korjaavien toimenpiteiden muotoilu jo ehdotetun hankkeen tai ohjelman alkuvaiheessa, jolloin hanke tai ohjelma voi jatkua suunnitellun aikataulun mukaisesti ja samalla ympäristön ja luonnonvarojen suojelun kannalta paremmassa muodossa.

38 artikla

Sopimuspuolet, joiden pyrkimyksenä on ympäristön ja luonnonvarojen todellinen suojelu ja tehokas hoito katsovat, että AKT ETY-yhteistyötä on eriteltävä ja arvioitava järjestelmällisesti tästä näkökulmasta tämän yleissopimuksen toisessa osassa tarkoitettujen alojen osalta.Tämän mukaisesti yhteisö tukee AKT-valtioiden kansallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla toteuttamia ponnistuksia sekä hallitusten välisten ja muiden kuin julkishallinnon järjestöjen käynnistämiä toimia kansallisen ja hallitusten välisen politiikan sekä ensisijaisina pidettyjen asioiden toteuttamiseksi.

39 artikla

1. Sopimuspuolet sitoutuvat omalta osaltaan tekemään kaikkensa sen varmistamiseksi, että vaarallisten ja radioaktiivisten jätteiden kansainvälistä liikkumista valvotaan yleisesti ja korostavat tämän alan tehokkaan kansainvälisen yhteistyön merkitystä.Tämän huomioon ottaen yhteisö kieltää kaikkien tällaisten jätteiden suoran ja välillisen viennin AKT-valtioihin, samalla kun AKT-valtiot kieltävät tällaisten yhteisöstä tai muista maista peräisin olevien jätteiden suoran tai välillisen tuonnin omalle alueelleen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta erityisiä kansainvälisiä sitoumuksia, jotka sopimuspuolet näillä kahdella alueella ja toimivaltaisissa kansainvälisissä yhteyksissä ovat tehneet tai voivat tulevaisuudessa tehdä.Nämä määräykset eivät estä jäsenvaltiota, johon AKTvaltio on päättänyt viedä jätteitä käsiteltäväksi, palauttamasta käsiteltyjä jätteitä siihen AKT-valtioon, josta ne ovat peräisin.Sopimuspuolet toteuttavat mahdollisimman nopeasti tarvittavat oikeudelliset ja hallinnolliset toimenpiteet tämän velvoitteen toteuttamiseksi. Viivästymisen ollessa kyseessä voidaan toisen osapuolen pyynnöstä käynnistää neuvottelut. Näiden neuvottelujen päätyttyä kumpikin osapuoli voi toteuttaa tilanteen edellyttämät toimenpiteet.2. Osapuolet sitoutuvat varmistamaan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen kieltotoimenpiteiden soveltamisen tarkan valvonnan. Jos tässä ilmenee vaikeuksia, neuvotteluja voidaan järjestää 1 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitetuin edellytyksin ja seurauksin.3. Tässä artiklassa "vaarallisilla jätteillä" tarkoitetaan vaarallisten jätteiden maan rajan ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvontaa koskevan Baselin yleissopimuksen liitteissä 1 ja 2 lueteltuja jätteitä.Radioaktiivisten jätteiden osalta tullaan soveltamaan Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA:n) vahvistamia määritelmiä ja rajoja. Siihen asti sovelletaan tämän yleissopimuksen liitteen VIII julistuksessa esitettyjä määritelmiä ja rajoja.

40 artikla

Yhteisö toimittaa AKT-valtioiden pyynnöstä saatavilla olevaa torjunta-aineita ja muita kemiallisia tuotteita koskevaa teknistä tietoa auttaakseen niitä kehittämään ja tehostamaan näiden tuotteiden asianmukaista ja turvallista käyttöä.Tarvittaessa ja kehitysyhteistyörahoitusta koskevien määräysten mukaisesti voidaan antaa asiantuntija-apua turvallisten olosuhteiden varmistamiseksi kaikissa vaiheissa tällaisten tuotteiden valmistuksesta niiden hävittämiseen.

41 artikla

Osapuolet tunnustavat, että on hyödyllistä tässä yleissopimuksessa määrättyjä neuvottelumekanismeja käyttäen vaihtaa näkemyksiä merkittävistä vaaroista, joko koko maapalloon vaikuttavista vaaroista (kuten kasvihuoneilmiöstä, otsonikerroksen ohenemisesta, trooppisten metsien kehityksestä jne.) tai vaikutukseltaan rajatummista ja teollisuusteknologian käytöstä aiheutuvista vaaroista. Kumpi tahansa osapuoli voi vaatia tällaisia neuvotteluita, jos nämä vaarat voivat konkreettisesti vaikuttaa sopimuspuoliin, ja neuvottelujen tavoitteena on arvioida mahdollisuuksia yleissopimuksen mukaisiin yhteistyötoimiin. Tarvittaessa näissä neuvotteluissa voidaan myös vaihtaa mielipiteitä ennen näistä asioista asianmukaisissa kansainvälisissä yhteyksissä käytäviä keskusteluja.II OSASTOMAATALOUDEN YHTEISTYÖ, ELINTARVIKETURVA JA MAASEUDUN KEHITTÄMINEN1 lukuMaatalouden yhteistyö ja elintarviketurva

42 artikla

Maatalouden ja maaseudun elinkeinojen, eli maanviljelyn, karjanhoidon, kalastuksen ja metsänhoidon alan yhteistyön tavoitteena on erityisesti:- jatkuvasti ja järjestelmällisesti edistää elinkelpoista ja kestävää kehitystä, joka perustuu erityisesti ympäristönsuojeluun ja luonnonvarojen järkevään hoitoon;- tukea AKT-valtioiden pyrkimyksiä lisätä elintarvikeomavaraisuuttaan erityisesti vahvistamalla niiden kykyä tarjota väestölleen määrältään ja laadultaan riittävä ravinto ja taata sille tyydyttävä ravitsemustaso;- vahvistaa elintarviketurvaa niin kansallisella kuin alueellisella ja alueiden välisellä tasolla edistämällä elintarviketuotteiden alueellisia kauppavirtoja ja parantamalla kyseisten maiden elintarvikepolitiikan yhteensovittamista;- taata maaseutuväestölle tulot, joilla voidaan parantaa merkittävästi heidän elintasoaan elintarvikkeita, koulutusta, terveyttä ja elinolosuhteita koskevien perustarpeiden kattamiseksi;- edistämällä maaseutuväestön, niin miesten kuin naistenkin, aktiivista osallistumista omaan kehittämiseensä järjestämällä maanviljelijöiden ryhmittymiä ja parantamalla tuottajien, niin miesten kuin naistenkin, liittymistä kansalliseen ja kansainväliseen taloudelliseen toimintaan;- tehostaa naisten osallistumista tuottajina erityisesti parantamalla heidän mahdollisuuksiaan käyttää tuotantotekijöitä (maata, tuotantopanoksia, luottoa, neuvontapalveluja sekä koulutusta);- luoda maaseutuympäristöä varten tyydyttävät elinolosuhteet ja tyydyttävä elintapa kehittämällä erityisesti sosiaalista ja kulttuuritoimintaa;- parantaa maaseudun tuottavuutta erityisesti siirtämällä sinne soveltuvaa teknologiaa ja hyödyntämällä järkevästi kasvi- ja eläinvaroja;- vähentää sadonkorjuun jälkeisiä tappioita;- keventää naisten työtaakkaa erityisesti edistämällä tarkoituksenmukaista sadonkorjuun jälkeistä ja elintarvikkeiden jalostuksessa käytettävää teknologiaa;- monipuolistaa maaseudun työpaikkoja luovia toimintoja ja kehittää tuotantoa tukevia toimintoja;- nostaa tuotannon arvoa jalostamalla maa-, karja-, kalastus- ja metsätaloustuotteita paikalla;- taata entistä parempi tasapaino maatalouden elintarviketuotannon ja vientiin suuntautuvan tuotannon välillä;- kehittää ja tehostaa sellaista maataloustutkimusta, joka sopii maan ja alueen luonnonoloihin ja ihmisten elinoloihin ja vastaa neuvontapalvelujen ja elintarviketurvan vaatimuksiin;- suojella edellä esitettyjen tavoitteiden mukaisesti luonnonympäristöä, erityisesti sellaisen toiminnan avulla, joka pyrkii suojelemaan ja säilyttämään ekosysteemejä sekä torjumaan kuivuutta, aavikoitumista ja metsien tuhoutumista.

43 artikla

1. Edellä 42 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavien toimenpiteiden on oltava mahdollisimman monimuotoisia ja konkreettisia niin kansallisella, alueellisella kuin alueiden välisellä tasolla.2. Ne suunnitellaan ja pannaan täytäntöön AKT-valtioiden määrittelemän strategian ja politiikan toteuttamiseksi ja niiden omaa tärkeysjärjestystä kunnioittaen.3. Maatalousalan yhteistyössä tuetaan tällaista politiikkaa ja tällaisia strategioita tämän yleissopimuksen määräysten mukaisesti.

44 artikla

1. Tuotannon kehittäminen edellyttää kasvi- ja eläintuotannon järkevää tehostamista, johon kuuluu:- sateenvaraisten viljelmien viljelymenetelmien parantaminen ja maaperän hedelmällisyyden säilyttäminen;- kasteluviljelmien kehittäminen, erityisesti erilaisten vesijärjestelyjen avulla (kylän vesihuolto, vesistöjen säännöstely ja maanparannus), jolla taataan se, että viljelijät ja paikallisyhteisöt hoitavat vesivarat mahdollisimman hyvin ja taloudellisesti; toimiin kuuluu myös olemassa olevien järjestelyjen kunnostaminen;- viljelytekniikoiden parantaminen ja nykyaikaistaminen sekä tuotannontekijöiden tehokkaampi hyödyntäminen (parannetut lajikkeet ja rodut, maatalouden koneet ja laitteet, lannoitteet, kasvinsuojeluaineet);- karjatalouden alalla eläinten ruokinnan kehittäminen (laidunten tehokkaampi hoito, rehutuotannon kehittäminen, uusien vesijakelupisteiden rakentaminen ja vanhojen kunnostaminen) ja eläinten terveyden parantaminen, mukaan lukien tätä varten tarvittavien perusrakenteiden kehittäminen;- maanviljelyn ja karjanhoidon tehokkaampi yhdistäminen;- kalatalouden alalla kalaviljelyolojen nykyaikaistaminen ja vesiviljelyn kehittäminen.2. Muita tuotannon kehittämisen edellytyksiä ovat:- maataloutta tukevan jalostus- ja palvelutoiminnan, kuten maatalouden ja maaseudun laitteiden sekä muiden tuotantopanosten valmistuksen, nykyaikaistamisen ja edistämisen sekä tarvittaessa niiden maahantuonnin lisääminen;- paikallisiin olosuhteisiin mukautettujen maatalouden säästö- ja luottojärjestelmien perustaminen tai tehostaminen, millä pyritään edistämään maanviljelijöiden mahdollisuuksia käyttää tuotantotekijöitä;- maanviljelijöiden etua ajavan, paikallisiin olosuhteisiin sopivan politiikan ja kannustustoimenpiteiden edistäminen tuottavuuden lisäämiseksi ja maanviljelijöiden tulotason parantamiseksi.

45 artikla

Tuotannon kannattavuuden varmistamiseksi maatalouden yhteistyöllä pyritään varmistamaan:- riittävät säilytysmahdollisuudet ja sopivat varastotilat tuottajille;- tehokas tautien, tuholaisten ja muiden tuotantotappioita aiheuttavien tekijöiden torjunta;- kaupan pitämisen perusjärjestelyt, jotka perustuvat asianmukaiselle taloudellisia varoja ja tarvittavia laitteita omaavalle tuottajajärjestölle ja soveltuville yhteyksille;- kaupan kanavien joustava toiminta, jossa otetaan huomioon kaikki julkiset tai yksityiset aloitteet ja sallitaan toimitukset paikallisille markkinoille, maan puutteesta kärsiville alueille ja kaupunkimarkkinoille ulkopuolisista lähteistä riippuvuuden vähentämiseksi;- mekanismeja, joiden avulla voidaan välttää sekä toimitushäiriöt (varmuusvarastointi) että yllättävät hintojen heilahtelut (interventiovarastointi);- tuotteiden jalostus, pakkaaminen ja kauppa, erityisesti kehittämällä käsityöyksikköjä ja maatalousteollisia yksikköjä niiden mukauttamiseksi markkinoiden kehitykseen.

46 artikla

Maaseudun kehitystä edistäviin toimiin kuuluu:- tuottajien järjestäytyminen ryhmittymiksi ja yhteisöiksi, jotta heillä olisi paremmat mahdollisuudet hyötyä yhteisistä sopimuksista, sijoituksista ja yhteisesti omistetuista tarvikkeista;- naisten osallistumisen edistäminen ja sen aktiivisen roolin tunnustaminen, joka heillä on maaseudun tuotannon ja talouden kehittämisen täysimääräisinä osapuolina;- maaseudun elintapojen kannalta elintärkeän sosiaalisen ja kulttuuritoiminnan (kuten terveyden, koulutuksen ja kulttuurin) kehittäminen;- maaseudun tuottajien, miesten ja naisten, kouluttaminen asianmukaisen neuvonta- ja opastuspalvelun avulla;- kouluttajien koulutusedellytysten kehittäminen kaikilla tasoilla.

47 artikla

Maataloustieteellisen ja -teknologisen tutkimuksen alalla tehtävällä yhteistyöllä edistetään:- kasvi- ja eläintuotannon paikallisiin luonnonolosuhteisiin ja sosiaalis-taloudellisiin olosuhteisiin sopivien kansallisten ja alueellisten tutkimusmahdollisuuksien kehittämistä AKT-valtioissa kiinnittäen erityisesti huomiota kuiviin ja puolikuiviin alueisiin;- erityisesti lajikkeiden ja rotujen, tuotteiden ravintoarvon ja pakkauslaadun kehittämistä, sekä tuottajien saatavilla olevien teknologian ja toimintamenetelmien kehittämistä;- AKT-valtioissa tai muissa valtioissa saatujen, muissa AKT-valtioissa käytettäviksi soveltuvien tutkimustulosten tehokkaampaa levitystä;- neuvontapalveluja tällaisten tutkimustulosten välittämiseksi mahdollisimman suurelle käyttäjäjoukolle;- tutkimustyön yhteensovittamisen edistämistä ja tehostamista erityisesti alueellisella ja kansainvälisellä tasolla 152 artiklan määräysten mukaisesti sekä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien toimien toteuttamista.

48 artikla

Maatalouden yhteistyöhankkeet toteutetaan kehitysrahoitusyhteistyölle asetettujen yksityiskohtaisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, ja ne voivat koskea myös:1) teknisen yhteistyön alalla:- yhteisön ja AKT-valtioiden välistä sekä AKT-valtioiden keskinäistä tiedonvaihtoa, joka koskee esimerkiksi vedenkäyttöä, tuotannon tehostamista ja tutkimustuloksia,- kokemusten vaihtoa eri alojen, kuten luotto- ja säästötoiminnan, osuuskuntatoiminnan, keskinäisten vakuutusyhtiöiden, käsiteollisuuden ja maaseudun pienteollisuuden ammattilaisten välillä;2) rahoitusyhteistyön alalla:- tuotannontekijöiden hankintaa,- markkinoita säätelevien elimien tukemista tuotanto-ongelmia ja kaupan pitämisen ongelmia koskevan yhtenäisen politiikan mukaisesti,- osallistumista maatalousluottojärjestelmien rahoituksen järjestämiseen,- puiteluottojen avaamista maataloustuottajille, maanviljelijöiden ammatillisille järjestöille, käsityöläisille, naisyhteisöille ja maaseudun pienteollisuudelle niiden toiminnan (kuten hankinnan, kaupan pitämisen perustoiminnan ja varastoinnin) mukaan, samoin kuin erityistoimia toteuttaville ryhmittymille,- AKT-valtioiden ja yhteisön teollisia valmistuskeinoja ja ammatillisia kykyjä yhdistävien toimenpiteiden tukemista käsityö- tai teollisuusyksiköissä, tuotantopanosten ja laitteiden valmistusta sekä tuotteiden huoltoa, pakkaamista, varastointia, kuljetusta ja jalostusta.

49 artikla

1. AKT-valtioiden elintarviketurvaan tähtääviä yhteisön toimia suunnataan kyseisten AKT-valtioiden elintarvikestrategioiden tai -politiikan sekä niiden määrittelemien kehitystavoitteiden mukaisesti.Nämä toimet on toteutettava yhteistoiminnassa tämän yleissopimuksen välineiden kanssa yhteisön politiikan ja siitä johtuvien toimenpiteiden mukaisesti ja yhteisön kansainvälisiä sitoumuksia noudattaen.2. Tässä yhteydessä voidaan halukkaiden AKT-valtioiden kanssa laatia monivuotinen maaohjelma niiden elintarvikehuollon ennakoitavuuden parantamiseksi.

50 artikla

1. Kun on kyse saatavilla olevista maataloustuotteista yhteisö sitoutuu varmistamaan kaikkiin AKT-valtioihin suuntautuvan viennin osalta mahdollisuuden vientituen pitempiaikaiseen ennakkovahvistamiseen, joka koskee näiden valtioiden ilmaisemat elintarviketarpeet huomioon ottaen määriteltyjä tuotteita.Tämä ennakkovahvistaminen voidaan tehdä vuodeksi, ja sitä sovelletaan kunakin tämän yleissopimuksen voimassaolovuotena edellyttäen, että tuen taso vahvistetaan komission yleisesti noudattamien menetelmien mukaisesti.2. AKT-valtioiden kanssa voidaan niiden niin halutessa tehdä niiden elintarviketurvapolitiikkaa koskevia erityissopimuksia.

51 artikla

Elintarvikeaputoimista päätetään yhteisön kaikkien tämän tyyppisen avun vastaanottajien osalta vahvistamien sääntöjen ja perusteiden mukaan.Nämä säännöt ja yhteisön itsenäinen päätöksenteko huomioon ottaen elintarvikeaputoimia ohjaavat seuraavat suuntaviivat:a) hätätapauksia lukuun ottamatta yhteisön elintarvikeavun, joka on väliaikainen toimenpide, on liityttävä AKT-valtioiden kehityspolitiikkaan. Tämä edellyttää elintarvikeaputoimien ja muun yhteistyön johdonmukaisuutta;b) jos elintarvikeapuna toimitetut tuotteet myydään, ne on myytävä sellaisella hinnalla, joka ei aiheuta häiriöitä kansallisilla markkinoilla. Tästä vastapuolelle koituvat varat on käytettävä ensisijaisesti maaseudun kehitystä koskevien hankkeiden tai ohjelmien täytäntöönpanon tai toiminnan rahoittamiseen; näitä varoja voidaan käyttää myös kaikkiin perusteltuihin ja yhteisellä sopimuksella hyväksyttyihin tarkoituksiin ottaen huomioon 226 artiklan d alakohdan määräykset;c) jos toimitetut tuotteet jaetaan ilmaiseksi, niiden on oltava osa erityisesti haavoittuville väestönosille tarkoitettuja ravitsemusohjelmia tai ne on jaettava korvauksena työstä;d) kehityshankkeisiin, -ohjelmiin tai ravitsemusohjelmiin liittyvät elintarvikeaputoimet voivat perustua monivuotiseen ohjelmien valmisteluun;e) toimitettujen tuotteiden on ensisijaisesti vastattava vastaanottajien tarpeita. Näitä tuotteita valittaessa olisi otettava huomioon erityisesti kustannusten suhde tuotteiden erityiseen ravintoarvoon sekä tämän valinnan vaikutus kulutustottumuksiin;f) jos vastaanottavan AKT-valtion elintarviketilanteen kehitys on sellainen, että on toivottavaa korvata koko elintarvikeapu tai sen osa tätä kehitystä vahvistavilla toimilla, voidaan toteuttaa korvaavia toimia taloudellisen ja teknisen avun muodossa yhteisön asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Näistä toimista päätetään kyseisen AKT-valtion pyynnöstä;g) kuluttajien tottumusten mukaisten tuotteiden toimittamiseksi, tuotteiden toimituksen nopeuttamiseksi kiireellisen toiminnan tapauksissa tai elintarviketurvan parantamiseksi voidaan elintarvikeapuostot tehdä yhteisössä, vastaanottajamaassa, toisessa AKT-valtiossa tai toisessa kehitysmaassa, mieluiten samalla maantieteellisellä alueella.

52 artikla

Tämän luvun määräyksiä täytäntöön pantaessa olisi erityisesti autettava vähiten kehittyneitä valtioita ja sisämaa- ja saarivaltioita täysimääräisesti hyödyntämään tämän luvun määräyksiä. Kyseisten valtioiden pyynnöstä kiinnitetään erityistä huomiota:- vähiten kehittyneiden AKT-valtioiden erityisongelmiin, jotta niiden määrittelemät politiikat ja strategiat elintarvikeomavaraisuuden ja -turvan vahvistamiseksi voitaisiin toteuttaa. Tässä yhteydessä yhteistyö koskee erityisesti tuotantoa (mukaan lukien fyysisten, teknisten ja taloudellisten tuotantopanosten toimittaminen), kuljetusta, kaupan pitämistä, pakkaamista ja varastoinnin perusrakenteiden luomista;- varmuusvarastointijärjestelmän luomista sisämaassa sijaitseviin AKT-valtioihin toimituskatkojen vaaran torjumiseksi;- maataloustuotteiden tuotannon monipuolistamiseen ja AKT-saarivaltioiden elintarviketurvan parantamiseen.

53 artikla

1. Maatalouden ja maaseudun teknisen yhteistyön keskus on AKT-valtioiden käytettävissä ja tarjoaa niille tietoja, tutkimuksia, koulutusta ja innovaatioita maatalouden ja maaseudun kehittämisen ja neuvontapalvelujen alalla.Se toimii toimivaltuuksiensa mukaisesti läheisessä yhteistyössä tässä yleissopimuksessa mainittujen toimielinten kanssa.2. Keskuksella on seuraavat tehtävät:a) huolehtia AKT-valtioiden pyynnöstä maataloustuotantoa ja maaseudun kehitystä edistäviä menetelmiä ja keinoja koskevan tieteellisen ja teknisen tiedon jakamisesta sekä sen omalla toiminta-alueella laadittavien alueellisten ohjelmien tieteellisestä ja teknisestä tuesta;b) tukea sitä, että AKT-valtiot kehittävät niin kansallisella kuin alueellisellakin tasolla omia tuotantoon, hankintaan sekä tieteelliseen ja tekniseen tiedonvaihtoon liittyviä valmiuksiaan maatalouden, maaseudun kehittämisen ja kalastuksen alalla;c) ohjata AKT-valtioiden tietojen toimittamista koskevat pyynnöt toimivaltaisille elimille tai vastata suoraan tällaisiin pyyntöihin;d) helpottaa AKT-valtioiden alueellisten ja kansallisten tietopalvelukeskusten ja tutkimuslaitosten maatalouden ja maaseudun kehittämisen ongelmia koskevien tieteellisten ja teknisten julkaisujen saantia ja yhteisön ja AKT-valtioiden tietopankkien käyttöä;e) yleisesti helpottaa AKT-valtioiden mahdollisuuksia hyödyntää yhteisössä ja AKT-valtioissa sijaitsevien kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten toimielinten, erityisesti maatalouden ja maaseudun kehitystä koskevien teknisten kysymysten osalta toimivaltaisten toimielinten, työn tuloksia, ja ylläpitää yhteyksiä näihin toimielimiin;f) edistää maatalouden ja maaseudun kehityksen eri osapuolten, erityisesti tutkijoiden, kouluttajien, teknikoiden ja neuvojien, välistä maatalouden ja maaseudun kehitystoiminnan tuloksia koskevaa tiedonvaihtoa;g) tukea ja avustaa erikoisasiantuntijoiden, tutkijoiden, suunnittelijoiden ja kehitystyöstä vastaavien henkilöiden kokousten järjestämistä, jotta nämä voivat vaihtaa tietoja erityisissä ympäristöolosuhteissa saaduista kokemuksista;h) helpottaa AKT-valtioiden koulutus- ja neuvontahenkilöstön mahdollisuuksia hankkia tietoa, jota se tarvitsee selviytyäkseen tehtävistään ja ohjatakseen erityiskoulutusta koskevat pyynnöt olemassa oleville toimielimille;i) osaltaan helpottaa käytettävissä olevien tieteellisten ja teknisten tietojen mukauttamista AKT-valtioiden kehitys-, neuvonta- ja koulutustyöstä vastaavien tarpeisiin, maaseudun lukutaitokampanjat mukaan lukien;j) helpottaa tieteellisten ja teknisten tietojen jakamista niiden yhdistämiseksi maatalouden ja maaseudun kehitysstrategioihin kehityksen ensisijaisten vaatimusten mukaisesti.3. Toiminnassaan keskuksen on kiinnitettävä erityistä huomiota vähiten kehittyneiden maiden tarpeisiin.4. Suoriutuakseen tehtävistään keskus käyttää tukenaan alueellisella ja kansallisella tasolla olemassa olevia hajautettuja tietoverkkoja. Tällaisia verkkoja rakennetaan asteittain ja tehokkaasti sitä mukaa kuin ne katsotaan tarpeellisiksi ja mahdollisuuksien mukaan parhaiten tarkoitukseen sopivien toimielinten ja laitosten tuella.5. Suurlähettiläskomitea on keskusta valvova viranomainen. Se määrää keskuksen toimintasäännöt ja sen talousarvion hyväksymismenettelyn. Talousarvion rahoitus järjestetään tässä yleissopimuksessa esitettyjen kehitysrahoitusyhteistyötä koskevien sääntöjen mukaisesti.6. a) Keskusta johtaa suurlähettiläskomitean nimittämä johtaja.b) Keskuksen johtajaa avustaa suurlähettiläskomitean vahvistamassa talousarviossa henkilökunnan määrälle asetettuja rajoja noudattaen palkattu henkilökunta.c) Keskuksen johtaja esittää suurlähettiläskomitealle kertomuksen keskuksen toiminnasta.7. a) Perustetaan neuvoa-antava, maatalouden ja maaseudun kehittämisen asiantuntijoista yhtäläisen edustuksen perusteella koottu komitea, jonka tarkoituksena on antaa keskuksen johtajalle teknistä ja tieteellistä tukea AKT-valtioiden ongelmiin soveltuvien ratkaisujen selvittämisessä, erityisesti parantaa niiden mahdollisuuksia maatalouden ja maaseudun kehittämistä koskevien tietojen, teknisten innovaatioiden, tutkimuksen ja koulutuksen hyödyntämiseen, sekä suunnitella keskuksen toimintaohjelmat.b) Suurlähettiläskomitea nimeää neuvoa-antavan komitean jäsenet vahvistamiensa menettelytapojen ja perusteiden mukaisesti.2 lukuKuivuuden ja aavikoitumisen torjuminen

54 artikla

AKT-valtiot ja yhteisö tunnustavat, että tietyillä AKTvaltioilla on huomattavia alueelle ominaisesta kuivuudesta ja kasvavasta aavikoitumisesta aiheutuvia ongelmia, jotka ovat esteenä kaikille kehityspyrkimyksille, erityisesti ensisijaiselle pyrkimykselle saavuttaa elintarvikeomavaraisuus ja turva.Molemmat osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että kuivuuden ja aavikoitumisen torjunta on monille AKT-valtioille suuri haaste, josta riippuu niiden kehityspolitiikan onnistuminen.

55 artikla

Tilanteen korjaaminen ja tällaisten vitsauksien vaivaamien tai uhkaamien maiden kestävä kehitys edellyttävät sellaista politiikkaa, joka edistää luonnollisen ympäristön ennallistamista ja luonnonvarojen sekä väestön ja eläimistön välistä tasapainoa, erityisesti paremman vesivarojen hoidon, asianmukaisen maataloustoiminnan, maa- ja metsätaloudellisen ja metsitystoiminnan sekä aavikoitumista aiheuttavien syiden ja käytäntöjen torjumisen avulla.

56 artikla

Ekologisen tasapainon palauttamisen nopeuttaminen edellyttää, että kaikkiin maatalouden ja maaseudun kehittämistoimiin on sisällyttävä kuivuuden ja aavikoitumisen torjuntaa koskeva osa, johon kuuluu muun muassa:1) - sellaisten maa- ja metsätaloudellisten järjestelmien laajentaminen, joissa yhdistyy maanviljelys ja metsänhoito sekä paikallisiin olosuhteisiin paremmin sopeutuvien kasvilajien tutkimus ja kehittäminen,- sellaisten soveltuvien menetelmien käyttöönotto, joiden tavoitteena on maatalousmaan, viljelymaan ja luonnonlaidunten tuottavuuden lisääminen ja säilyttäminen eroosion eri muotojen torjumiseksi,- huonontuneiden maiden parantaminen metsityksen tai maaperän parantamisen avulla, sekä hoitotoimet, joissa saavutettujen tulosten turvaamiseksi otetaan mahdollisimman laajasti huomioon se väestö ja ne viranomaiset, joihin ne vaikuttavat;2) sellaisten toimien kehittäminen, joiden avulla voidaan säästää puuta energialähteenä tehostamalla tutkimusta, käyttämällä uusia ja uusiutuvia energialähteitä, kuten tuulivoimaa, aurinkoenergiaa ja biomassaa ja antamalla näiden käyttöä koskevaa neuvontaa, sekä käyttämällä parannettuja, enemmän lämpöä tuottavia uuneja;3) metsävarojen järkevä kehittäminen ja hoito laatimalla kansallisella tai alueellisella tasolla metsävarojen mahdollisimman hyvään käyttöön tähtääviä metsänhoitosuunnitelmia;4) asianomaiselle väestölle suunnattujen, kuivuuden ja aavikoitumisen ilmiöitä koskevien valistus- ja koulutustoimien jatkaminen sekä mahdollisia torjuntakeinoja koskeva neuvonta;5) yhteensovitetut yhteistyötoimet, joilla pyritään 1 4 kohdassa tarkoitettujen toimintojen tulosten avulla turvaamaan sopiva ekologinen tasapaino luonnonvarojen ja väestön sekä eläimistön välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tasapainoisen taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen tavoitteita.

57 artikla

Toteutettavia ja tarvittaessa tutkimuksin tuettavia toimia ovat erityisesti:1) aavikoitumisilmiöiden tuntemuksen ja ennustamisen kehittäminen tarkkailemalla kentällä tapahtuvaa kehitystä muun muassa kaukokartoitusta ja saatuja tuloksia hyödyntäen sekä opettelemalla paremmin ymmärtämään ihmisen elinympäristön ajallisia ja paikallisia muutoksia;2) pohjavesivarojen ja niiden uusiutumiskyvyn kartoittaminen vedensaannin ennustettavuuden parantamiseksi, pinta- ja pohjaveden käyttö ja näiden vesivarojen käytön parantaminen erityisesti patojen tai muiden aiheellisten järjestelyiden avulla, joilla pyritään tyydyttämään ihmisten ja eläinten vedentarve, sekä sääennusteiden kehittäminen;3) pensaspalojen ja metsien tuhoutumisen ehkäisy- ja torjuntajärjestelmän käyttöönotto.

III OSASTOKALASTUKSEN KEHITTÄMINEN

58 artikla

AKT-valtiot ja yhteisö tunnustavat, että on tarpeen kiireisesti edistää AKT-valtioiden kalavarojen kehittämistä niin koko kalastusalan kehittämiseksi kuin kummankin osapuolen talousalojen yhteisten etujen edistämiseksi.Tämän alan yhteistyöllä pyritään edistämään AKT-valtioiden mahdollisimman hyvää kalastusvarojen hyödyntämistä, ja tunnustetaan sisämaavaltioiden oikeudet osallistua meren kalavarojen hyödyntämiseen ja rantavaltioiden oikeus harjoittaa lainkäyttövaltaansa niiden yksinomaisilla talousvyöhykkeillä oleviin meren elollisiin luonnonvaroihin voimassa olevan kansainvälisen oikeuden ja erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien kolmannen merioikeuskonferenssin ehdotusten mukaisesti.

59 artikla

AKT-valtioiden kalavarojen hyödyntämisen kehittämisen edistämiseksi kaikkia tässä yleissopimuksessa määrättyjä avustus- ja yhteistyömekanismeja sovelletaan kalastusalaan, erityisesti kolmannen osan III osastossa määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaista taloudellista ja asiantuntija-apua.Tällä yhteistyöllä on seuraavat ensisijaiset tavoitteet:- parantaa ympäristön ja luonnonvarojen tuntemusta;- lisätä keinoja, joilla suojellaan kalavaroja ja tarkkaillaan niiden järkevää hyödyntämistä;- lisätä AKT-valtioiden osallistumista niiden omilla talousvyöhykkeillä sijaitsevien avomeren kalavarojen hyödyntämiseen;- edistää AKT-valtioiden kalavarojen ja sellaisten avomeren kalavarojen järkevää hyödyntämistä, joiden osalta AKT-valtioilla ja yhteisöllä on yhteisiä etuja;- lisätä kalastuksen mukaan lukien vesiviljelyn, muun kuin teollisen kalastuksen ja sisävesikalastuksen panosta maaseudun kehittämisessä painottamalla kalastuksen merkitystä elintarviketurvan vahvistamisessa sekä kyseisten yhteisöjen ravitsemuksen ja sosiaalistaloudellisten olosuhteiden parantamisessa; tämä edellyttää muun muassa naisten työn osuuden tunnustamista ja tukemista pyynnin jälkeisessä ja kaupan pitämisen vaiheessa;- lisätä kalastuksen panosta teollisuuden kehittämisessä kalansaaliita, tuotantoa, jalostusta ja vientiä kasvattamalla.

60 artikla

Yhteisön kalastuksen kehittämiseen antamaan tukeen kuuluu muun muassa seuraaville aloille annettava tuki:a) kalastustuotteiden tuotanto, mukaan lukien kalastusalusten, -laitteiden ja -kaluston hankinta, maaseutuyhteisöjen ja kalateollisuuden tarvitsemien perusrakenteiden kehittäminen ja vesiviljelyhankkeiden tukeminen erityisesti avaamalla erityisiä puiteluottoja sopiville AKT-valtioiden toimielimille, joiden tehtävänä on huolehtia jälleenlainauksesta asianomaisille henkilöille;b) kalastuksen hoito ja suojelu, mukaan lukien kalavarojen ja vesiviljelymahdollisuuksien arviointi; ympäristönhoidon ja -valvonnan parantaminen ja AKT-rantavaltioiden valmiuksien kehittäminen yksinomaisen talousvyöhykkeensä kalavarojen järkeväksi hoitamiseksi;c) kalastustuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen, mukaan lukien jalostus-, pyynti- ja jakelutoimintojen ja kaupan pitämisen kehittäminen; pyynnin jälkeisen hävikin vähentäminen ja kalan hyötykäytön ja kalastustuotteisiin perustuvan ravitsemuksen lisäämiseen tarkoitettujen ohjelmien edistäminen.

61 artikla

Kalavarojen kehittämistä koskevassa yhteistyössä on kiinnitettävä erityistä huomiota AKT-kansalaisten koulutustarpeisiin kaikilla kalastuksen aloilla, ATK-valtioiden tutkimusmahdollisuuksien kehittämiseen ja vahvistamiseen sekä AKT-valtioiden keskinäisen ja alueellisen yhteistyön edistäminen kalastuksen hoidon ja kehittämisen alalla.

62 artikla

Sovellettaessa 60 ja 61 artiklaa olisi huolehdittava erityisesti, että vähiten kehittyneillä AKT-valtioilla ja niillä AKT-valtioilla, jotka ovat sisämaa- tai saarivaltioita, on mahdollisuus kehittää mahdollisimman tehokkaasti kykyjään hoitaa omia kalavarojaan.

63 artikla

AKT-valtiot ja yhteisö tunnustavat, että on tarpeen toimia yhteistyössä joko suoraan, alueellisesti tai kansainvälisten järjestöjen välityksellä meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisen ja mahdollisimman hyvän käytön edistämiseksi.

64 artikla

Yhteisö ja AKT-valtiot tunnustavat, että rantavaltioilla on oikeus käyttää suvereniteettioikeuksiaan omien talousvyöhykkeidensä kalavarojen tutkimiseksi, hyödyntämiseksi, säilyttämiseksi ja hoitamiseksi voimassa olevan kansainvälisen oikeuden mukaisesti. AKT-valtiot tunnustavat, että yhteisön kalastuslaivastot, jotka toimivat laillisesti AKT-valtioiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä, voivat osaltaan edistää AKT-valtioiden kalastusmahdollisuuksien kehittämistä sekä AKT-rantavaltioiden yleistä taloudellista kehitystä. Näin ollen AKT-valtiot tuovat julki halunsa neuvotella yhteisön kanssa kalastussopimuksista, joilla pyritään takaamaan molemmin puolin tyydyttävät edellytykset yhteisön jäsenvaltion lipun alla purjehtivien alusten kalastustoiminnalle.AKT-valtiot eivät saa tällaisia sopimuksia tehtäessä tai täytäntöön pantaessa millään tavoin syrjiä yhteisöä tai sen jäsenvaltioita, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kehitysmaan samalla maantieteellisellä alueella tekemien erityissopimusten soveltamista, vastavuoroiset kalastussopimukset mukaan lukien. Vastaavasti yhteisö ei saa syrjiä AKT-valtioita.

65 artikla

Jos AKT-valtiot, jotka sijaitsevalla samalla osa-alueella kuin alueet, joissa sovelletaan Euroopan talousyhteisön perustamissopimusta, haluavat harjoittaa kalastusta vastaavalla kalastusvyöhykkeellä, yhteisö ja kyseiset AKTvaltiot käynnistävät neuvottelut kalastussopimuksen tekemiseksi 64 artiklan mukaisesti, ottaen huomioon niiden erityisen sijainnin alueella ja tavoitteen lujittaa näiden alueiden ja läheisten AKT-valtioiden välistä alueellista yhteistyötä.

66 artikla

Yhteisö ja AKT-valtiot tunnustavat alueellisen näkökulman arvon tarkasteltaessa pääsyä kalastusvyöhykkeille ja tukevat AKT-rantavaltioiden aloitteita, jotka tähtäävät kalastusalusten pääsyä kalastusvyöhykkeille koskeviin yhdenmukaisiin sopimuksiin.

67 artikla

Yhteisö ja AKT-valtiot sopivat toteuttavansa kaikki aiheelliset toimet kalastusalan yhteistyöpyrkimysten tehokkuuden varmistamiseksi tämän yleissopimuksen mukaisesti, ottaen huomioon erityisesti yhteisen julistuksen kalastustuotteiden alkuperästä.Yhteisön markkinoille vietävien kalastustuotteiden osalta on otettava aiheellisella tavalla huomioon, mitä 358 artiklassa määrätään.

68 artikla

Molemminpuolin tyydyttävät edellytykset, joihin viitataan 64 artiklassa, koskevat erityisesti kyseisten AKT-valtioiden kahdenvälisten sopimusten mukaisesti saamien korvausten luonnetta ja suuruutta.Nämä korvaukset suoritetaan kaikkien tämän yleissopimuksen kolmannen osan III osaston mukaisesti toteutettavien kalastusalan hankkeita koskevien avustusten lisäksi.Korvausten suorittamisesta vastaa osittain yhteisö, osittain laivanvarustajat, ja ne suoritetaan taloudellisina korvauksina, joihin voi sisältyä lupamaksuja sekä tarvittaessa muita kalastussopimuksen osapuolten sopimia osia, kuten osasaaliin pakollinen luovutus, AKT-kansalaisten työllistäminen, tarkkailijoiden läsnäolo aluksilla, teknologian siirto sekä tutkimus- ja koulutustuki.Korvausten on oltava suhteessa kyseisten AKT-valtioiden yksinomaisen talousvyöhykkeen tarjoamien kalastusmahdollisuuksien laajuuteen ja arvoon.Laajasti vaeltavien lajien osalta niitä koskevissa sopimusvelvoitteissa, taloudelliset korvaukset mukaan lukien, on lisäksi otettava huomioon tällaisen kalastuksen erityisluonne.Yhteisö toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että sen alukset noudattavat neuvoteltujen sopimusten määräyksiä sekä kyseisen AKT-valtion lakeja ja asetuksia.

IV OSASTOYHTEISTYÖ PERUSHYÖDYKKEIDEN ALALLA

69 artikla

AKT ETY-yhteistyössä perushyödykkeiden alalla otetaan huomioon:- monien AKT-valtioiden talouden suuri riippuvuus perushyödykkeiden viennistä;- näiden valtioiden useimmissa tapauksissa heikkenevä vientitilanne, joka on enimmäkseen seurausta maailmanmarkkinahintojen epäsuotuisasta kehityksestä;- useilla perushyödykealoilla niin AKT-valtioiden omassa taloudessa kuin kansainvälisellä tasolla ja erityisesti yhteisössä ilmenevien ongelmien rakenteellinen luonne.

70 artikla

Yhteisö ja AKT-valtiot tunnustavat, että tarvitaan yhteisiä ponnistuksia monilla perushyödykealoilla ilmenevien rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi, ja pitävät tällä alalla yhteistyönsä tärkeimpinä tavoitteina:- monipuolistaa AKT-valtioiden taloutta sekä laajaalaisesti että toimialakohtaisesti erityisesti jalostusta, kaupan pitämistä, jakelua ja kuljetusta (JKJK:ta) kehittämällä;- parantaa AKT-valtioiden perushyödykkeiden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla niiden tuotanto-, kaupan pitämisen ja jakelumenetelmien uudelleenjärjestelyn ja järkiperäistämisen avulla.Yhteisö ja AKT-valtiot sitoutuvat käyttämään kaikkia aiheellisia keinoja, jotta nämä tavoitteet voidaan saavuttaa mahdollisimman hyvin; tätä varten ne sopivat tämän yleissopimuksen välineiden ja voimavarojen käyttämisestä yhteensovitetulla tavalla.

71 artikla

Edellä 70 artiklassa määritettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi on perushyödykeyhteistyö, erityisesti JKJK, suunniteltava ja toteutettava AKT-valtioiden vahvistaman tärkeysjärjestyksen mukaisesti ja näiden valtioiden määrittelemiä strategioita ja politiikkaa tukien.

72 artikla

Perushyödykkeiden alan yhteistyötoimilla kehitetään kansainvälisiä, alueellisia ja kansallisia markkinoita; näitä toimia toteutetaan yleissopimuksen, ja erityisesti sen kehitysyhteistyörahoitusta koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja menettelytapojen mukaisesti. Yhteistyötoimiin voivat kuulua myös:1) inhimillisten voimavarojen hyödyntäminen, mukaan lukien erityisesti:- kyseisten alojen toimijoille tarkoitetut koulutus- ja harjoitteluohjelmat;- alaan erikoistuneiden kansallisten tai alueellisten koulujen ja oppilaitosten tukeminen;2) ETY:n ja AKT-valtioiden taloudellisten toimijoiden sijoitusten edistäminen kyseisellä alalla, erityisesti:- tiedotus- ja valistustoimet, jotka on suunnattu niille toimijoille, jotka voivat sijoittaa AKT-valtioiden perushyödykkeitä monipuolistaviin ja niiden arvoa lisääviin toimintoihin;- tehokkaampi riskipääoman käyttö sellaisten yritysten osalta, jotka haluavat sijoittaa näihin JKJKtoimintoihin;- asiaa koskevien määräysten soveltaminen sijoitusten edistämisessä, suojelussa, rahoituksessa ja tukemisessa;3) kyseessä olevan alan toimintojen edellyttämien perusrakenteiden ja erityisesti liikenne- ja tietoliikenneverkkojen kehittäminen ja parantaminen.

73 artikla

Pyrkiessään 70 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin sopimuspuolet kiinnittävät huomiota erityisesti seuraavaan:- huolehditaan, että kansallisilta, alueellisilta ja kansainvälisiltä markkinoilta tulevat viestit otetaan aiheellisella tavalla huomioon;- otetaan huomioon toteutettujen toimien taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset;- varmistetaan eri AKT-valtioiden toteuttamien strategioiden entistä suurempi yhdenmukaisuus sekä alueellisesti että kansainvälisesti;- edistetään voimavarojen tehokasta jakamista kyseessä olevien tuotantoalojen toimintojen ja toimijoiden kesken.

74 artikla

Yhteisö ja AKT-valtiot tunnustavat, että on tarpeen varmistaa kansainvälisten perushyödykemarkkinoiden parempi toiminta ja lisätä näiden markkinoiden avoimuutta.Ne vahvistavat haluavansa tehostaa AKT-valtioiden ja yhteisön välisiä neuvotteluja kansainvälisissä yhteyksissä ja kansainvälisissä organisaatioissa, joissa käsitellään perushyödykkeitä.Tätä varten vaihdetaan kumman tahansa osapuolen pyynnöstä näkemyksiä:- voimassa olevien kansainvälisten sopimusten tai hallitusten välisten erityistyöryhmien toiminnasta niiden kehittämiseksi ja niiden tehokkuuden lisäämiseksi, markkinoiden kehitys huomioon ottaen;- kun suunnitellaan kansainvälisen sopimuksen tekemistä tai uusimista tai hallitusten välisen erityisryhmän perustamista.Tällaisen näkemystenvaihdon tarkoituksena on ottaa huomioon kummankin osapuolen edut ja sitä voidaan tarvittaessa käydä perushyödykekomiteassa.

75 artikla

Yhteisö ja AKT-valtiot päättävät perustaa "perushyödykekomitean", jonka tehtävänä on erityisesti osaltaan etsiä ratkaisuja perushyödykkeisiin liittyviin ongelmiin.Perushyödykekomitean tehtävänä on molempien osapuolten edut huomioon ottaen seurata yleissopimuksen yleistä soveltamista perushyödykealalla, ja erityisesti:a) tutkia kaikkia yleissopimuksen mukaisten toimivaltaisten alakomiteoiden sen käsiteltäviksi saattamia, kyseisten tuotteiden AKT-valtioiden ja ETY:n väliseen kauppaan liittyviä yleisiä ongelmia;b) suosittaa toimenpiteitä, joilla nämä ongelmat voidaan ratkaista, ja kehittää tuotanto- ja vientijärjestelmien kilpailukykyä;c) käydä keskusteluja ja vaihtaa tietoja tuotantoa, kulutusta ja kauppaa koskevista lyhyen ja pitkän aikavälin näkymistä ja ennusteista.

76 artikla

Perushyödykekomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa ministeritasolla. Sen työjärjestyksen vahvistaa ministerineuvosto. Se muodostuu AKT-valtioiden ja yhteisön edustajista, jotka nimeää ministerineuvosto. Sen toimintaa valmistellaan suurlähettiläskomiteassa perushyödykekomitean työjärjestyksessä vahvistettujen menettelytapojen mukaisesti.

V OSASTOTEOLLISUUDEN KEHITTÄMINEN SEKÄ VALMISTUS JA JALOSTUS

77 artikla

AKT-valtioiden teollisuuden kehittämistä koskevien tavoitteiden saavuttamisen helpottamiseksi olisi huolehdittava sellaisen yhteisen ja kestävän kehitysstrategian luomisesta, joka yhdistää eri alojen toiminnat toisiinsa. Maataloutta ja maaseudun kehittämistä, valmistusta, kaivostoimintaa, energiaa, perusrakenteita ja palveluja koskevat alakohtaiset strategiat olisi siis suunniteltava siten, että edistetään näiden alojen sisäistä ja välistä vuorovaikutusta, jotta paikallinen arvonlisäys on mahdollisimman suuri ja voidaan luoda siinä määrin kuin mahdollista tosiasiallinen mahdollisuus valmistettujen tuotteiden vientiin ja turvata samalla ympäristönsuojelu ja luonnonvarojen suojelu.Näihin tavoitteisiin pyrkiessään sopimuspuolet panevat täytäntöön teollista yhteistyötä koskevien erityismääräysten lisäksi kauppajärjestelmää, AKT-valtioiden tuotteiden kaupan edistämistä sekä yksityisiä sijoituksia koskevia määräyksiä.

78 artikla

Teollisen yhteistyön, joka on tärkeä teollisuuden kehittämisen väline, tavoitteena on:a) luoda perusta ja puitteet yhteisön ja AKT-valtioiden tehokkaalle yhteistyölle valmistuksen ja jalostuksen, kivennäis- ja energiavarojen hyödyntämisen sekä liikenteen ja viestinnän aloilla;b) edistää teollisuusyritysten kehitykselle sekä paikallisille ja ulkomaisille sijoituksille otollisten olosuhteiden luomista;c) parantaa sellaisten olemassa olevien teollisuusyritysten valmiuksien hyödyntämistä ja kunnostaa sellaisia olemassa olevia yrityksiä, jotka voivat olla elinkelpoisia vahvistamalla AKT-valtioiden talouksien tuotantokykyä;d) kannustaa AKT-valtioiden kansalaisia perustamaan yrityksiä ja osallistumaan yritysten toimintaan, erityisesti sellaisten pienten ja keskisuurten yritysten perustamista, jotka tuottavat ja/tai käyttävät paikallisia tuotantopanoksia; tukea uusia ja vahvistaa olemassa olevia yrityksiä;e) tukea sellaisen uuden teollisuuden perustamista, joka tuottaa kannattavalla tavalla hyödykkeitä paikallisille markkinoille ja takaa muun kuin perinteisen vientialan kasvun siten, että valuuttatulot kasvavat, sekä luoda työtilaisuuksia ja kohottaa reaalituloja;f) kehittää yhteisön ja AKT-valtioiden välille yhä läheisempiä suhteita teollisuuden alalla ja kannustaa entistä enemmän erityisesti AKT-valtioiden ja ETY:n teollisten yhteisyritysten nopeaa luomista;g) tukea AKT-valtioiden ammatillisia yhteisöjä sekä muita toimielimiä, jotka käsittelevät teollisuusyrityksiä tai yritysten kehittämistä koskevia asioita.

79 artikla

Yhteisö antaa apuaan AKT-valtioille niiden toimielinten kehittämiseksi, niiden rahoituslaitosten vahvistamiseksi sekä niiden teollisuuteen liittyvien perusrakenteiden luomiseksi, kunnostamiseksi ja parantamiseksi. Yhteisö tukee AKT-valtioita myös niiden teollisuuden rakenteiden yhdentämispyrkimyksissä alueellisella ja alueiden välisellä tasolla.

80 artikla

Yhteisö antaa AKT-valtion hakemuksesta kaiken tasoista teollisen koulutuksen alalla tarvittavaa apua, erityisesti sellaista apua, joka koskee teollisen koulutuksen tarpeiden arviointia ja niitä vastaavien ohjelmien luomista, AKT-valtioiden kansallisten tai alueellisten teollisten koulutuslaitosten perustamista ja toimintaa, AKT-valtioiden kansalaisten koulutusta asianmukaisissa laitoksissa, yhteisössä tai AKT-valtioissa tapahtuvaa työpaikkakoulutusta sekä yhteisön ja AKT-valtioiden teollisten koulutuslaitosten ja AKT-valtioiden teollisten koulutuslaitosten sekä niiden ja muiden kehitysmaiden vastaavien laitosten välillä.

81 artikla

Teollisuuden kehittämistavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö tukee kaikenlaisten sellaisten elinkelpoisten teollisuusyritysten luomista ja laajentamista, joita AKT-valtiot pitävät tavoitteidensa toteutumisen ja ensisijaisina pitämiensä teollistamista koskevien asioiden kannalta tärkeinä.Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota seuraaviin alueisiin:i) perushyödykkeiden valmistus ja jalostus:a) raaka-aineita kansallisella tai alueellisella tasolla vientiin jalostava teollisuus;b) paikallisiin tarpeisiin perustuva ja paikallisia voimavaroja hyödyntävä, kansallisiin ja alueellisiin markkinoihin keskittyvä ja ensisijaisesti pieni tai keskisuuri teollisuus; maatalouden nykyaikaistamiseen, maataloustuotannon tehokkaaseen jalostukseen ja maatalouden tuotantopanosten ja työkalujen valmistukseen suuntautunut teollisuus;ii) koneenrakennusteollisuus, metallurginen ja kemianteollisuus:a) ensisijaisesti AKT-valtioiden olemassa olevien tehtaiden ja laitteiden ylläpidon varmistamiseksi perustetut, työkaluja ja laitteita valmistavat koneenrakennusyritykset. Näiden yritysten olisi tuettava ensisijaisesti valmistus- ja jalostusalaa, tärkeitä vientialoja sekä perustarpeita tyydyttäviä pieniä ja keskisuuria yrityksiä;b) metallurginen teollisuus, joka harjoittaa AKTvaltioiden kaivostuotteiden jatkojalostusta AKTvaltioiden mekaanisen ja kemianteollisuuden tarpeisiin;c) kemianteollisuus, erityisesti pieni ja keskisuuri, joka huolehtii muulle teollisuudelle, samoin kuin maatalouteen ja terveydenhuoltoon tarkoitettujen kivennäistuotteiden jatkojalostuksesta;iii) teollisuuskapasiteetin parantaminen ja hyödyntäminen: mahdollisesti elinkelpoisen teollisuuskapasiteetin kunnostus, parempi hyödyntäminen, tervehdyttäminen, uudelleenjärjestely ja kunnossapito. Tällöin olisi annettava etusija teollisuudelle, jonka tuotteissa on hyvin vähän maahantuotuja osia, ja jolla on vaikutusta sitä edeltäviin ja sen jälkeisiin vaiheisiin sekä suotuisa vaikutus työllisyyteen. Parannustoiminnalla olisi pyrittävä luomaan kunnostettujen yritysten elinkelpoisuudelle tarvittavat olosuhteet.

82 artikla

Yhteisö auttaa AKT-valtioita kehittämään tämän yleissopimuksen voimassaoloaikana ensisijaisesti 81 artiklassa tarkoitettua elinkelpoista teollisuutta kunkin AKT-valtion voimavarojen ja päätösten mukaan ottaen huomioon niiden käytettävissä olevat varat sekä teollisten rakenteiden mukauttamisen sopimuspuolten välillä ja maailmassa tapahtuviin muutoksiin.

83 artikla

Yhteisö osallistuu keskinäisen edun hengessä AKT-valtioiden ja ETY:n välisen sekä AKT-valtioiden yritysten keskinäisen yhteistyön kehittämiseen tiedotustoiminnan ja teollisuutta edistävän toiminnan avulla.Tällaisen toiminnan tavoitteena on tehostaa säännöllistä tietojenvaihtoa, järjestää teollisuuden alalla tarvittavat yhteisön ja AKT-valtioiden teollisuuspolitiikan päätöksentekijöiden, teollisuuden edistäjien ja taloudellisten toimijoiden väliset suhteet, tehdä tutkimuksia, erityisesti soveltuvuustutkimuksia, helpottaa AKT-valtioiden teollisuuden edistämisestä vastaavien toimielinten perustamista ja toimintaa ja edistää yhteissijoituksia, alihankkijasopimuksia ja kaikkia muita yhteisön jäsenvaltioiden ja AKTvaltioiden yritysten välisen yhteistyön muotoja.

84 artikla

Yhteisö osallistuu pienten ja keskisuurten yritysten perustamiseen ja kehittämiseen käsityö-, kauppa-, palvelu- ja teollisuusalalla ottaen huomioon toisaalta sen tärkeän aseman, joka näillä yrityksillä on nykyaikaisilla ja epävirallisilla aloilla muodostamansa monipuolisen talousverkoston vuoksi sekä AKT-valtioiden yleisessä kehityksessä, ja ottaen huomioon toisaalta näiden yritysten tarjoamat edut ammatillisten taitojen hankinnan, asianmukaisen teknologian integroidun siirron ja soveltamisen sekä paikallisen työvoiman parhaan hyödyntämisen alalla. Yhteisö tukee myös alakohtaista arviointia ja toimintaohjelmien luomista, tarvittavien perusrakenteiden luomista, samoin kuin tiedottamista, teollisuuden edistämistä, neuvontaa, koulutusta, luottoja tai takuita ja teknologian siirtoa tarjoavien toimielinten vahvistamista ja toimintaa.Yhteisö ja AKT-valtiot edistävät jäsenvaltioiden ja AKTvaltioiden pienten ja keskisuurten yritysten välistä yhteistyötä ja yhteyksiä.

85 artikla

AKT-valtioiden auttamiseksi niiden kehittäessä teknologista perustaansa ja omia kykyjään tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen sekä sellaisin edellytyksin tapahtuvan teknologian hankinnan, siirron ja mukauttamisen helpottamiseksi, joiden avulla teknologiasta saadaan mahdollisimman suuri hyöty ja kustannukset voidaan vähentää mahdollisimman pieniksi, yhteisö on valmis kehitysrahoitusyhteistyön välinein tukemaan erityisesti:a) teollisuuteen liittyvien tieteellisten ja teknisten perusrakenteiden luomista ja vahvistamista AKT-valtioissa;b) tutkimus- ja kehitysohjelmien laatimista ja toteuttamista;c) AKT-valtioiden, yhteisön, jäsenvaltioiden ja muiden maiden tutkimuslaitosten, korkeakoulujen ja yritysten välisten yhteistyömahdollisuuksien yksilöimistä ja luomista;d) soveltuvan paikallisen teknologian vahvistamiseen ja asianmukaisen ulkomaisen, erityisesti muista kehitysmaista peräisin olevan, teknologian hankintaan tarkoitettujen toimintojen luomista ja edistämistä;e) teollisuusteknologian yksilöintiä, arviointia ja hankintaa, mukaan lukien neuvottelut teknologian, patenttien ja muun ulkomaisen teollisuusomaisuuden hankkimiseksi edullisin ehdoin erityisesti rahoituksena ja/tai muina aiheellisina järjestelyinä yhdessä yhteisössä sijaitsevien yritysten ja toimielinten kanssa;f) AKT-valtioille annettavaa neuvontaa teknologian siirtoa koskevien säännösten valmistelua ja saatavissa olevien tietojen hankintaa varten erityisesti, kun on kyse teknologiasopimusten ehdoista, teknologian laadusta ja lähteistä sekä AKT-valtioiden ja muiden maiden tiettyjen teknologioiden käytöstä saamista kokemuksista;g) AKT-valtioiden keskinäisen sekä AKT-valtioiden ja muiden kehitysmaiden välisen teknologisen yhteistyön edistämistä, mukaan lukien tutkimus- ja kehitysyksikköjen tukeminen erityisesti aluetasolla, kaikkien näillä valtioilla olevien erityisen sopivien tieteellisten ja teknisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi;h) kaikin mahdollisin tavoin yhteisössä saatavilla olevien asiakirjalähteiden ja muiden tietolähteiden saatavuuden ja käytön helpottamista.

86 artikla

Jotta AKT-valtiot voisivat täysimääräisesti hyödyntää kauppajärjestelmää ja muita tämän yleissopimuksen määräyksiä, toteutetaan niin yhteisön kuin muillakin ulkomaisilla markkinoilla toimia AKT-valtioiden teollisuustuotteiden kaupan pitämisen edistämiseksi, samoin kuin toimia AKT-valtioiden keskinäisen teollisuustuotteiden kaupan edistämiseksi ja kehittämiseksi. Nämä toimet koskevat erityisesti markkinatutkimuksia, kaupan pitämistä, valmistettujen tuotteiden laatua ja standardisointia 229 ja 230 artiklan mukaisesti sekä 135 ja 136 artikla huomioon ottaen.

87 artikla

1. Suurlähettiläskomitean valvonnassa teollisuuden yhteistyökomitean tehtäviin kuuluu:a) tarkkailla tässä yleissopimuksessa määrätyn teollisen yhteistyön kokonaisohjelman edistymistä ja tarvittaessa antaa suurlähettiläskomitealle suosituksia; tämän mukaisesti se tutkii 327 artiklassa tarkoitetut teollisen yhteistyön edistymistä ja sijoitusvirtojen kasvua koskevat kertomukset ja antaa niistä lausunnon sekä seuraa säännöllisesti Euroopan investointipankin, jäljempänä "pankki", komission, Teollisuuden kehittämiskeskuksen, jäljempänä "TKK", ja AKT-valtioiden muiden teollisuushankkeiden toteutuksesta vastaavien viranomaisten menettelyjä mahdollisimman hyvän yhteensovittamisen takaamiseksi;b) tutkia AKT-valtioiden tai yhteisön sen käsiteltäviksi antamat teollista yhteistyöpolitiikkaa koskevat ongelmat ja kysymykset ja valmistella asianmukaiset ehdotukset;c) järjestää yhteisön tai AKT-valtioiden pyynnöstä tutkimus AKT-valtioiden ja jäsenvaltioiden teollisuuspolitiikan kehityssuunnista sekä maailman teollisuuden tilasta, minkä tarkoituksena on yhteistyön parantamisen ja AKT-valtioiden teollisen kehityksen ja siihen liittyvän kaivos- ja energiatoiminnan helpottamisen edellyttämä tietojenvaihto;d) määritellä johtokunnan esityksestä 89 artiklassa tarkoitettu TKK:n yleisstrategia, nimetä neuvoa-antavan komitean jäsenet, nimittää johtaja ja apulaisjohtaja sekä kaksi tilintarkastajaa, jakaa vuosittain rahoituspöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitetut kokonaisvarat sekä hyväksyä talousarvio ja vuositilit;e) tutkia TKK:n vuosikertomusta, samoin kuin kaikkia muita neuvoa-antavan komitean tai johtokunnan antamia kertomuksia arvioidakseen, onko TKK:n toiminta sille tässä yleissopimuksessa asetettujen tavoitteiden mukaista, antaa kertomus suurlähettiläskomitealle ja sen välityksellä ministerineuvostolle sekä suorittaa kaikki muut suurlähettiläskomitean sille antamat tehtävät.2. Ministerineuvosto määrää teollisen yhteistyökomitean kokoonpanon ja sen toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Komitea kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa.

88 artikla

Perustetaan neuvoa-antava neuvosto, jossa molemmat osapuolet ovat yhtäläisesti edustettuina ja joka muodostuu 24:stä liikemaailman edustajasta tai teollisen kehityksen asiantuntemusta omaavasta jäsenestä, sekä tarkkailijoina mukana olevista komission, pankin ja AKT-sihteeristön edustajista, ja jonka tehtävänä on auttaa teollista yhteistyökomiteaa ottamaan huomioon teollisten toimijoiden 87 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja asioita koskevat näkemykset. Neuvosto kokoontuu virallisesti kerran vuodessa.

89 artikla

TKK edistää AKT-valtioiden teollisuusyritysten perustamista ja lujittamista tukemalla erityisesti yhteisön ja AKT-valtioiden taloudellisten toimijoiden yhteisiä aloitteita.Käytännön toimintavälineenä TKK asettaa etusijalle teollisten toimijoiden yksilöimisen elinvoimaisia hankkeita varten, tukee AKT-valtioiden tarpeita vastaavien hankkeiden edistämistä ja täytäntöönpanoa ottaen huomioon erityisesti paikallisten raaka-aineiden jalostuksen kotimaiset ja ulkomaiset markkina-alueet ja hyödyntäen mahdollisimman hyvin AKT-valtioiden tuotannontekijöitä. Myös tällaist