C 415/26

Komission vastaukset kirjallisiin kysymyksiin

(2018/C 415/06)

Kysymykset 1–11

KYSYMYS 2/ COM 1

Michela Giuffrida

Aihe: AKT:n ja EU:n väliset suhteet

Kumppanuutemme on vankka ja perustavaa laatua oleva sekä AKT-maiden että EU:n jäsenvaltioiden kasvun kannalta, mutta haluaisin toistaa, että suhteessamme aivan ensisijainen on taloudellinen näkökohta. Arkaluonteisia seikkoja, kuten ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian kunnioittamista, muuttovirtojen hallintaa, kestävää kasvua ja köyhyyden vähentämistä pidetään usein vähemmän tärkeinä aiheina, kuin taloudellisia kysymyksiä.

Aikooko komissio siis tarkastella tarvetta laajempaan sopimukseen, jossa kiinnitettäisiin huomiota talouskasvun lisäksi myös yhä enemmän edellä mainittuihin osatekijöihin ehdollisuuden periaatteen mukaisesti?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 2/ COM 1

Uutta sopimusta suunnitellaan toteutettavaksi laaja-alaisena sopimuksena, joka kattaa useita näkökohtia EU:n ja 79 AKT-maan välisissä suhteissa. Taloudellinen ulottuvuus on yksi näistä.

Ihmisoikeuksiin, perusvapauksiin, demokratiaan, oikeusvaltioperiaatteeseen ja hyvään hallintotapaan sekä muuttoliikkeeseen ja liikkuvuuteen liittyvillä seikoilla on edelleen keskeinen asema kumppanuudessa, kuten voidaan havaita EU:n neuvotteluvaltuuksista, joissa ne esitetään strategisina painopistealoina.

Mielestämme tulevan sopimuksen olisi sisällettävä määräyksiä, joissa osapuolet toistavat sitoutuvansa edistämään, suojelemaan ja toteuttamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, jotka ovat yleismaailmallisia ja jakamattomia, sekä edistämään demokratian, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltioperiaatteen arvoja ja syrjimättömyyden, yhdenvertaisuuden ja solidaarisuuden periaatteita. Lisäksi osapuolten on sitouduttava kääntämään muuttoliike ja liikkuvuus mahdollisuuksiksi ja tarkasteltava yhdessä tämän alan haasteita.

KYSYMYS 3/ COM 2

Sabine Lösing

Aihe: Talouskumppanuussopimusten tuleva valmistelu ja täytäntöönpano

Talouskumppanuussopimukset ovat keskeinen näkökohta EU:n ja AKT-maiden välisessä Cotonoun sopimuksessa. Talouskumppanuussopimusten ehdoilla edistetään kuitenkin EU:n etuja, ja ne ovat usein haitallisia kumppanimaiden talouksille. Kestävän kehityksen edistämiseksi on tärkeää, että oikeudenmukaisilla kaupan ehdoilla helpotetaan paikallisten toimitusketjujen muodostumista, joista seuraa lisäarvoa AKT-maille. Historiallisesti yksikään maa ei ole kehittynyt kaupan vapauttamisen perusteella siinä muodossa, mitä EU vaatii.

Pyrkiikö komissio tarkastelemaan uudelleen talouskumppanuussopimusten suunnittelua ja täytäntöönpanoa taatakseen oikeudenmukaiset kaupan ehdot AKT-maille?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 3/ COM 2

Cotonoun sopimuksessa vahvistetaan yleistavoitteiksi köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen olennaisina osatekijöinä. Cotonoun puitteissa määrätään myös kehitysyhteistyöstä, mukaan lukien kauppaa tukevasta kehitysyhteistyöstä. Komissio on ehdottanut, että nämä osatekijät säilyvät edelleen talouskumppanuussopimusten puitteina.

Komissio pitää tavoitteinaan tarjontakapasiteetin edistämistä ja arvonlisää AKT-maissa ja -alueilla. Talouskumppanuussopimuksilla edistetään tätä luomalla kauppa- ja investointimahdollisuuksia, joustavia alkuperäsääntöjä ja kehittämistukea. Vaikka kauppasopimuksilla voidaan ottaa käyttöön oikeita kannustimia, niillä ei kuitenkaan itsessään voida luoda taloudellista toimintaa. Tämän vuoksi uuden kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ja päivitetyn kauppaa tukevan avun strategian mukaisesti valtioiden ja alueiden tasolla suunnitellaan kattavia lähestymistapoja kestävien investointien ja työpaikkojen luomiseen.

Komissio seuraa talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoa nähdäkseen miten tavoitteet toteutuvat. Myös määräyksillä talouskumppanuussopimusten säännöllisestä uudelleentarkastelusta pyritään niiden täytäntöönpanon tarkasteluun. Säännöllistä uudelleentarkastelua toteutetaan kumppanimaiden kanssa ja sidosryhmät osallistuvat siihen.

KYSYMYS 7/ COM 3

Jo Leinen

Aihe: Kiinan uutta silkkitietä koskeva aloite (One Belt, One Road (OBOR)) sekä EU:n ja AKT-maiden väliset suhteet

Nyt kun Kiinan uutta silkkitietä koskevan aloitteen muoto ja tavoitteet selventyvät, Euroopan komissio kehittää vastaukseksi Aasian liitettävyysstrategiaa.

Koska uutta silkkitietä koskeva aloite on myös selkeästi suunnattu Afrikan maille ja sillä on näin ollen vaikutusta EU:n ja AKT-maiden välisiin suhteisiin, suunnitteleeko komissio vastaavanlaista Afrikkaa koskevaa strategiaa? Jos suunnittelee, mitkä ovat sen tavoitteet?

Jos ei suunnittele, mitä toimia toteutetaan joko Kiinan aloitteen näihin maihin kohdistuvien vaikutusten lieventämiseksi tai niiden hyödyntämiseksi?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 7/ COM 3

EU:n globaalistrategiassa (1) tunnustetaan Aasian kasvava taloudellinen merkitys ja kehotetaan johdonmukaiseen lähestymistapaan Kiinan länteen suuntautuviin yhteyspyrkimyksiin.

EU on suunnitellut EU:n strategiaa Euroopan ja Aasian yhteyksistä, ensin antamalla yhteisen tiedonannon, jonka jälkeen odotetaan neuvoston päätelmiä.

Strategiassa esitetään eurooppalainen näkemys yhteyksistä ja kumppanuuksista Aasian kanssa, aina sääntelystä poliittiseen vuoropuheluun ja teknisestä taloudelliseen apuun liikenteen, sähköverkkojen, digitaalisten yhteyksien sekä ihmisten välisen vuorovaikutuksen aloilla. Strategialla tähdätään kestäviin yhteyksiin sekä auttamaan valtioita saavuttamaan kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet.

Rahoitusmekanismien perustamisella pyritään tukemaan näiden tavoitteiden saavuttamista yhdistämällä poliittinen vuoropuhelu julkisten rahoituskannustimien ja yksityisen pääoman mobilisoinnin kanssa.

Maantieteellisesti yhteisessä tiedonannossa keskitytään Eurooppaan ja Aasiaan, mutta sillä on vaikutusta maailmaan laajemmin: paremmalla taloushallinnolla ja kestävämmillä paikallisilla investoinneilla on globaali myönteinen vaikutus.

Kiinan uutta silkkitietä koskeva aloite herätti Afrikassa suuria odotuksia useiden merkittävien infrastruktuurihankkeiden mahdollisesta käynnistämisestä Afrikan unionin oman Agenda 2063:n mukaisesti maanosan kehityksen edistämiseksi.

Avoimen kehyksen ja Kiinan Afrikan-sitoumuksia koskevien tietojen puuttuessa on haasteellista arvioida uutta silkkitietä koskevan aloitteen vaikutuksia Afrikkaan ja saada Kiinaa mukaan vakiintuneisiin koordinointimekanismeihin. EU vahvistaa kumppanuuksiaan eri toimijoiden kanssa lujittaakseen yhteistyöhön perustuvia lähestymistapoja yhteyksiin ja tarjotakseen uusia välineitä esimerkiksi velkariskeihin puuttumiseksi ja investointihankkeiden vaikutustenarviointien toteuttamiseksi.

Samalla EU jatkaa rakentavaa kahdenvälistä yhteistyötään Kiinan kanssa käynnistämällä suunnitellun kehityskysymyksiä koskevan vuoropuhelun. Myös Afrikkaa koskeva vuoropuhelu on käynnistetty uudelleen. Tämä mahdollistaa yksityiskohtaisemman tiedonvaihdon molempien kehitystä ja Afrikkaa koskevista lähestymistavoista.

KYSYMYS 1/ COM 4

Thierry Cornillet

Aihe: Tarve parantaa viestintää EU:n rahoituksesta ja tarjota paikallisille sidosryhmille koulutusta heidän hankkeitaan koskevien hakemusten tekemisessä

Komission osana ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden väliarviointia laatimat työasiakirjat osoittavat, että suuri osa korvamerkitystä rahoituksesta on edelleen maksamatta. Vaikka jonkin verran tehostamista on toteutettu, menettelyt ovat edelleen monimutkaisia. Tilanne voi johtaa EU:n uskottavuuden menetykseen. Toisinaan kumppanimme ajattelevat, ettei tarkoituksenamme ollutkaan maksaa korvamerkittyä rahoitusta.

Voiko komissio seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä ehdottaa paikallisille sidosryhmille suunnattua tiedotus- ja koulutusohjelmaa, jossa keskityttäisiin hakemusten laatimiseen? Näin sidosryhmät voisivat paremmin täyttää asianomaiset kriteerit ja lisätä mahdollisuuksiaan saada hankkeensa hyväksytyksi.

VASTAUS KYSYMYKSEEN 1/ COM 4

Komission kertomuksessa ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden väliarvioinnista katsottiin, että talousarvion toteuttaminen on tehokasta. Erityisesti Euroopan kehitysrahastoa (EKR) koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa todettiin, että täytäntöönpano katsotaan tehokkaaksi, kun 50 prosenttia talousarviosta on sidottu, 31 prosentista on tehty sopimus ja 13 prosenttia on maksettu (kesäkuussa 2017), ottaen huomioon, että 11. EKR pääsi vauhtiin vasta vuoden 2016 lopussa.

Kehitysyhteistyövälineen kansalaisyhteiskunnan organisaatioille tarkoitetun uuden temaattisen ohjelman yhteydessä EU:n edustustot järjestävät usein tiedotustilaisuuksia ruohonjuuritason paikallisille toimijoille merkityksellisistä ehdotuspyynnöistä, niiden tavoitteista ja hakemuksia koskevista vaatimuksista.

Tätä täydennetään erityisillä räätälöidyillä koulutuksilla. EU aikoo jatkaa näitä toimia myös kaudella 2018/2020.

Lisäksi DEVCO Academy (2) on tarjonnut 16. huhtikuuta 2018 lähtien ilmaisen pääsyn kansainvälistä yhteistyötä ja kehitysyhteistyötä koskevaan verkkokoulutukseen, joka käsittää myös kursseja rahoitus- ja sopimushallinnon alalla.

Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen osalta komissio ottaa huolella huomioon esitetyt suositukset, tarkastelee asiaa ja ehdottaa tehokkainta tapaa parantaa kumppanimaiden paikallisille toimijoille tarkoitettua saavutettavuutta, tiedottamista ja koulutustoimintaa.

KYSYMYS 4/ COM 5

Nathalie Griesbeck

Aihe: Vakauden ja kehityksen palauttaminen Sahelin alueelle

Brysselissä 23. helmikuuta 2018 pidetyssä korkean tason konferenssissa Sahelin tilanteesta korvamerkittiin 414 miljoonaa euroa G5 Sahel-ryhmän yhteisten joukkojen tukeen. G5-ryhmän joukkojen on määrä palauttaa alueelle vakaus torjumalla terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta.

Miten voimme varmistaa, että rahoitusavulla edistetään sekä alueen turvallisuutta että myös Sahelin alueen kestävää kehitystä, koska alue on hedelmällistä seutua väkivaltaisten ääri-ideologioiden kasvulle?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 4/ COM 5

EU on jo hyvin sitoutunut Sahelin alueeseen keskittyen erityisesti hauraisiin ja rajatylittäviin alueisiin. EU:n koko kehitysapu G5 Sahel -ryhmän maille on 3,8 miljardia euroa (2014–2020), josta 1,7 miljardia on budjettitukea. Yhdessä jäsenvaltioiden kanssa EU:n kehitysapu alueelle on 8 miljardia euroa.

Sahelin alueen turvallisuustilanne heikkenee edelleen, kuten todettiin hiljattain Ouagadougoun keskustassa 2. maaliskuuta tapahtuneen laajan terroristihyökkäyksen yhteydessä sekä jatkuvissa hyökkäyksissä puolustus- ja turvallisuusjoukkoja vastaan Burkina Fason, Malin ja Nigerin raja-alueella sekä Barkhane-operaatiota ja MINUSMAa (YK:n vakautusoperaatio Malissa) vastaan. Valtion valta puuttuu keskisen ja pohjoisen Malin laajoilta alueilta sekä Burkina Fason pohjoisosasta. Paikalliselta väestöltä puuttuu pääsy perustavaa laatua oleviin sosiaalisiin palveluihin. Epävakauden taustalla olevat perimmäiset syyt, erityisesti heikko poliittinen, taloudellinen ja turvallisuushallinto edistävät edelleen tätä suuntausta.

Auttaakseen näihin haasteisiin vastaamisessa EU on viime vuosina kehittänyt laaja-alaista lähestymistapaa ja sittemmin yhdennettyä lähestymistapaa, jossa yhdistyvät turvallisuutta ja kehitystä koskevat näkökohdat. EU:n Sahelin-strategian ja sen alueellisen toimintasuunnitelman puitteissa Sahelin alue on toiminut koealustana yhdennettyjen EU:n politiikkojen ja strategioiden kehittämiselle, ja niissä on käytetty kaikkia diplomatian, kehitysavun, vakauttamisen, humanitaarisen avun ja turvallisuuspolitiikan välineitä ja toimia.

EU on hyvin tyytyväinen Brysselissä 23. helmikuuta 2018 pidetyn Sahelia koskevan konferenssin tuloksiin. G5 Sahel -ryhmän yhteisille joukoille luvattiin yhteensä 414 miljoonaa euroa, ja konferenssista tuli virstanpylväs yhtenäisille pyrkimyksillemme kerätä tukea Sahelin alueelle. EU osoitti Afrikan rauhanrahastosta 100 miljoonaa euroa tukea G5 Sahel -ryhmän yhteisille joukoille.

EU:n tavoitteena on myös täydentää turvallisuustoimia jatkuvalla kehitysavulla, jotta erityisesti haurailla alueilla voidaan palauttaa oikeusvaltio ja peruspalvelut pitkän aikavälin vakauden ja kestävän kehityksen varmistamiseksi alueella.

KYSYMYS 9/ COM 6

Alpha Ousmane (Burkina Faso)

Aihe: EKR:n tulevaisuus

AKT-maiden kanssa on valmisteilla kolme erityistä yhteisymmärryspöytäkirjaa, mutta mitä tapahtuu Euroopan kehitysrahastolle (EKR)?

Euroopan unionin lähestymistapa herättää kolme huolta:

1. Mihin alueohjelmat perustetaan ja miten niitä hallinnoidaan?

2. Hallinnoiko Afrikan unioni alueohjelmaa kaikkien maiden hyväksi, vai säilyttääkö kukin alue oman alueohjelmansa?

3. Miten hallinnoidaan tilannetta Maghreb-maissa, joilla ei ole alueohjelmaa, vaikka niillä onkin erityissopimus Euroopan unionin kanssa?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 9/ COM 6

Komissio antoi hiljattain ehdotuksensa vuoden 2020 jälkeiseksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi. Se antaa ulkoisia toimia koskevat alakohtaiset ehdotuksensa 14. heinäkuuta.

Ulkoisten toimien, myös kehitysyhteistyön osalta Euroopan komissio suunnittelee merkittävää yksinkertaistamista lisätäkseen johdonmukaisuutta ja tehokkuutta heikentämättä sitä, mikä tekee EU:n ja sen kumppanien yhteistyöstä erityistä; sen ennakoitavuutta, sen politiikkaan perustuvaa luonnetta ja sen rahoitustasoa.

Tässä yleisessä johdonmukaisuutta parantavassa pyrkimyksessä Euroopan kehitysrahastoa (EKR) ehdotetaan sisällytettäväksi EU:n talousarvioon sisältyvään laajaan naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineeseen, ja keskeisiä ominaisuuksia edistetään koko laajassa välineessä.

Ehdotettuun laajaan välineeseen sisältyisi merkittävä maantieteellinen komponentti, joka jakautuisi maailman alueiden mukaisesti.

Alueellisten toimien rahoitus, joka nykyisin tunnetaan alueohjelmina, ratkaistaan suunnitteluvaiheessa.

Rajoittamatta tulevia keskusteluja ja päätöksiä alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö kumppanimaiden kesken voisi edelleen saada eritasoista tukea. Tulevassa asetuksessa suunniteltujen osakomponenttien sisälle voitaisiin suunnitella alueellisia ohjelmia varmistaen samalla tarvittaessa koko Afrikan maanosaa koskeva johdonmukaisuus.

Laajassa välineessä Maghreb-alue kuuluisi naapuruuskomponenttiin. Tämänkin osalta alueellisia ohjelmia koskeva kysymys liittyy ohjelmasuunnitteluun, joka määritellään myöhemmässä vaiheessa.

KYSYMYS 10/ COM 7

Marlene Mizzi

Aihe: Kestävän kehityksen tavoitteet

Kestävän kehityksen tavoitteet ovat 193 valtion sopimia tavoitteita, joiden osalta kaikki ovat sitoutuneet 17 tavoitteeseen, joihin liittyy 169 alatavoitetta.

Voiko komissio tämän osalta kertoa suunnittelemistaan investoinneista kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi sekä EU:n tasolla että kumppanimaissa?

Kysymys on sikäli tärkeä, että tavoitteissa ei ole kysymys pelkästään talouspolitiikasta, sillä ne koskevat myös sosiaalista eriarvoisuutta, vihreämmän talouden tarvetta sekä turvallisempaa ympäristöä kaikille sukupolville.

VASTAUS KYSYMYKSEEN 10/ COM 7

Euroopan komissio on valinnut täytäntöönpanoa varten kaksivaiheisen lähestymistavan: i) kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen kokonaisuudessaan EU:n poliittisiin puitteisiin ja nykyisen komission painopisteisiin ja ii) pohdinta pitkän aikavälin vision kehittämisestä edelleen sekä keskittyminen vuoden 2020 jälkeen alakohtaisiin politiikkoihin. Pohdinta-asiakirja ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä”, joka koskee YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista Pariisin ilmastonmuutossopimus mukaan lukien, on määrä julkaista vuoden 2018 toisella puoliskolla. Se muodostaa osan Euroopan tulevaisuutta koskevasta keskustelusta ja sitä tuetaan analysoimalla sitä, kuinka kaukana kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta ollaan, sekä kartoittamalla EU:n saavutukset kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa. Kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa seuraamaan ja parhaita käytäntöjä vaihtamaan on perustettu sidosryhmäfoorumi, ja yhteenveto foorumin panoksista liitetään asiakirjaan liitteenä.

Mitä tulee kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon erityisesti kehitysyhteistyössä, EU ja sen jäsenvaltiot sopivat kesäkuussa 2017 kehityspolitiikkaa koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta. Tästä muodostuu uusi yhteinen kehitys EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden kehityspolitiikalle, jonka keskiössä on edelleen köyhyyden poistaminen. Samalla tunnustetaan kehityspolitiikan ja humanitaarisen avun, ympäristön, ilmastonmuutoksen, muuttoliikkeen ja turvallisuuspolitiikan väliset yhteydet. Toimet kohdistetaan eriarvoisuuteen puuttumiseen sen varmistamiseksi, ettei ketään unohdeta. Euroopan komissio on jo tiedottanut neuvostolle ehdotuksista neuvotteluohjeiksi uudistetusta kumppanuudesta AKT-maiden kanssa.

Investointien olisi seurattava poliittisia sitoumuksia. Tämän osalta kestävän kehityksen tavoitteet ohjaavat EU:n seuraavaa monivuotista rahoituskehystä ja tulevia välineitä koskevaa pohdintaa. Komissio pyrkii jo kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen kumppanimaissa useiden aloitteiden avulla. Viime vuonna käynnistettiin EU:n ja YK:n Spotlight-aloite, josta EU:n osuus on 500 miljoonaa euroa, kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi. EU:n ulkoisen investointiohjelman odotetaan keräävän vuoteen 2020 mennessä yli 44 miljardin euron investoinnit kumppanimaihin Afrikassa ja EU:n naapurustossa. Tästä Euroopan komission rahoitusosuus on 4,1 miljardia euroa. Lisäksi komissio osoittaa 30 miljoonaa euroa YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman yhteiseen rahastoon.

Tulevaisuudessa Euroopan komissio on sitoutunut vahvistamaan poliittista vuoropuheluaan kumppanimaiden kanssa kestävän kehityksen tavoitteiden pohjalta sekä tukemaan kumppanimaitaan Agenda 2030 -ohjelman toteutuksessa kansallisella tasolla, myös kansallisten kehittämissuunnitelmien yhdenmukaistamista kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa.

KYSYMYS 6/ COM 8

Catherine Bearder

Aihe: Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa ja EU:n ja AKT-maiden suhteet

Komissio antoi kaksi vuotta sitten toimintasuunnitelman luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi. Sen tavoitteessa 3.2 tavoitellaan entistä vahvempaa globaalia kumppanuutta lähtö-, kauttakulku- ja markkinamaiden kanssa.

Mitkä AKT-maat komissio on määritellyt ensisijaisiksi maiksi vahvistetun vuoropuhelun ja teknisen yhteistyön käynnistämistä varten luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan osalta?

Mitä toimia on toteutettu aiheen sisällyttämiseksi korkean tason tapaamisiin Afrikan unionin, eteläisen Afrikan kehitysyhteisö SADC:n ja Itä-Afrikan yhteisön kaltaisten alueellisten järjestöjen kanssa?

Mitä edistymistä on tapahtunut kaupan välineiden käytössä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi? Sisältyykö tätä koskevia määräyksiä nykyisiin ja tuleviin AKT-maiden ja EU:n välisiä vapaakauppasopimuksia koskeviin neuvotteluihin?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 6/ COM 8

Osana luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjuntaa koskevan vuoden 2016 toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa EU ja sen jäsenvaltiot ovat osoittaneet merkittäviä resursseja tukeakseen toimia kumppanuuden vahvistamiseksi lähtö-, kauttakulku- ja markkinamaiden kanssa. Esimerkiksi EU:n ulkoisesta kehitysyhteistyöstä on osoitettu vuosina 2016 ja 2017 noin 340 miljoonaa euroa, joilla edistetään suoraan toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamista.

Koska luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa tapahtuu kaikissa AKT-maissa erilaisina tuotteina (kuten norsunluu, ruusupuu, muurahaiskävyt, kilpikonnat ja linnut), kaikki maat ovat saaneet erityistä tukea tämän rikollisuuden torjumiseksi, mutta painopisteet keskittyvät tärkeimmille tuotantoalueille: Madagaskariin, Keski-Afrikkaan, Itä-Afrikkaan, Länsi-Afrikkaan ja eteläiseen Afrikkaan.

Ohjelmiin luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi sisältyy tuki kansainvälisille järjestöille, jotka ovat erikoistuneet torjumaan tällaista rikollisuutta, kuten luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvia rikoksia käsittelevä kansainvälinen konsortio (ICCWC). Paikallisyhteisöjen aseman vahvistaminen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelussa on myös ollut EU:n ja sen jäsenvaltioiden painopisteala. Tämän vuoksi ohjelmiin osallistuu useita kumppaneita globaalilla, alueellisella, kansallisella ja paikallisella tasolla, ja ne käsittävät koko toimivalikoiman: suojeltujen alueiden kestävä hallinta, paikallisyhteisöjen toimeentulon parantaminen taloudellisella toiminnalla sekä esimerkiksi veden, energian, vihreiden työpaikkojen ja riistan tarjoamien ekosysteemipalvelujen takaaminen ja rikollisverkostojen purkaminen.

EU on toiminut hyvin aktiivisesti AKT-maiden kanssa Afrikan unionin, Kaakkois-Aasian maiden liiton, SADC:n ja Keski-Afrikan talousyhteisön kaltaisten alueellisten toimijoiden kautta, mutta myös Kongon altaan metsäalueen kumppanuuden kaltaisilla foorumeilla. Lisäksi ympäristöä ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelua koskeviin alueellisiin ohjelmiin liittyy kumppanuuksia ja asianomaisten alueellisten viranomaisten osallistumista.

Ympäristötakeet ja kestävä kehitys ovat olennainen osa kauppa- ja talouskumppanuussopimuksia koskevia keskusteluja, joihin EU osallistuu. EU varmistaa esimerkiksi että villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen noudattamiseen kiinnitetään yhä enemmän huomiota.

KYSYMYS 5/ COM 9

György Hölvényi

Aihe: Uskonnollisten yhteisöjen asema AKT-maiden konfliktinhallinnassa

Uskonnollisilla yhteisöillä on korvaamatonta potentiaalia konfliktinhallinnan alalla kriiseistä kärsivissä AKT-maissa. Uskonnolliset yhteisöt ja instituutiot ovat välttämättömiä sidosryhmiä, eivät pelkästään henkisesti vaan myös merkittävinä sosiaalisen vakauden tarjoajina johtoasemansa ja legitimiteettinsä vuoksi. Tämän on osoittanut viime aikoina esimerkiksi Kongon demokraattisen tasavallan katolisten piispojen kokouksen (CENCO) asema keskeisenä välittäjänä Kongon demokraattisen tasavallan poliittista siirtymää koskevissa neuvotteluissa.

Miten komissio varmistaa uskonnollisten yhteisöjen osallistumisen EU:n konfliktinhallintapyrkimyksiin? Millä tavalla se ottaa huomioon niiden suositukset ulkoisten toimien täytäntöönpanossa? Osallistuvatko uskonnolliset yhteisöt EU:n ja AKT-maiden välisiin yhteistyörakenteisiin ja poliittiseen vuoropuheluun pitkällä aikavälillä?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 5/ COM 9

Uskonnollisilla yhteisöillä ja uskonnolla laajemmin voi olla merkittävä asema konfliktien ehkäisyssä, hallinnassa ja ratkaisemisessa. Niillä on usein tarjota ainutlaatuisia hengellisiä, moraalisia, sosiaalisia ja toisinaan myös poliittisia voimavaroja rauhanprosesseissa.

Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan komission yksiköt tekevät tämän vuoksi niiden kanssa usein yhteistyötä, jotta ne osallistuisivat konfliktien ehkäisyä, hallintaa ja ratkaisua koskeviin pyrkimyksiin.

AKT-maissa komissio on yhteydessä suureen määrään erilaisia välitysorganisaatioita, toimijoita ja sidosryhmiä, jotka tekevät myös uskonnollista työtä, kuten uskonnollisten ja perinteisten johtajien rauhanvälitysverkosto, kuningas Abdullah ibn Abdilazizin kansainvälinen uskonto- ja kulttuuridialogikeskus (KAICIID) sekä Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestö. Olemme esimerkiksi vuorovaikutuksessa Sant’Egidio-yhteisöön Keski-Afrikan tasavallassa.

Joissakin tapauksissa, kuten Kongon demokraattisessa tasavallassa katolinen piispainkokous todellakin oli merkittävässä asemassa sopimukseen pääsyssä, kun taas joissakin tapauksissa uskonnollisten johtajien asemaa voidaan liioitella tai jopa välineellistää.

Tilanteesta ja paikallisesta yhteydestä riippuen Euroopan komissio voi tukea uskonnollisten yhteisöjen osallistumista vuoropuheluun ja kuulemisiin. Komissio voi myös tarjota teknistä tukea rauhanprosessiin osallistuville uskonnollisille toimijoille.

Uskonnollinen ulottuvuus on kuitenkin arvioitava analysoimalla huolellisesti ratkaistavat asiat ja siihen liittyvät toimijat. EU:n on varmistettava, että uskonnon aseman arvioinnissa otetaan huomioon eri nyanssit, jotta tunnistetaan kaikkien konfliktin aiheuttajien monimutkaiset suhteet ja niiden kehityskuviot. Yhdistyneiden kansakuntien uskonnonvapautta käsittelevän erityisraportoijan vuoden 2015 raportissa painotettiin, että ihmisen uskonnon hyväksikäyttämistä poliittisissa tarkoituksissa on erityisen tärkeä ymmärtää.

Konkreettisesti kulttuurista moniarvoisuutta ja kulttuurien välistä ymmärrystä, myös uskontoon tai vakaumukseen liittyviä näkökohtia, vahvistetaan valituissa AKT-maissa kulttuurien välistä vuoropuhelua ja kulttuuria koskevassa ohjelmassa (kehitysyhteistyöväline). Viisi hanketta on valittu, ja niiden täytäntöönpano alkoi vuoden 2018 alussa yhteensä 10 miljoonan euron määrärahojen turvin.

Ensisijaisiksi katsottiin toimet, jotka toteutetaan hauraassa tilanteessa olevissa maissa tai maissa, joissa on merkittäviä siirtymään joutuneiden henkilöiden tai laittomien maahanmuuttajien virtoja. Valitut ehdotukset toteutuvat Beninissä, Burkina Fasossa, Burundissa, Egyptissä, Etelä-Sudanissa, Irakissa, Kamerunissa, Keniassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Libanonissa, Malissa, Nigerissä, Nigeriassa, Norsunluurannikolla, Ruandassa, Senegalissa, Syyriassa, Tansaniassa, Togossa, Ugandassa ja Zimbabwessa.

Hankkeilla lisätään uskonnollisten johtajien vaikutusvaltaa kulttuurisen monimuotoisuuden edistämisessä sekä kaikkien miesten ja naisten yhdenvertaisen ihmisarvon kunnioittamisessa uskontojen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun ja yhteistyön avulla. Uskonnolliset johtajat ja yhteisöt kuuluvat valmiuksien kehittämistä koskevien toimien kohteisiin.

Lisäksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen ehdotuspyynnöllä pyritään vahvistamaan eriuskontoisten tai uskonnottomien yksilöiden välistä vastavuoroista ymmärrystä ja kunnioitusta sellaisten osallistavien yhteisöjen ja yhteiskuntien edistämiseksi, joissa hyväksytään moninaisuus ja joissa mahdollisiin konflikteihin kyetään puuttumaan rauhanomaisesti. AKT-maita koskevat kansalaisyhteiskunnan toimet ovat tukikelpoisia. Hankkeet valitaan vuoden 2018 aikana (alustavat määrärahat 5 miljoonaa euroa).

KYSYMYS 8/ COM 10

Laura Agea

Aihe: YMP:n tuleva uudistus ja vaikutus AKT-maihin

Useat tutkimukset ovat vahvistaneet EU:n yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) välittömän vaikutuksen AKT-maihin. Valitettavasti vaikutus ei aina ole myönteinen. EU:lla on keskeinen asema kansainvälisillä maatalousmarkkinoilla ja globaalin elintarviketurvan osalta, koska se on suurin AKT-maiden maataloustuotteiden tuoja. Keskeinen haasteemme on yhdenmukaistaa YMP:n tuleva uudistus kestävän kehityksen toimintaohjelmaa koskevien EU:n sitoumusten (kuten kestävän kehityksen tavoitteet, Pariisin sopimus) kanssa.

Mitä välineitä tulevan YMP:n rakenteeseen suunnitellaan kehitysmaihin kohdistuvan myönteisen vaikutuksen lisäämiseksi sekä kestävää kehitystä ja erityisesti elintarviketurvaa koskevien sitoumustemme noudattamiseksi edelleen?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 8/ COM 10

Kesäkuussa 2017 hyväksytyssä uudessa kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa vahvistettiin kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden merkitys kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa.

Maatalous liittyy keskeisesti työpaikkojen, elintarvikkeiden, ilman, ilmastonmuutoksen, vesien, maaperän ja luonnon monimuotoisuuden kaltaisiin seikkoihin, joten sillä on merkittävä asema kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030. Pitkä matka kohti kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista on vasta alkanut, ja maatalousalalla on mahdollisuus osoittaa olevansa osa ratkaisua.

Viimeisten 25 vuoden aikana yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksissa on asteittain lisätty YMP:n markkinasuuntautuneisuutta (3) samalla kun on parannettu sen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista (4). Uudistuksissa on painotettu YMP:n pääasiallisia tavoitteita, joita ovat kestävän elintarviketuotannon varmistaminen, luonnonvarojen ja ilmastotoimien kestävä hallinta sekä tasapainoinen aluekehitys Euroopan unionissa.

Nyt käynnissä olevan YMP:n uudistuksen tavoitteena on myös edistää edelleen EU:n kansainvälisiä sitoumuksia. Marraskuussa 2017 annetussa tiedonannossa ”Ruoan ja maanviljelyn tulevaisuus” esitettiin politiikan laajat suuntaviivat (5), myös YMP:n kansainvälinen ulottuvuus. Suuntaviivoja täsmennetään edelleen vuoden 2020 jälkeistä yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa lainsäädäntöehdotuksessa, jonka komissio antoi hiljattain.

EU on ilmeisen sitoutunut kehitysmaiden auttamiseen, jotta niiden maatalousalat voidaan sisällyttää maailman kauppajärjestelmään ja jotta ne voivat saada osansa globaalin talouden hyödyistä (6). Olemme tietoisia siitä, että tämä voi tapahtua vain, jos kumppanimaat ovat mukana ohjaamassa tilannetta. EU tekee parhaillaan yli 60 kumppanin kanssa yhteistyötä kestävän maatalouden ja elintarviketurvan alalla (7). Afrikan osalta keskitytään poliittiseen tukeen, vastuullisten investointien edistämiseen maaseutualueilla sekä maatalous- ja elintarvikesektorin tukemiseen, jotta voidaan viime kädessä auttaa Afrikan maita hyödyntämään maatalousalansa potentiaalia ja vastaamaan kansalaistensa tarpeisiin.

Komissio myös perusti huhtikuussa 2018 EU:n ja Afrikan asiantuntijoista muodostuvan erityistyöryhmän neuvomaan ja antamaan suosituksia EU:n ja Afrikan unionin välisen elintarvikkeita ja maataloutta koskevan kumppanuuden vahvistamiseksi sekä EU:n panoksen vahvistamiseksi Afrikan työpaikkoja luovan talouden kehittämisessä maataloudessa, elintarviketeollisuudessa ja maatalousteollisuudessa.

KYSYMYS 11/ COM 11

Neena Gill

Aihe: Humanitaarinen apu Kongon demokraattiselle tasavallalle

Humanitaarinen apu Kongon demokraattiselle tasavallalle oli vuonna 2017 kuluneen vuosikymmenen alhaisimmalla tasolla.

EU:n humanitaarinen apu valtiolle oli 4 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuonna 2016.

Lokakuussa 2017 YK julisti virallisesti Kongon demokraattisessa tasavallassa kolmannen tason hätätilan, joka keskittyy maantieteellisesti Kasaïn, Tanganyikan ja Etelä-Kivun alueille.

1. Minkälainen on nykyinen rahoitusvaje Kongon demokraattisen tasavallan humanitaarisen tilanteen osalta?

2. Onko komissio toteuttanut toimenpiteitä Kongon demokraattisen tasavallan humanitaarisen avun tehostamiseksi lokakuun 2017 jälkeen?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 11/ COM 11

Genevessä järjestettiin 13. huhtikuuta 2018 ensimmäinen Kongon demokraattista tasavaltaa koskeva kansainvälinen humanitaarinen konferenssi, koska Kongon demokraattisen tasavallan humanitaarinen tilanne heikkenee. Konferenssia isännöivät yhdessä YK, EU ja Alankomaat. Konferenssiin osallistui 101 valtuuskuntaa, myös 22:sta EU:n jäsenvaltiosta. Konferenssi johti 528,1 miljoonan Yhdysvaltain dollarin sitoumuksiin Kongon demokraattiselle tasavallalle osoitettavan humanitaarisen avun osalta vuonna 2018. Euroopan komissio ilmoitti vuonna 2018 77,1 miljoonan euron tuesta Kongon demokraattiselle tasavallalle, ja EU:n jäsenvaltiot ilmoittivat vielä 246 miljoonan Yhdysvaltain dollarin tuesta, joten EU:n sitoumukset kattavat yhteensä kaksi kolmasosaa kokonaismäärästä.

YK:n mukaan Kongon demokraattisen tasavallan vuoden 2018 humanitaarisen avun suunnitelma edellyttää 1,68 miljardia Yhdysvaltain dollaria, sillä apua tarvitsee 13,1 miljoonaa henkilöä.

YK julisti 20. lokakuuta 2017 kuudeksi kuukaudeksi kolmannen – korkeimman mahdollisen – tason hätätilan, joka keskittyy maantieteellisesti Etelä-Kivun, Tanganyikan ja Kasaïn maakuntiin. Kolmannen tason hätätila päättyi 20. huhtikuuta 2018, koska YK:n mukaan viitteet siitä, että kansainväliset valmiudet lisätä humanitaarista apua tehokkaasti on otettu käyttöön, täyttyivät suurelta osin.

Euroopan komissio on tukenut humanitaarisia operaatioita Kongon demokraattisessa tasavallassa vuodesta 1994 lähtien, ja toiminta jatkuu. Komissio tukee elintarvikeavun, ravinnon, terveydenhuoltopalvelujen, suojelun, suojan, veden, jätehuollon ja hygienian sekä hätätilanteissa annettavan koulutuksen kaltaisten humanitaaristen perustarpeiden tyydyttämistä, mutta tukee myös logistiikassa ja humanitaarisen avun koordinoinnissa. Operaatiota täydennetään vuonna 2018 sovittelu- ja sovintotoiminnoilla sekä selviytymiskykyä lujittavilla toimilla, joita rahoitetaan muista Euroopan komission käytettävissä olevista välineistä Kongon demokraattiselle tasavallalle jo myönnetyn merkittävän kehitysavun lisäksi.

(1) https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf

(2) https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/

(3) Tämä on toteutettu minimoimalla toimenpiteet, joilla on tuotantoa ja kauppaa haittaavia vaikutuksia. Tällä hetkellä yli 90 prosenttia EU:n maanviljelijöille myöntämästä tuesta ei enää liity määriin tai tuotettuihin tuotteisiin, joten sillä ei ole kauppaa vääristävää vaikutusta. Markkinatoimenpiteet rajoittuvat vain kriisitilanteita koskeviin turvaverkkoihin, ja vientituet poistettiin joulukuussa 2015.

(4) Kestävää elintarviketuotantoa koskevat YMP:n erityisvälineet käsittävät sekä pakollisia (täydentävät ehdot, viherryttäminen) että vapaaehtoisia toimenpiteitä (maaseudun kehittämispolitiikka). EU:n viljelijöille myönnetty tuki vastaa siis näiden ponnistuksia ja kestävän maatalouden takaamiseksi toteuttamia toimenpiteitä.

(5) Se käsittää myös selkeän viitteen siitä, että tulevalla YMP:llä on oltava merkittävämpi asema muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumista käsitelleen Vallettan huippukokouksen tulosten täytäntöönpanossa. Esimerkiksi osaamisen ja innovoinnin hyödyntäminen ja maataloustutkimusta ja -innovointia koskevan yhteistyön syventäminen, koulutusta ja vaihtoa koskevat hankkeet sekä strategisen poliittisen yhteistyön ja vuoropuhelun edistäminen Afrikan unionin kanssa maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvissä kysymyksissä.

(6) EU antaa kaikille vähiten kehittyneille maille (LDC) tullittoman ja kiintiöttömän pääsyn markkinoille, ja talouskumppanuussopimukset antavat kumppaneille mahdollisuuden suojata herkkiä maataloustuotteitaan vapauttamiselta, joko jättämään ne kokonaan ulkopuolelle tai sallimalla vankat takeet, joita voidaan käyttää suojana tuonnin äkillisiä lisäyksiä vastaan.

(7) Tähän tarkoitukseen osoitetaan kaudella 2014–2020 8,5 miljardia euroa EU:n kehitysapua.