Vuoden 1979 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen pöytäkirja typen oksidien päästöjen tai niiden valtiosta toiseen kulkeutuvan vuon rajoittamisesta



Virallinen lehti nro L 149 , 21/06/1993 s. 0016 - 0026

Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 22 s. 0052

Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 22 s. 0052



Vuoden 1979 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen PÖYTÄKIRJA typen oksidien päästöjen tai niiden valtiosta toiseen kulkeutuvan vuon rajoittamisesta OSAPUOLET, jotka ovat päättäneet panna täytäntöön valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen, jotka ovat huolestuneita siitä, että ilman epäpuhtauksien nykyiset päästöt aiheuttavat niille alttiissa Euroopan ja Pohjois-Amerikan osissa haittaa ympäristön ja talouden kannalta olennaisen tärkeille luonnonvaroille, jotka palauttavat mieliin, että yleissopimuksen toimeenpaneva elin toisessa istunnossaan tiedosti tarpeen vähentää vuoteen 1995 mennessä tehokkaasti kiinteistä tai liikkuvista lähteistä peräisin olevia typen oksidien vuotuisia kokonaispäästöjä tai valtioiden rajat ylittävää vuota ja myös tarpeen, että muutkin valtiot, jotka jo ovat saaneet vähennetyiksi näitä päästöjä, omalta osaltaan pitävät voimassa ja arvioivat uudelleen typen oksidien päästöjä koskevia määräyksiään, jotka ottavat huomioon nykyiset tieteelliset ja tekniset tiedot typen oksidien ja niiden johdannaisten päästöistä, liikkeistä ilmakehässä ja vaikutuksista ympäristöön sekä teknisistä menetelmistä päästöjen rajoittamiseksi, jotka ovat tietoisia siitä, että typen oksidien päästöjen ympäristölle aiheuttamat haitat ovat erilaisia eri maissa, jotka ovat päättäneet ryhtyä tehokkaisiin toimiin vuotuisten typen oksidien kokonaispäästöjen tai valtiosta toiseen kulkeutuvan typen oksidien vuon rajoittamiseksi ja vähentämiseksi etenkin soveltamalla käytäntöön asianmukaisia, koko maata koskevia päästönormeja uusiin liikkuviin ja isoihin uusiin kiinteisiin päästölähteisiin sekä asentamalla nykyisiin isoihin kiinteisiin lähteisiin päästöjä vähentäviä laitteita, jotka tunnustavat, että alan tieteellinen ja tekninen tietämys paranee jatkuvasti ja että se täytyy ottaa huomioon, kun tarkastellaan tämän pöytäkirjan toimeenpanoa ja päätetään jatkotoimista, jotka kiinnittävät huomiota siihen, että kriittiseen kuormitukseen perustuvan ajatustavan kehittämisellä on tarkoitus luoda vaikutuksiin painottuvat tieteelliset perusteet otettaviksi huomioon, kun tämän pöytäkirjan toimeenpanoa tarkastellaan ja päätetään kansainvälisesti sovittavista jatkotoimista typen oksidien päästöjen tai niiden valtiosta toiseen kulkeutuvan vuon hillitsemiseksi ja vähentämiseksi, jotka tunnustavat, että sellaisten toimien nopea pohdinta, joiden tarkoitus on parantaa teknologian vaihdon edellytyksiä, omalta osaltaan edistää typen oksidien päästöjen tehokasta vähentämistä komission alueella, jotka panevat tyytyväisinä merkille, että useat maat ovat yhteisesti sitoutuneet viipymättä huomattavasti vähentämään vuotuisia typen oksidien kokonaispäästöjään, ja jotka antavat tunnustuksensa niille toimille, joihin jotkin maat jo ovat ryhtyneet ja jotka ovat johtaneet typen oksidien päästöjen vähentämiseen, OVAT SOPINEET SEURAAVASTA: 1 artikla Määritelmät Tässä pöytäkirjassa: 1. "yleissopimus" tarkoittaa Genevessä 13 päivänä marraskuuta 1979 hyväksyttyä, valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaa yleissopimusta; 2. "EMEP" tarkoittaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisen tarkkailua ja arviointia koskevaa Euroopan yhteistyöohjelmaa; 3. "toimeenpaneva elin" tarkoittaa yleissopimuksen toimeenpanoelintä, joka on perustettu yleissopimuksen 10 artiklan 1 kappaleen nojalla; 4. "EMEP:n maantieteellinen toimeenpanoalue" tarkoittaa aluetta, joka on määritelty vuoden 1979 valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvän, ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisen tarkkailun ja arvioinnin Euroopan yhteistyöohjelman (EMEP) pitkän aikavälin rahoittamista koskevan, Genevessä 28 päivänä syyskuuta 1984 hyväksytyn pöytäkirjan 1 artiklan 4 kappaleessa; 5. "osapuolet" tarkoittaa tämän pöytäkirjan osapuolia, ellei asiayhteydessä ilmene toisin; 6. "komissio" tarkoittaa Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissiota; 7. "kriittinen kuormitus" tarkoittaa sellaista yhden tai usean epäpuhtauden arvioitua määrää, jota pienemmät määrät eivät nykyisten tietojen mukaan aiheuta merkityksellistä haittaa yksityiskohtaisesti määritellyille, herkille ympäristön osille; 8. "nykyinen iso kiinteä lähde" tarkoittaa nykyisiä kiinteitä lähteitä, joiden polttoaineteho on vähintään 100 MW; 9. "uusi iso kiinteä lähde" tarkoittaa kiinteitä lähteitä, joiden polttoaineteho on vähintään 50 MW; 10. "huomattava lähderyhmää" tarkoittaa kutakin sellaista lähteiden ryhmää, johon kuuluvat lähteet päästävät tai saattavat päästää ilmaan epäpuhtauksia typen oksideina, edellyttäen, että ryhmään kuuluvien lähteiden osuus on vähintään 10 prosenttia typen oksidien vuotuisista kokonaispäästöistä, jotka on mitattu tai laskettu ensimmäisenä kalenterivuonna tämän pöytäkirjan voimaantulopäivän jälkeen ja joka neljäntenä vuonna sen jälkeen; tässä tarkoitettuihin lähderyhmiin kuuluvat myös teknisessä liitteessä mainitut lähderyhmät; 11. "uusi kiinteä lähde" tarkoittaa kutakin kiinteätä lähdettä, jota ryhdytään rakentamaan tai olennaisesti muuttamaan sen jälkeen, kun tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä on kulunut kaksi vuotta; 12. "uusi liikkuva lähde" tarkoittaa moottoriajoneuvoa tai muuta liikkuvaa lähdettä, joka valmistetaan sen jälkeen, kun tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä on kulunut kaksi vuotta. 2 artikla Perusvelvoitteet 1. Osapuolten on mahdollisimman pian ryhdyttävä ensi työkseen tehokkaisiin toimiin, joilla ne rajoittavat ja/tai vähentävät vuotuisia typen oksidien kokonaispäästöjään tai valtiosta toiseen kulkeutuvaa typen oksidien vuota siten, etteivät nämä ainakaan joulukuun 31 päivän 1994 jälkeen ole suurempia kuin kalenterivuonna 1987 tai jonakin sitä edeltävänä vuonna, joka on ilmoitettava täsmällisesti pöytäkirjaa allekirjoitettaessa tai siihen liityttäessä. Lisäksi eivät kunkin sellaisen osapuolen, joka ilmoittaa perusvuodeksi jonkin tällaisen aikaisemman vuoden, rajojen ulkopuolelle vuosittain keskimäärin kulkeutuva typen oksidien vuo tai typen oksidien keskimääräiset vuotuiset kokonaispäästöt saa tammikuun 1 päivän 1987 ja tammikuun 1 päivän 1996 välisenä aikana olla suurempi kuin rajojen ulkopuolelle kulkeutuva vuo tai kokonaispäästöt vuonna 1987. 2. Lisäksi täytyy osapuolten erityisesti ja viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä: a) soveltaa käytäntöön omia, parhaaseen saatavilla olevaan, taloudellisesti käyttökelpoiseen tekniikkaan perustuvia, uusia isoja kiinteitä lähteitä tai lähderyhmiä sekä huomattaviin lähderyhmiin kuuluvia, olennaisesti muutettuja kiinteitä lähteitä koskevia päästömääräyksiään; tällöin on tekninen liite otettava huomioon; b) soveltaa käytäntöön omia, parhaaseen saatavilla olevaan, taloudellisesti käyttökelpoiseen tekniikkaan perustuvia, kaikkiin huomattaviin lähderyhmiin kuuluvia uusia liikkuvia lähteitä koskevia päästömääräyksiään; tällöin on otettava huomioon tekninen liite ja komission sisämaanliikennekomitean piirissä tehdyt, asiaa koskevat päätökset; ja c) ottaa käyttöön nykyisten isojen kiinteiden lähteiden päästöjä rajoittavia keinoja, missä on otettava huomioon tekninen liite sekä laitoksen ominaisuudet, ikä ja käyttöaste sekä tarve välttää keskeyttämästä tarpeettomasti sen toiminta. 3. a) Toiseksi on osapuolten viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulosta aloitettava neuvottelut jatkotoimista omien typenoksidipäästöjensä tai valtiosta toiseen kulkeutuvan typen oksidien vuon vähentämiseksi; tällöin on otettava huomioon parhaat käytettävissä olevat tieteelliset ja tekniset saavutukset, kansainvälisesti hyväksytyt kriittiset kuormitukset ja muut seikat, jotka johtuvat 6 artiklan mukaisesta työohjelmasta. b) Tätä varten osapuolet työskentelevät yhdessä selvittääkseen, mitkä ovat: i) kriittiset kuormitukset; ii) kriittisiin kuormituksiin perustuvien, sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeelliset kunkin maan vuotuisten typenoksidipäästöjen tai valtiosta toiseen kulkeutuvan typen oksidien vuon vähennykset; sekä iii) toimet ja aikataulu viimeistään tammikuun 1 päivästä 1996 alkaen näiden vähennysten saavuttamiseksi. 4. Osapuolet voivat ryhtyä tiukempiin toimiin kuin tämä artikla edellyttää. 3 artikla Teknologian vaihto 1. Osapuolet helpottavat lakiensa, määräystensä ja käytäntönsä mukaisesti teknologian vaihtoa typen oksidien päästöjen vähentämiseksi etenkin edistämällä: a) saatavilla olevan teknologian kauppavaihtoa; b) teollisuuden välittömiä yhteyksiä ja yhteistyötä, mihin kuuluvat myös yhteisyritykset; c) tietojen ja kokemusten vaihtoa; sekä d) teknisen avun antamista. 2. Edistäessään yllä kohdissa a d määriteltyjä toimia osapuolet luovat suotuisat olot helpottamalla yhteyksiä ja yhteistyötä yksityisellä ja julkisella sektorilla asianomaisten järjestöjen ja yksilöiden kesken, jotka pystyvät huolehtimaan teknologiasta, suunnittelu- ja koneistuspalveluista, laitetoimituksesta tai rahoituksesta. 3. Osapuolet ryhtyvät viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tämän lisäpöytäkirjan voimaantulopäivästä pohtimaan toimia parantaakseen edellytyksiä vaihtaa teknologiaa, jolla typen oksidien päästöjä vähennetään. 4 artikla Lyijytön polttoaine Osapuolet huolehtivat katalysaattoriautojen liikkumista helpottaakseen siitä, että lyijytöntä polttoainetta on mahdollisimman pian ja viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä riittävästi saatavilla, varsinkin ainakin tärkeimpien kansainvälisten kauttakulkuväylien varrella. 5 artikla Tarkistusmenettely 1. Osapuolet tarkastelevat tätä pöytäkirjaa säännöllisesti ja ottavat huomioon parhaat saatavilla olevat tieteelliset perusteet sekä teknologian saavutukset. 2. Ensimmäinen tarkastelu on tehtävä viimeistään vuoden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä. 6 artikla Tehtävät Osapuolet panevat etusijalle kriittisiin kuormituksiin perustuvan ajatustavan kehittämistä ja soveltamista käytäntöön koskevan tutkimuksen ja seurannan määrittääkseen tieteellisin perustein, paljonko typen oksidien päästöjä täytyy vähentää. Erityisesti osapuolet pyrkivät omin tutkimusohjelmin, toimeenpanevan elimen työohjelmassa ja yleissopimukseen liittyvillä muilla tutkimusohjelmilla: a) tunnistamaan ja määrittämään typen oksidien päästöjen vaikutukset ihmisiin, kasvillisuuteen ja eläimistöön, vesiin, maaperään ja materiaaleihin, jolloin on otettava huomioon muualta kuin ilmasta tulevasta laskeumasta peräisin olevien typen oksidien vaikutukset niihin; b) määrittämään herkkien alueiden maantieteellisen jakauman; c) parantamaan mittauksia ja laskentamalleja, joihin kuuluvat myös yhtenäiset menetelmät päästöjen arvioimiseksi, jotta typen oksidien ja niihin kytköksissä olevien epäpuhtauksien kaukokulkeutuminen voitaisiin määrittää; d) tekemään entistä parempia arvioita typen oksidien päästöjen vähentämiskeinojen tuottamista tuloksista ja kustannuksista sekä huomioimaan parannettujen ja uusien vähennyskeinojen kehittämistä; sekä e) kehittämään kriittisiin kuormituksiin perustuvaan ajattelutapaan kytkettynä tieteellisten, teknisten ja taloudellisten tietojen yhdentämistä, jotta voitaisiin päättää asianmukaisista vähentämissuunnitelmista. 7 artikla Osapuolten ohjelmat, menettelytavat ja suunnitelmat Osapuolet laativat viivytyksettä omat ohjelmansa, menettelytapansa ja suunnitelmansa täyttääkseen tämän pöytäkirjan mukaiset velvoitteensa, joiden tarkoitus on rajoittaa ja vähentää typen oksidien päästöjä tai valtiosta toiseen kulkeutuvaa typen oksidien vuota. 8 artikla Tietojen vaihto ja vuosikertomukset 1. Osapuolet vaihtavat tietoja ilmoittamalla toimeenpanevalle elimelle ohjelmistaan ja suunnitelmistaan, jotka ne laativat 7 artiklan mukaisesti, sekä toimittamalla sille vuosittain kertomuksen siitä, miten näiden ohjelmien ja suunnitelmien toimeenpanossa on edistytty ja miten niitä on muutettu sekä erityisesti: a) vuotuisista typen oksidien kokonaispäästöistään ja näiden laskentaperusteista; b) 2 artiklan 2 a ja 2 b kohdassa edellytettyjen päästömääräyksiensä käytäntöön soveltamisessa saavutetusta edistyksestä, päästömääräyksistään, joita sovelletaan tai on tarkoitus ryhtyä soveltamaan käytäntöön sekä lähteistä ja/tai lähderyhmistä, joita ne koskevat; c) 2 artiklan 2 c kohdan edellyttämien päästöjen rajoitustoimien käyttöönotossa saavutetusta edistyksestä, lähteistä, joihin nämä toimet kohdistuvat sekä siitä, mitä toimia on otettu tai on tarkoitus ottaa käyttöön; d) edistymisestä lyijyttömän polttoaineen saatavuuden järjestämisessä; e) toimista teknologian vaihdon helpottamiseksi; sekä f) edistymisestä kriittisten kuormitusten määrittämisessä. 2. Nämä tiedot on mikäli mahdollista toimitettava yhtenäisin tavoin. 9 artikla Laskelmat EMEP toimittaa hyvissä ajoin ennen toimeenpanevan elimen vuosikokouksia toimeenpanevalle elimelle asianmukaisin mallein tehdyt laskelmat siitä, mitkä ovat typpitaseet sekä valtiosta toiseen kulkeutuvat typen oksidien vuot ja laskeumat EMEP:n maantieteellisellä toimeenpanoalueella. EMEP:n maantieteellisen toimeenpanoalueen ulkopuolella käytetään malleja, jotka soveltuvat sikäläisten osapuolten erityisoloihin. 10 artikla Tekninen liite Tämän pöytäkirjan tekninen liite on luonteeltaan suosituksenomainen. Se on pöytäkirjan erottamaton osa. 11 artikla Pöytäkirjan muuttaminen 1. Jokainen osapuoli voi tehdä tätä pöytäkirjaa koskevia muutosehdotuksia. 2. Muutosehdotukset on toimitettava kirjallisina komission toimeenpanevalle sihteerille, joka välittää ne kaikille osapuolille. Toimeenpaneva elin käsittelee muutosehdotuksia seuraavassa vuosikokouksessaan, edellyttäen, että toimeenpaneva sihteeri on toimittanut nämä ehdotukset osapuolille vähintään 90 päivää aikaisemmin. 3. Tämän pöytäkirjan muut kuin sen teknistä liitettä koskevat muutokset on toimeenpanevan elimen kokouksessa läsnäolevien osapuolten yksimielisesti hyväksyttävä ja ne tulevat hyväksyneisiin osapuoliin nähden voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona kaksi kolmasosaa osapuolista on tallettanut niitä koskevan hyväksymiskirjansa. Kuhunkin sellaiseen osapuoleen nähden, joka on hyväksynyt muutokset sen jälkeen, kun kaksi kolmasosaa osapuolista on tallettanut muutoksia koskevan hyväksymiskirjansa, muutokset tulevat voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona asianomainen osapuoli on tallettanut muutoksia koskevan hyväksymiskirjansa. 4. Teknisen liitteen muutokset on toimeenpanevan elimen kokouksessa läsnäolevien osapuolten hyväksyttävä yksimielisesti ja ne tulevat voimaan kolmekymmentä päivää sen päivän jälkeen, jona ne on annettu tiedoksi tämän artiklan 5 kappaleen mukaisesti. 5. Edellä 3 ja 4 kappaleessa tarkoitetut muutokset on toimeenpanevan sihteerin toimitettava kaikille osapuolille niin pian kuin mahdollista niiden hyväksymisen jälkeen. 12 artikla Kiistojen ratkaiseminen Jos kahden tai useamman osapuolen välille syntyy riitaa tämän pöytäkirjan tulkinnasta tai soveltamisesta, ne pyrkivät ratkaisuun neuvottelemalla tai muulla hyväksymällään riitojen ratkaisumenettelyllä. 13 artikla Allekirjoittaminen 1. Tämän pöytäkirjan voivat allekirjoittaa Sofiassa 1 päivästä marraskuuta 1988 4 päivään marraskuuta 1988, viimeksimainittu päivä mukaan luettuna, ja sen jälkeen Yhdistyneiden kansakuntien päämajassa New Yorkissa 5 päivään toukokuuta 1989 asti komission jäsenvaltiot sekä valtiot, joilla YK:n talous- ja sosiaalineuvoston 28 päivänä maaliskuuta 1947 hyväksymän päätöslauselman 36 (IV) 8 kappaleen nojalla on neuvoa-antava asema komissiossa, ja alueelliset, täysivaltaisista komission jäsenvaltioista koostuvat taloudellisen yhdentymisen järjestöt, joilla on toimivalta neuvotella, tehdä ja soveltaa tämän pöytäkirjan alaan kuuluvia kansainvälisiä sopimuksia edellyttäen, että nämä valtiot ja järjestöt ovat yleissopimuksen osapuolia. 2. Nämä taloudellisen yhdentymisen järjestöt omalta osaltaan käyttävät oikeuksiaan toimialaansa kuuluvissa asioissa ja täyttävät velvollisuudet, jotka tämän pöytäkirjan nojalla kuuluvat niiden jäsenvaltioille. Tällöin näiden järjestöjen jäsenvaltiot eivät saa yksinään käyttää näitä oikeuksia. 14 artikla Ratifioiminen, hyväksyminen ja liittyminen 1. Allekirjoittajien on ratifioitava tai hyväksyttävä tämä pöytäkirja. 2. Valtiot ja järjestöt, jotka on mainittu 13 artiklan 1 kappaleessa, voivat liittyä tähän pöytäkirjaan 6 päivästä toukokuuta 1989 lähtien. 3. Valtio tai järjestö, joka liittyy tähän pöytäkirjaan joulukuun 31 päivän 1993 jälkeen, voi panna 2 ja 4 artiklan täytäntöön viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1995. 4. Ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjat on talletettava Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin huostaan. Pääsihteeri toimii tallettajana. 15 artikla Voimaantulo 1. Tämä pöytäkirja tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä, kun kuudestoista ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirja on talletettu. 2. Jokaiseen 13 artiklan 1 kappaleessa mainittuun valtioon ja järjestöön nähden, joka ratifioi tai hyväksyy tämän pöytäkirjan tai liittyy siihen kuudennentoista ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjan tallettamisen jälkeen, tämä pöytäkirja tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona asianomainen osapuoli on tallettanut ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa. 16 artikla Irtisanominen Osapuoli voi milloin hyvänsä viiden vuoden kuluttua siitä, kun tämä pöytäkirja on tullut osapuoleen nähden voimaan, sanoa pöytäkirjan irti ilmoittamalla tästä kirjallisesti tallettajalle. Irtisanominen tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä, kun tallettaja on saanut siitä tiedon, tai irtisanomisilmoituksessa mainittuna myöhempänä ajankohtana. 17 artikla Todistusvoimaiset tekstit Tämän pöytäkirjan alkuperäiskappale, jonka englannin-, ranskan- ja venäjänkieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset, talletetaan Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin huostaan. Tämän vakuudeksi asianmukaisesti valtuutetut ovat allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan. Tehty Sofiassa 31 päivänä lokakuuta 1988. TEKNINEN LIITE 1. Tiedot päästöistä ja kustannuksista perustuvat toimeenpanevan elimen ja sen sivulaitosten virallisiin asiakirjoihin, erityisesti asiakirjoihin EB.AIR/WG.3/R.8, R. 9 ja R.16 sekä ENV/WP.1/R.86 ja Corr.1, jotka esitetään tutkimuksessa "Effects and Control of Transboundary Air Pollution" (). Jollei toisin ilmoiteta, edellytetään, että luetellut tekniikat ovat testattuja ja että ne perustuvat käytännön kokemuksiin (). 2. Tässä liitteessä olevat tiedot ovat puutteellisia. Koska kokemukset uusista moottoreista ja matalapäästöisiä tekniikkoja soveltavista uusista laitoksista sekä käytössä olevien laitosten jälkiasennuksista jatkuvasti lisääntyvät, on liitettä säännöllisesti kehitettävä ja muutettava. Liitteen tarkoitus ei ole olla tyhjentävä esitys teknisistä vaihtoehdoista vaan auttaa osapuolia etsimään taloudellisesti järkeviä teknisiä ratkaisuja pöytäkirjassa määrättyjen velvoitteiden täyttämiseksi. I. KIINTEISTÄ LÄHTEISTÄ PERÄISIN OLEVIEN NOX-PÄÄSTÖJEN RAJOITTAMISTEKNIIKAT 3. Fossiilisten polttoaineiden palaminen on antropogeenisten NOx-päästöjen pääasiallinen kiinteä lähde. Palamisen lisäksi eräät muut prosessit voivat lisätä NOx-päästöjä. 4. Kiinteiden lähteiden NOx -päästöjen suuria ryhmittymiä voivat olla: a) polttolaitokset, b) teolliset uunit (esimerkiksi sementinvalmistus), c) kiinteät moottorit (kaasuturpiinit ja polttomoottorit), d) muut kuin polttoprosessit (esimerkiksi typpihapon valmistus). 5. Tekniikat NOx -päästöjen vähentämiseksi keskittyvät tiettyihin polton tai prosessin muutoksiin ja - erityisesti suurten voimalaitosten osalta - savukaasujen käsittelyyn. 6. Käytössä olevien laitosten jälkiasennusten osalta NOx:n rajoittamistekniikoiden soveltamislaajuutta saattavat rajoittaa toimintaan kohdistuvat kielteiset sivuvaikutukset tai muut laitoksen omat rajoitukset. Sen vuoksi jälkiasennusten ollessa kyseessä NOx -päästöistä tyypillisesti saatavista arvoista esitetään ainoastaan likimääräisiä arvioita. Uusien laitosten osalta kielteiset sivuvaikutukset voidaan tarkoituksenmukaisella suunnittelulla supistaa mahdollisimman vähiin tai poistaa kokonaan. 7. Tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen mukaan polttomuutosten kustannuksia voidaan pitää alhaisina uusissa laitoksissa. Sen sijaan esimerkiksi suurten voimalaitosten jälkiasennusten osalta kustannukset voivat vaihdella suunnilleen välillä 8 25 Sveitsin frangia kWel kohti (vuonna 1985). Savukaasujen käsittelyjärjestelmien investointikustannukset ovat yleisesti ottaen paljon korkeampia. 8. Kiinteiden lähteiden osalta päästökertoimet ilmaistaan milligrammoina NO2:a tavanomaista kuutiometriä (mg/m3) (0 oC, 1 013 mb) kohti, kuivapainon perusteella. Polttolaitokset 9. Polttolaitosten ryhmällä tarkoitetaan fossiilisten polttoaineiden polttoa uuneissa, kattiloissa, epäsuorissa lämmityslaitteissa ja muissa polttolaitoksissa, jotka tuottavat lämpöä enemmän kuin 10 MW sekoittamatta savukaasuja muihin poistovirtoihin tai käsiteltyihin aineisiin. Uusien tai käytössä olevien laitosten käytettävissä ovat seuraavat polttotekniikat, joita voidaan käyttää erikseen tai yhdistettyinä: a) matala lämpötila palotilassa leijukerrospoltto mukaan lukien; b) toiminta pienellä ilmaylimäärällä; c) erityisten pienten NOx -päästöjen polttimien asennus; d) savukaasujen kierrätys polttoilmaan; e) porrastettu poltto/lisäilma; f) uudelleenpoltto (polttoaineen porrastaminen) (). Saavutettavissa olevat tulosstandardit esitetään taulukossa 1. >TAULUKON PAIKKA> 10. Savukaasujen käsittely selektiivisellä katalyyttipelkistyksellä (SCR) on NOx -päästöjä vähentävä täydentävä toimenpide, jonka tehokkuus on vähintään 80 %. Euroopan talousyhteisön alueelta on runsaasti kokemusta uusien tai jälkiasennettujen laitosten toiminnasta, erityisesti yli 300 MW (termisinä) voimalaitosten osalta. Jos lisäksi otetaan käyttöön polttoa koskevia muutoksia, voidaan helposti saada päästöarvoja, jotka ovat 200 mg/m3 (kiinteät polttoaineet, 6 % O2:ta) ja 150 mg/m3 (nestemäiset polttoaineet, 3 % O2:ta). 11. Selektiivinen ei-katalyyttinen pelkistys (SNCR), savukaasujen käsittelytekniikka, jolla NOx-päästöjä voidaan vähentää 20 60 %, on edullisempaa tekniikkaa erityissovelluksiin (esimerkiksi jalostamojen uunit ja kaasunpoltto vähimmäissyötöllä). Kiinteät moottorit: kaasuturpiinit ja polttomoottorit 12. Kiinteiden kaasuturpiinien NOx-päästöjä voidaan vähentää joko muuttamalla polttoa (kuiva menetelmä) tai vettä tai vesihöyryä ruiskuttamalla (kostea menetelmä). Näistä molemmista toimenpiteistä on runsaasti kokemusta. Näin voidaan saada 150 mg/m3 (kaasu, 15 % O2:ta) ja 300 mg/m3 (öljy, 15 % O2:ta) päästöarvoja. Jälkiasennukset ovat mahdollisia. 13. Kipinäsytytyksellä toimivien kiinteiden polttomoottoreiden NOX -päästöjä voidaan vähentää joko polttoa muuttamalla (esimerkiksi laiha seos ja pakokaasujen kierrätys) tai pakokaasuja käsittelemällä (silmukaltaan suljettu kolmitiekatalysaattori, SCR). Tekniset ja taloudelliset mahdollisuudet soveltaa näitä menetelmiä riippuvat moottorin koosta, tyypistä (kaksivaiheinen/nelivaiheinen) ja moottorin toimintatavasta (vakiokuorma/muuttuva kuorma). Laihan seoksen järjestelmällä voidaan saavuttaa 800 mg/m3 (5 % O2:ta) päästöarvoja, SCR -menetelmä vähentää NOx -päästöt huomattavasti alle 400 mg/m3 (5 % O2:ta) ja kolmitiekatalysaattorilla voidaan päästöt vähentää jopa alle 200 mg/m3 (5 % O2:ta). Teollisuusuunit - sementin kalsinointi 14. Esikalsinointimenetelmä on arvioitavana komission alueella mahdollisena tekniikkana uusien tai käytössä olevien sementinkalsinointiuunien savukaasujen NOx-pitoisuuksien vähentämiseksi arvoon noin 300 mg/m3 (10 % O2:ta). Muut kuin polttoprosessit - Typpihapon valmistus 15. Typpihapon valmistus korkeapaineabsorptiolla (> 8 baaria) mahdollistaa laimentamattomien jätevesien NOx-pitoisuuksien säilyttämisen alle 400 mg/m3. Sama tulos voidaan saavuttaa keskinkertaisen paineen absorptiolla yhdistettynä SCR-menetelmään tai yhtä tehokkaasti NOx-päästöjä vähentävään menetelmään. Jälkiasennukset ovat mahdollisia. II. MOOTTORIAJONEUVOJEN NOx-PÄÄSTÖJÄ RAJOITTAVAT TEKNIIKAT 16. Tässä liitteessä moottoriajoneuvoilla tarkoitetaan tiekuljetuksessa käytettäviä ajoneuvoja eli bensiinillä tai dieselpolttoaineella toimivia yksityisautoja sekä kevyitä ja raskaita hyötyajoneuvoja. Tarvittaessa viitataan ajoneuvoluokkiin (M1, M2, M3, N1, N2, N3), jotka määritellään 1958 tehdyn moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisen vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen mukaisesti asetuksessa ETY N:o 13. 17. Tieliikenne on merkittävä antropogeenisten NOx-päästöjen lähde monissa komission maissa. Se aiheuttaa 40 80 % kansallisista päästöistä. Bensiinikäyttöiset ajoneuvot aiheuttavat kaikkiaan kaksi kolmasosaa tieliikenteen NOx-päästöistä. 18. Käytettävissä olevat tekniikat moottoriajoneuvoista peräisin olevien typen oksidien rajoittamiseksi esitetään pääpiirteissään taulukossa 3 ja taulukossa 6. On luontevaa ryhmitellä tekniikat käytössä olevien tai ehdotettujen kansallisten ja kansainvälisten päästöstandardien mukaan, jotka eroavat toisistaan määräysten tiukkuuden osalta. Koska nykyiset säännösten mukaiset testisyklit koskevat ainoastaan kaupunkiajoa, jäljempänä esitetyissä arvioissa suhteellisista NOx-päästöistä otetaan huomioon suurempinopeuksinen ajo, jos NOx-päästöt vaikuttavat erityisen suurilta. 19. Taulukossa 3 ja taulukossa 6 esitetyt eri tekniikkoja koskevat lisätuotantokustannukset ovat valmistuksen kustannusarvioita, eivät vähittäishintoja. 20. Sen varmistamiseksi, että päästöstandardeissa määrätty tavoitteena oleva vähennys toteutuu käytännössä, on tärkeää valvoa tuotannon yhdenmukaisuutta ja käytössä olevan ajoneuvon suorituskykyä. 21. Tekniikat, joissa käytetään katalysaattoreita tai jotka perustuvat katalyyttien käyttöön, edellyttävät lyijytöntä polttoainetta. Katalysaattorilla varustettujen ajoneuvojen vapaan käytön edellytyksenä on lyijyttömän polttoaineen yleinen saatavuus. Bensiini- ja dieselpolttoainekäyttöiset yksityisautot (M1) 22. Taulukossa 2 esitetään neljä päästöstandardia. Näitä standardeja käytetään taulukossa 3 bensiinikäyttöisiin ajoneuvoihin sovellettavien moottoritekniikoiden ryhmittelemiseksi niiden NOx-päästöjen vähentämismahdollisuuksien perusteella. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 23. Päästöstandardeihin A, B, C ja D kuuluu NOx:n lisäksi myös hiilivetyjä (HC) ja hiilimonoksidia (CO) koskevia päästörajoituksia. Näiden saastepäästöjen arvioidut vähennykset suhteessa ECE R 15 04 vertailukohteeseen esitetään taulukossa 4. >TAULUKON PAIKKA> 24. Nykyiset dieselautot pystyvät täyttämään A-, B- ja C-standardeissa määrätyt NOx-päästöjä koskevat vaatimukset. Hiukkaspäästöjä koskevat tiukat vaatimukset sekä D-standardissa NOx:lle asetetut tiukat rajat merkitsevät, että dieselkäyttöisiin yksityisautoihin on tehtävä uusia parannuksia, joihin todennäköisesti kuuluvat syöttöpumpun elektroninen valvonta, parannetut polttoaineen ruiskutusjärjestelmät, pakokaasujen kierrätys ja hiukkaserottimet. Toistaiseksi on olemassa ainoastaan koeajoneuvoja [ks. myös taulukko 6, huomautus (a)]. Muut kevyet hyötyajoneuvot (N1) 25. Sovelletaan yksityisautojen päästöjä koskevia rajoitusmenetelmiä, mutta seuraavat tekijät voivat olla erilaisia: NOx:n vähennys, kustannukset ja kaupallisen tuotannon aloittamisaika. Raskaat bensiinikäyttöiset ajoneuvot (M2, M3 N2, N3) 26. Tämän luokan ajoneuvot ovat merkityksettömiä Länsi-Euroopassa, ja niiden käyttö vähenee Itä-Euroopassa. US 1990- ja US 1991 - standardien mukaisten NOx-päästöjen tasot (ks. taulukko 5) voitaisiin saavuttaa alhaisin kustannuksin ilman huomattavia teknisiä parannuksia. Raskaat dieselajoneuvot (M2, M3, N2, N3) 27. Taulukossa 5 esitetään kolme päästöstandardia. Niitä käytetään taulukossa 6 raskaiden dieselajoneuvojen moottoritekniikoiden ryhmittelemiseksi NOx-päästöjen vähentämismahdollisuuksien perusteella. Moottorin peruskokoonpanoa ollaan muuttamassa, sillä suuntauksena on korvata luonnollisen imujärjestelmän moottorit turboahdetuilla moottoreilla. Tämä suuntaus ilmenee myös parantuneina polttoaineen vertailukulutusarvoina. Vertailevia kulutusarvioita ei sen vuoksi esitetä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> () Air Pollution Studies No 4 (Yhdistyneiden kansakuntien julkaisu, myyntinumero: E.87.II.E.36). () Tällä hetkellä päästöjen rajoitustekniikoiden kustannuksista on vaikeaa antaa luotettavia tietoja täsmällisinä lukuina. Tässä liitteessä ilmoitettujen kustannusten osalta olisi siten painotettava eri tekniikoiden kustannusten välisiä suhteita eikä kustannusten täsmällisiä määriä. () Tämän polttotekniikan käytöstä on rajoitetusti kokemuksia.