FI Euroopan unionin virallinen lehti C 193/1

EURONESTIN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

EU:n jäsenvaltioiden ja Itä-Euroopan kumppanimaiden yhteisistä kannoista ja huolenaiheista, jotka liittyvät ulkopolitiikkaan ja niiden turvallisuuteen kohdistuviin ulkoisiin uhkiin

(2016/C 193/01)

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

— ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

— ottaa huomioon 21. ja 22. toukokuuta 2015 pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen Riian huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

— ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta (2),

— ottaa huomioon Euroopan parlamentin 9. heinäkuuta 2015 antaman päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta (3),

— ottaa huomioon Euroopan parlamentin 11. kesäkuuta 2015 antaman päätöslauselman sotilaallis-strategisesta tilanteesta Mustanmeren alueella Venäjän liitettyä Krimin laittomasti alueeseensa (4),

— ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 annetun komission tiedonannon Euroopan turvallisuusagendasta (COM(2015) 185),

A. ottaa huomioon, että kansainvälinen turvallisuustilanne on muuttunut Euroopassa jyrkästi viime vuosina, minkä lisäksi on ilmennyt maailmanlaajuista levottomuutta ja uusia paikallisia ja alueellisia konflikteja Lähi-idässä, Pohjois-Afrikassa ja Itä-Euroopassa; ottaa huomioon, että näiden konfliktien ja ihmisoikeuksien rikkomisen jatkumisesta sota-alueilla on seurannut ennennäkemätön muuttoliike, kun ihmiset pyrkivät turvaan naapurimaihin ja EU:n jäsenvaltioihin;

B. ottaa huomioon, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan mukaan EU on sitoutunut tehokkaaseen monenvälisyyteen maailmanlaajuisen hallintotavan mallina; ottaa huomioon, että Yhdistyneet kansakunnat on ainutlaatuinen hallitustenvälinen foorumi, jossa sen jäsenvaltiot voivat keskustella maailmanlaajuisista kysymyksistä, kuten rauhasta ja turvallisuudesta, ihmisoikeuksista, konfliktinehkäisystä, aseidenriisunnasta ja terrorismista, ja toteuttaa niiden johdosta yhteisiä toimia; ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat osallistuneet rakentavasti Yhdistyneiden kansakuntien ja muiden kansainvälisten foorumien toimintaan yhdessä kumppanien ja samoin ajattelevien maiden kanssa vastauksien muotoilemiseksi maailmanlaajuisiin ja alueellisiin huolenaiheisiin sekä kansainväliseen oikeuteen liittyviin kysymyksiin;

C. toteaa, että Euroopan naapuruuspolitiikka (ENP) luotiin lujittamaan unionin kumppanuutta naapurimaiden kanssa, jotta voidaan kehittää demokratian, ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen, vakauden, turvallisuuden ja vaurauden yhteiseen kunnioittamiseen perustuva alue;

D. toteaa, että Euroopan neuvoston Venetsian komissiolla on kokemusta ja asiantuntemusta perustuslain alalla;

E. toteaa, että itäinen kumppanuus perustuu sitoutumiseen kansainvälisen oikeuden periaatteisiin ja perusarvoihin, joihin kuuluvat demokratia, oikeusvaltioperiaate sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien turvaaminen;

F. ottaa huomioon, että kun Georgia, Moldova ja Ukraina allekirjoittivat kahdenväliset assosiaatiosopimukset EU:n kanssa, ne sitoutuivat EU:n rinnalla edistämään, ylläpitämään ja lujittamaan rauhaa ja vakautta alueellisesti ja kansainvälisesti yhtenä poliittisen assosiaation tavoitteista;

G. ottaa huomioon, että kuten 18. joulukuuta 2015 annetussa komission neljännessä ja viimeisessä edistymiskertomuksessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle Georgian edistymisestä viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa korostetaan, sen jälkeen, kun EU:n ja Georgian välinen viisumiasioita koskeva vuoropuhelu aloitettiin kesäkuussa 2012, Georgia on tehnyt kaikki tarvittavat uudistukset, joilla varmistetaan viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman toisen vaiheen neljässä asiakokonaisuudessa olevien edellytysten tehokas ja kestävä toteutus; toteaa, että Georgia on viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti toteuttanut oikeudellisia ja institutionaalisia uudistuksia seuraavilla aloilla: asiakirjojen turvallisuus, rajaturvallisuus, muuttoliikkeen hallinta ja turvapaikkapolitiikka, yleinen järjestys ja turvallisuus (järjestäytyneen rikollisuuden, korruption, ihmiskaupan, rahanpesun ja huumeiden torjunta, oikeudellinen ja lainvalvontaan liittyvä yhteistyö, henkilötietosuoja ja ihmisoikeuksien suojelu, vähemmistöjen oikeudet mukaan lukien);

H. ottaa huomioon, että komissio antoi 18. joulukuuta 2015 kuudennen ja viimeisen edistymiskertomuksensa Ukrainan edistymisestä viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa;

I. ottaa huomioon, että EU ja Armenia aloittivat 7. joulukuuta 2015 korkean tason neuvottelut sellaisesta uudesta kattavasta puitesopimuksesta, joka kattaisi poliittisen, taloudellisen ja alakohtaisen yhteistyön;

J. ottaa huomioon, että kuten 21. ja 22. toukokuuta 2015 pidetyn itäistä kumppanuutta käsitelleen huippukokouksen yhteisessä julkilausumassa korostettiin, Venäjän hyökkäykset Ukrainaan ja Georgiaan ovat osoittaneet, että itsemääräämisoikeuden ja kansainvälisesti tunnustettuihin rajoihin perustuvan alueellisen koskemattomuuden perusperiaatteita ei voida pitää itsestään selvinä 2000-luvulla;

K. toteaa, että ammuksien, aseiden ja terroristitaistelijoiden tulosta Venäjältä Ukrainan laittomien aseistettujen ryhmien hallitsemille alueille on seurannut lukuisia uhreja, minkä lisäksi yli kaksi miljoonaa ihmistä on joutunut siirtymään kotimaansa sisällä ja pakolaisiksi, ja humanitaarinen kriisi jatkuu edelleen;

L. toteaa, että Venäjä jatkaa Abhasian ja Tskhinvalin alueen / Etelä-Ossetian miehitystä ja on toteuttanut lisätoimia niiden tosiasialliseksi liittämiseksi alueeseensa, mikä on vastoin kansainvälisen oikeuden perusnormeja ja -periaatteita; ottaa huomioon, että miehitysjoukkojen tosiasiallisessa valvonnassa olevilla alueilla on tapahtunut etnisiä puhdistuksia ja väestörakenne on muuttunut pakkotoimien seurauksena ja että mainituilla alueilla miehitysjoukot ovat vastuussa oikeuden vapaaseen liikkumiseen, oikeuden ihmisten väliseen yhteydenpitoon ja oikeuden saada opetusta omalla äidinkielellään kaltaisten ihmisoikeuksien loukkauksista;

M. toteaa, että Venäjän väliaikaiset miehitystoimet Krimin autonomisessa tasavallassa ja Sevastopolin kaupungissa ja Venäjän sotilaallinen hyökkäys Ukrainassa Donetsin altaan alueella ovat aiheuttaneet merkittäviä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien loukkauksia miehitetyillä alueilla;

N. ottaa huomioon, että Venäjä ja Euroopan unioni ovat määränneet vastavuoroisia kauppasaartoja; toteaa, että Venäjä on ilman minkäänlaisia oikeudellisia perusteita pannut täytäntöön mielivaltaisia toimenpiteitä, jotka rikkovat yleismaailmallisia normeja, ovat läpinäkymättömiä ja joiden myötä useat EU:n poliitikot ovat päätyneet mustalle listalle, minkä lisäksi heiltä on evätty pääsy Venäjän alueelle;

O. ottaa huomioon, että alueelliset konfliktit lisäävät Itä-Euroopan kumppanimaiden alttiutta poliittiselle epävakaudelle ja vaarantavat vakavasti niiden taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen; ottaa lisäksi huomioon, että nämä Euroopan maanosassa ja sen ympäristössä sijaitsevat konfliktialueet uhkaavat vakavasti EU:n ja sen kumppanien turvallisuutta;

P. toteaa, että Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä esiintyy runsaasti levottomuuksia, väkivaltaisuuksia ja sisällissotia; toteaa, että köyhyys, resurssipula, ilmastonmuutoksen vaikutukset, ihmisoikeusrikkomukset ja talouden taantuma aiheuttavat merkittäviä ongelmia väestölle monissa osissa Afrikan maanosaa ja Lähi-idässä, erityisesti kristittyjen ja jesidien kaltaisille vähemmistöille, jotka joutuvat pakenemaan kodeistaan;

Q. ottaa huomioon, että syyskuussa 2014 solmittiin laaja kansainvälinen koalitio, jonka tavoitteena on tuhota terroristijärjestö, joka nimittää itseään Irakin ja Levantin islamilaiseksi valtioksi (ISIL/Da'esh);

R. toteaa, että kumppanimaat toteuttavat yhteistyötoimia EU:n kanssa EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alalla, erityisesti liittyen YTPP:n tukeen, jota myönnetään turvallisuusalan uudistuksia varten kumppanimaissa;

S. ottaa huomioon, että Ukraina teki vuonna 2005 ja Georgia ja Moldova tekivät vuonna 2012 EU:n kanssa puitesopimuksia osallistumisesta EU:n johtamiin kriisinhallintatoimiin; ottaa huomioon, että Ukraina osallistui vuonna 2014 EU:n taisteluosastojen toimintaan ja lähetti fregatin EU:n johtamille merivoimille (EU NAVFOR) Somaliaan (Atalanta-operaatio), ja että Moldova ja Georgia osallistuivat myös vuonna 2014 ensimmäistä kertaa EU:n johtamiin YTPP:n tehtäviin, kuten EU:n koulutusoperaatioon (EUTM) Malissa ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavaan Euroopan unionin sotilasoperaatioon (EUFOR RCA);

T. ottaa huomioon, että EU:n jäsenvaltiot ja kaikki kumppanimaat ovat joukkotuhoaseisiin liittyvien monenvälisten aseidenriisuntasopimuksien, kuten ydinsulkusopimuksen, täydellisen ydinkoekieltosopimuksen sekä biologisia ja kemiallisia aseita koskevien yleissopimuksien, osapuolia; ottaa huomioon, että 17 EU:n jäsenvaltiota ja kaikki kumppanimaat ovat myös allekirjoittaneet mukautetun sopimuksen Euroopan tavanomaisten aseiden rajoittamisesta;

U. ottaa huomioon, että komission ehdottamassa Euroopan turvallisuusagendassa vuosiksi 2015–2020 määritetään kolme painopistealaa, joita ovat terrorismin torjunta ja radikalisoitumisen ehkäiseminen, järjestäytyneen rikollisuuden hajauttaminen ja kyberrikollisuuden torjunta;

V. ottaa huomioon, että joissakin EU:n jäsenvaltioissa sekä kumppani- ja naapurimaissa on esiintynyt ulkoista väkivaltaa, terroristihyökkäyksiä, rajat ylittävää järjestäytynyttä rikollisuutta ja kyberrikollisuutta, jotka ovat joissakin maissa olleet kytköksissä väkivaltaisiin poliittisiin ääriliikkeisiin ja uskonnolliseen radikalismiin; ottaa huomioon, että ISIL/Da'esh on rahoittanut EU:n jäsenvaltioiden maaperällä tehtyjä hyökkäyksiä;

W. ottaa huomioon, että EU ja Yhdysvallat ovat aloittaneet neuvottelut uudesta kauppasopimuksesta eli transatlanttisesta kauppa- ja investointikumppanuudesta (TTIP);

X. ottaa huomioon, että pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus (DCFTA) Ukrainan ja EU:n välillä tuli voimaan 1. tammikuuta 2016; ottaa huomioon, että Venäjä on siitä alkaen määrännyt talouspakotteita Ukrainaa vastaan, mukaan lukien toimet, joilla rajoitetaan Ukrainan ja Keski-Aasian välistä tavaroiden kulkua Venäjän kautta;

Y. ottaa huomioon, että suurin osa EU:n jäsenvaltioista ja kumppanimaista on riippuvaisia ulkoisista energian toimituksista, minkä vuoksi energiansaanti on keskeisessä asemassa hahmoteltaessa geopoliittista tilannetta Euroopassa; ottaa huomioon, että EU:n ja sen kumppanimaiden energiapolitiikalla ei pidä horjuttaa itäisen kumppanuuden perusarvoja eikä niiden vastaavien ulkopolitiikkojen yhtenevyyttä;

Z. toteaa, että Yhdysvallat, Iran, Venäjä ja muut toimijat ovat Syyrian ja Irakin alueellisten konfliktien suoria tai epäsuoria osapuolia, minkä vuoksi ne voisivat edistää poliittisten ratkaisujen määrittämistä konfliktien lopettamiseksi;

AA. toteaa, että pitkäaikainen epävakaus ja lisääntyvät väkivaltaisuudet Libyassa aiheuttavat koko unionin kannalta merkittävän turvallisuusriskin;

BB. ottaa huomioon, että Iran, EU, Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Kiina, Venäjä ja Yhdysvallat (EU3 + 3) saavuttivat Wienissä 14. heinäkuuta 2015 pidetyssä kokouksessa sellaisen sopimuksen Iranin ydinvoimakysymyksestä, jonka myötä on mahdollista poistaa vaiheittain YK:n turvallisuusneuvoston asettamat pakotteet ja monenväliset ja kansalliset pakotteet, jotka liittyvät Iranin ydinvoimaohjelmaan;

1. muistuttaa, että itäisen kumppanuuden perustana on yhteinen sitoutuminen yhteisiin arvoihin, kuten demokratiaan, oikeusvaltioperiaatteeseen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, kansainvälisen oikeuden periaatteisiin ja perusvapauksiin sekä EU:n, Itä-Euroopan kumppanimaiden ja koko Euroopan maanosan vakauteen, turvallisuuteen ja vaurauteen; painottaa kunkin itäisen kumppanuuden maan vastuuta pyrittäessä takaamaan vakaan uudistusprosessin käyttöönotto ja täytäntöönpano sekä korruptiomekanismien torjunta; painottaa EU:n tukevaa roolia tässä yhteydessä;

2. toteaa, että ENP:n tarkistuksen tuloksilla luodaan perusta vuonna 2016 käytävälle vakavalle keskustelulle siitä, miten eriytetty lähestymistapa on pantavissa käytännössä täytäntöön niiden kolmen Itä-Euroopan kumppanimaan tapauksessa, joiden kanssa on tehty assosiaatiosopimuksia;

3. on samaa mieltä siitä, että EU:ssa ja sen kumppanimaissa on vastattava lukuisiin ja samanaikaisiin turvallisuushaasteisiin ja että turvallisuus on entistä monitahoisempi kysymys ympäristössä, jolle on ominaista talouden maailmanlaajuistuminen, ilmastonmuutos, kansainvälinen liikkuvuus, digitalisaatio, demografiset muutokset ja muuttoliike; toteaa, että lisäksi on torjuttava uhkia, jotka johtuvat sekä perinteisistä valtiollisista toimijoista että valtioista riippumattomista järjestöistä, jotka tukevat terrorismia tai kansainvälistä rikollisuutta;

4. kehottaa EU:ta ja sen kumppanimaita tiivistämään poliittisia suhteita ja lähentämään niiden ulkopolitiikkoja sekä lisäämään niiden yhtenevyyttä, jotta voidaan vastata yhteisiin haasteisiin ja taata maiden turvallisuus; korostaa, että olisi asetettava etusijalle yhteiset toimet, joilla palautetaan Euroopan turvallisuusjärjestys kansainvälisen oikeuden mukaisesti; painottaa, että tällaisen järjestyksen on perustuttava demokraattisiin periaatteisiin, oikeusvaltioperiaatteeseen, perusarvoihin, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, vähemmistöjen suojeluun, itsemääräämisoikeuteen, itsenäisyyteen ja rajojen loukkaamattomuuteen;

5. muistuttaa, että on ensisijaisen tärkeää aloittaa uudelleen kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävä vuoropuhelu, jotta varmistetaan mahdollisten lainvalvontauudistuksien laajamittainen tuki;

6. torjuu näkemyksen Euroopan maanosan uudesta jakamisesta suurvaltojen vaikutuspiireihin, mihin Venäjä pyrkii politiikallaan ja toimillaan; vahvistaa uudelleen periaatteen, jonka mukaan jokaisella maalla on täysivaltainen oikeus päättää vapaasti ja demokraattisesti omasta ulko- ja turvallisuuspolitiikastaan ja sotilaallisesta liittoutumisestaan; painottaa, että vuonna 1975 tehdyn Helsingin päätösasiakirjan I artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaan jokaisella Euroopan maalla on oikeus valita, liittyykö se johonkin liittoutumissopimukseen, Naton perustamissopimus mukaan lukien;

7. katsoo, että Yhdistyneiden kansakuntien demokraattista hallintoa olisi vahvistettava; kehottaa tässä tarkoituksessa YK:n jäsenvaltioita uudistamaan YK:n turvallisuusneuvostoa, jotta se ilmentäisi paremmin uutta maailmantilaa, ja tehostamaan sen toimintaa;

8. antaa arvoa Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) kehykselle osallistavana foorumina, jolla voidaan käydä vuoropuhelua turvallisuusasioista ja konfliktinratkaisusta; kehottaa antamaan uutta pontta Etyjille ja vastaavaa poliittista ja taloudellista tukea; painottaa, että on tärkeää edistää yhteistyötä EU:n, sen jäsenvaltioiden, Itä-Euroopan kumppanimaiden, YK:n ja Etyjin keskuudessa sekä toteuttaa yhteisiä toimia kriisien hallitsemiseksi ja konfliktien rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi Euroopassa; pitää kuitenkin valitettavana, että niin sanottujen jäätyneiden konfliktien, jotka koettelevat useimpia Itä-Euroopan kumppanimaita, rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi ja kattavaksi selvittämiseksi ei ole juuri saavutettu edistystä, ja kehottaa toteuttamaan tehokkaampia ja tulossuuntautuneempia toimia;

9. katsoo, että pakolaisiin ja kotiseudultaan siirtymään joutuneisiin henkilöihin ja muuttovirtoihin liittyvien asioiden käsittely edellyttää sellaista yhteistä ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa ulko- ja maahanmuuttopolitiikkaan, joka kattaa kehitysyhteistyön, konfliktinehkäisyn ja -ratkaisun, kriisinhallinnan, taakanjaon, humanitaarisen avun ja yhteisiä toimia taakan keventämiseksi; painottaa, että EU:n on ehdottomasti tehtävä yhteistyötä sen naapureiden kanssa, mikäli tavoitteena on tehokas kriisinhallinta taaten samalla Euroopan yhdentymiseen liittyvät saavutukset henkilöiden vapaan liikkuvuuden alalla; painottaa lisäksi, että on kehitettävä erityismenettelyjä yksin maahan tulevien tai ilman huoltajaa olevien, sisäisesti siirtymään joutuneiden lasten ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien varhaista tunnistamista, rekisteröintiä ja dokumentointia varten, ja varmistettava, että heille annetaan apua ja palveluja;

10. korostaa, että vapaa ja kestävä kansainvälinen kauppa edistää kasvua; painottaa tästä syystä, että on tärkeää kehittää vapaita ja oikeudenmukaisia kauppasuhteita sekä edistää EU:n ja Itä-Euroopan kumppanimaiden välisiä ulkomaisia sijoituksia, jotta lisätään poliittista lähentymistä ja taloudellista yhdentymistä;

11. kehottaa painokkaasti kumppanimaita panemaan täytäntöön uudistuksia, joilla taataan oikeuslaitoksen riippumattomuus; kehottaa lisäksi painokkaasti kumppanimaita estämään poliittisia voimia hyödyntämästä oikeusjärjestelmiä valikoivaan oikeudenkäyttöön liittyvissä tarkoituksissa;

12. korostaa, että tiedotusvälineiden riippumattomuus poliittisista intresseistä on keskeisessä asemassa mediaympäristön moniarvoisuuden kannalta; katsoo, että tiedotusvälineiden riippumattomuus on ensiarvoisen tärkeää tiedon vääristelyn ja propagandan torjumiseksi; kehottaa tästä syystä kumppanimaita lopettamaan tällaisten tiedotusvälineiden lahjomattomuuden vaarantavat toimet; ehdottaa, että Euroopan neuvoston Venetsian komissio voisi auttaa kumppanimaita tältä osin;

13. panee merkille, että kumppanimaissa on tarkasteltava erilaisia ulkopoliittisia vaihtoehtoja niiden kehittäessä kauppasuhteita EU:n ja muiden naapurien kanssa; korostaa, että yhtäältä EU:n ja toisaalta Georgian, Moldovan ja Ukrainan välisten pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimuksien tavoitteena on merkittävästi syventää suhteita sekä kehittää kauppaa ja ulkomaisia sijoituksia allekirjoittaneiden kumppanien välillä; painottaa, että pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppasopimukset ja kauppasuhteiden syventäminen muihin kumppaneihin nähden eivät ole toisensa poissulkevia vaihtoehtoja; katsoo, että pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppasopimus ei ole ainoa vaihtoehto EU:n kauppapolitiikan harjoittamiseksi sen Itä-Euroopan naapureihin nähden; kehottaa EU:ta tarjoamaan yhteistyössä sen kumppanimaiden kanssa vaihtoehtoisia kauppatoimia, jotka on sovitettu niiden tarpeisiin ja rajoitteisiin; suhtautuu tuomitsevasti kaupallisiin kostotoimiin, joita Venäjä on toteuttanut Ukrainaan nähden pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen voimaantulon jälkeen; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön väliaikaisia vastatoimia, jotta minimoidaan Venäjän Ukrainaan nähden käyttöön ottamien kauppapakotteiden kielteistä vaikutusta;

14. suhtautuu myönteisesti komission antamaan positiiviseen arviointiin Ukrainaan ja Georgiaan liittyvistä viisumivapautta koskevista toimintasuunnitelmista; kehottaa komissiota esittämään ripeästi tarvittavan lainsäädäntöehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostoa poistamaan Ukrainan kansalaisia koskevat viisumivaatimukset;

15. kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja aloittamaan Itä-Euroopan kumppanimaiden kanssa avoimia ja läpinäkyviä sekä kaikki sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnat osallistavia keskusteluja siitä, miten TTIP voi hyödyttää niiden talouksia ja miten Itä-Euroopan kumppanimaille voitaisiin taata parempi pääsy markkinoille Atlantin molemmin puolin;

Venäjään, Turkkiin ja Iraniin nähden noudatettava politiikka

16. suhtautuu tuomitsevasti propagandan levittämiseen ja tiedon vääristelyyn sekä vastakkainasetteluun ja poliittiseen tai taloudelliseen painostukseen; ilmaisee tukevansa EU:n strategista viestintää; kehottaa EU:ta vahvistamaan sitä ja tekemään yhteistyötä itäisten kumppanimaiden kanssa propagandan ja tiedon vääristelyn torjumiseksi;

17. tukee edelleen vahvasti Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; on tältä osin huolestunut tilanteesta Georgian alueilla Abhasiassa ja Tskhinvalin alueella / Etelä Ossetiassa, kuten Venäjän toteuttamasta niin sanottujen sopimuksien täytäntöönpanosta, joilla syvennetään sen ja Abhasian ja Tskhinvalin alueen / Etelä-Ossetian välistä integrointia, alueella meneillään olevasta sotilasvoimien vahvistamisesta, piikkilanka-aitojen ja tienviittojen lainvastaisesta sijoittamisesta miehityslinjalle ja paikan päällä vallitsevasta vakavasta ihmisoikeustilanteesta;

18. kehottaa Venäjää kunnioittamaan kaikilta osin Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta sekä sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen loukkaamattomuutta, kumoamaan Abhasian ja Tskhinvalin alueen / Etelä-Ossetian niin sanotun itsenäisyyden tunnustamisen sekä panemaan täytäntöön 12. elokuuta 2008 tehdyn tulitaukosopimuksen säännökset; kehottaa Venäjää erityisesti lopettamaan Georgian alueiden miehittämisen, sallimaan Euroopan unionin tarkkailuoperaation ja ihmisoikeuksien seurantamekanismien täysimääräisen ja esteettömän pääsyn Georgian miehitetyille alueille sekä osallistumaan rakentavasti Geneven kansainvälisiin neuvotteluihin esityslistalla olevista keskeisistä kysymyksistä eli voimankäytöstä luopumisesta, kansainvälisistä turvallisuusjärjestelyistä ja sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten turvallisesta ja ihmisarvoisesta paluusta;

19. suhtautuu tuomitsevasti kaikkiin Itä-Euroopan kumppanimaissa tehtyihin sotilaallisiin toimiin ja hyökkäyksiin, joilla heikennetään Euroopan turvallisuusjärjestystä; painottaa tarvetta ratkaista riidat rauhanomaisesti YK:n peruskirjan, vuonna 1975 tehdyn Helsingin päätösasiakirjan, vuonna 1990 tehdyn Uutta Eurooppaa koskevan Pariisin peruskirjan, Naton ja Venäjän välisen perusasiakirjan, Budapestin muistion sekä Venäjän ja Ukrainan välisen ystävyys-, yhteistyö- ja kumppanuussopimuksen mukaisesti; kehottaa kaikkia Minskin sopimuksien, toukokuussa 1994 allekirjoitetun Azerbaidžanin, Vuoristo-Karabahin ja Armenian välisen tulitaukosopimuksen ja 12. elokuuta 2008 tehdyn Venäjän ja Georgian tulitaukosopimuksen osapuolia täyttämään sitoumuksensa ja varmistamaan sopimuksien täytäntöönpanon kaikilta osin;

20. kehottaa kaasuntuottajamaita lopettamaan välittömästi energiansaannin ja -hinnoittelun käyttämisen poliittisena välineenä, jolla painostetaan EU:n jäsenvaltioita ja sen kumppanimaita; kehottaa EU:ta ja sen kumppanimaita tiivistämään niiden toimia, jotta monipuolistetaan energiantoimituksia, kehitetään vaihtoehtoisia energialähteitä, lisätään energiansäästöä ja otetaan käyttöön vastakkaisvirtaukseen perustuvia kaasutoimituksiin liittyviä järjestelyjä, millä vähennetään riippuvuutta energiantuonnista;

21. painottaa, että Nord Stream 2 -kaasuputkihanke on EU:n strategisten etujen, kuten turvallisuuden, monipuolistamisen, vapauttamisen ja voimakkaan energiaunionin kehittämisen vastainen; kehottaa siksi komissiota ja neuvostoa noudattamaan kolmannen energiapaketin sääntöjä ja tavoitteita; kehottaa painokkaasti EU:n jäsenvaltioita lopettamaan kaiken yhteistyön Gazprom-yhtiön kanssa Nord Stream 2 -kaasuputkihankkeen tiimoilta;

22. on huolestunut sotilaallisten välikohtauksien riskistä Euroopassa, jossa Venäjä ja Nato ovat äskettäin lisänneet sotilasjoukkojen ja kaluston määrää, kuten erityisesti Itä-Euroopassa, Mustanmeren alueella, Baltian maissa ja Jäämeren alueella; katsoo, että yhteistyösuhde, jota Nato ja Venäjä ovat kehittäneet kylmän sodan lopusta alkaen, on kärsinyt merkittävästi lakiin perustuvan Euroopan rauhanjärjestyksen loukkaamisesta, esimerkiksi sen seurauksena, että Venäjä miehitti Krimin ja liitti sen alueeseensa lainvastaisesti; suosittelee, että Nato ja Venäjä ylläpitävät avoimia viestintäkanavia ja harkitsevat uusia aloitteita välikohtauksien välttämiseksi;

23. kehottaa painokkaasti Venäjää miehittäjävaltiona varmistamaan, että Krimin autonomisessa tasavallassa ja Sevastopolin kaupungissa kunnioitetaan kaikkia ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, kuten kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden – erityisesti Krimin tataarien, ukrainalaisten ja muiden Krimillä asuvien haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien – oikeuksia ja vapauksia ja varmistamaan, että asiaankuuluvat kansainväliset ihmisoikeuselimet voivat toteuttaa seurantatoimia vapaasti ja esteettömästi niemimaalla;

24. painottaa, että EU:n ja minkä tahansa kumppanimaan välisen tehokkaan suhteen ja tiiviimmän yhteistyön avulla hyödynnetään kaikkia; kehottaa tästä syystä EU:ta, sen kumppanimaita ja Turkkia ylläpitämään korkean tason vuoropuhelua ulko- ja turvallisuuspoliittisista kysymyksistä, asettaen etusijalle konfliktit ja turvallisuuskysymykset Lähi-idässä ja niiden vaikutuksen muuttovirtoihin;

25. antaa tunnustusta Turkin huomattavalle vastuullisuudelle ja kiitettäville toimille humanitaarisen avun antamiseksi, sotaa ja tuhoa Syyriassa ja Irakissa pakenevien ihmisten suojelemisen varmistamiseksi sekä turvallisuustoimien toteuttamiseksi; suhtautuu myönteisesti EU:n ja Turkin yhteiseen toimintasuunnitelmaan, joka koskee Eurooppaan suuntautuvien maahanmuutto- ja pakolaisvirtojen asettamiin haasteisiin vastaamista yhteisin toimin, ja kehottaa molempia osapuolia tiivistämään yhteistyötään suunnitelman nopeamman täytäntöönpanon varmistamiseksi;

26. muistuttaa, että maaperän valmistelu Turkin ja Armenian välistä vuoropuhelua varten on erittäin tärkeää alueen vakauden ja vaurauden kannalta; kehottaa panemaan täytäntöön niiden pöytäkirjojen sopimukset, jotka koskevat näiden kahden maan välisten suhteiden normalisointia (5), ilman ennakkovaatimuksia, Turkin ja Armenian yhteiskuntien väliseen sovinnontekoon liittyvän prosessin yhteydessä; korostaa, että on mahdoton hyväksyä rajojen sulkemisen politiikkaa Euroopan maanosassa;

27. kehottaa lisäämään Armenian ja Azerbaidžanin välistä vuoropuhelua Etyjin Minskin yhteispuheenjohtajien suojeluksessa, myös presidenttien tasolla, jotta saavutetaan kestävä ja rauhanomainen ratkaisu, jolla edistetään vakautta ja sovinnontekoa ja avataan uusia mahdollisuuksia alueelliselle kehitykselle ja yhteistyölle;

28. suhtautuu myönteisesti EU3 + 3:n ja Iranin sopimukseen Iranin ydinvoimaohjelmasta; odottaa, että Iranin ydinvoimapakotteet poistetaan vaiheittain vuodesta 2016 alkaen, edellyttäen, että Iran täyttää sitoumuksensa; toteaa, että Iranin pakotteiden helpottamista koskevat näkymät tarjoavat uusia taloudellisia mahdollisuuksia EU:lle, sen jäsenvaltioille ja sen kumppanimaille; katsoo, että Kaukasia voisi olla ensimmäinen maailman alue, joka hyötyy laajalti uudesta ja myönteisestä sijoitusilmapiiristä Iranin kanssa tehdyn sopimuksen ja Iranin pakotteiden helpottamisen seurauksena; kehottaa EU:ta ja sen kumppaneita pyrkimään yhteistyössä laajentamaan taloudellisia suhteita Iraniin ja määrittämään sekä mahdollisesti panemaan alulle uusia yhteisen edun mukaisia hankkeita erityisesti liikenne- ja energia-alalla;

Osallisuuden lisääminen Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa

29. painottaa, että lukuisat hyvin vakavat ja toisiinsa sidoksissa olevat poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät ongelmat ovat horjuttaneet Lähi-idän ja Afrikan maita; toteaa, että niin kauan kuin näissä maissa esiintyy sekasortoa, ihmisoikeusrikkomuksia ja poliittista epävakautta, ne ja niiden naapurimaat altistuvat vakaville turvallisuusuhille;

30. on huolestunut sukupuolten tasa-arvon heikentymisestä ja naisiin kohdistuvien väkivaltaisuuksien ja sortotoimien lisääntymisestä samoin kuin suvaitsemattomuudesta etnisiä ja uskonnollisia vähemmistöjä kohtaan joissakin Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maissa; katsoo, että tämä kielteinen suuntaus saattaa aiheuttaa jännitteitä näissä yhteiskunnissa ja lisätä uusien konfliktien ja pakkomuuton tai pakolaisvirtojen kaltaisten muiden kielteisten seurauksien mahdollisuutta;

31. kehottaa noudattamaan uutta lähestymistapaa turvallisuuskysymyksiin alueella ja tekemään yhteistyötä kyseisten maiden kanssa strategisten kumppanuuksien välityksellä, jotka kattavat eri politiikanaloja, kuten kehitysyhteistyötuen, kulttuurialan yhteistyön, ilmastonmuutokseen mukautumisen, konfliktinehkäisyn ja rajavalvonnan;

32. kehottaa EU:ta ja sen kumppanimaita toteuttamaan kaikkia tarvittavia toimia, jotta konfliktin osapuolet lopettavat Syyrian sisällissodan ja valmistautuvat poliittiseen ratkaisuun; katsoo, että ISIL/Da'eshilla ja muilla YK:n nimeämillä terroristiryhmillä ei pidä olla minkäänlaista päätösvaltaa sodan jälkeisenä aikana tai Syyrian poliittiseen tulevaisuuteen nähden; katsoo, että kansainvälisen yhteisön on asetettava siviilien suojelu etusijalle Syyriassa ja kehottaa siksi konfliktin osapuolia lopettamaan suhteettomat ja summittaiset hyökkäykset, kuten tykistöiskut, jotka kohdistuvat siviilialueille ja estävät humanitaarisen avun pääsyn konfliktialueiden siviileille;

33. toteaa, että siviili-iskut ja ihmisoikeusrikkomukset Syyriassa ovat edistäneet terroristiryhmien ja erityisesti ISIL/Da'eshin nousua; katsoo, että ISIL/Da'esh uhkaa kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ja että se on horjuttanut merkittävästi vakautta Irakissa, Syyriassa ja laajemmin Lähi-idässä; ottaa huomioon, että se on syyllistynyt järjestelmällisiin ihmisoikeusrikkomuksiin ja kansainvälisen oikeuden vastaisiin rikkomuksiin, mukaan lukien siviilien tarkoituksellinen tappaminen sekä yksittäisten henkilöiden ja kokonaisten yhteisöjen vainoaminen lukuisten muiden julmuuksien ohella; suhtautuu myönteisesti kansainvälisen koalition kumppanien sitoutumiseen jatkamaan toimien toteuttamista ISIL/Da'eshia vastaan;

34. katsoo, että koko Lähi-idän vakauden kannalta on erittäin tärkeää käynnistää uudelleen Israelin ja Palestiinan väliseen konfliktiin liittyvä rauhanprosessi, jotta saavutetaan kestävä ja kattava ratkaisu, joka on kansainvälisen oikeuden mukainen ja perustuu kahden valtion periaatteeseen;

Turvallisuus- ja puolustusyhteistyön kehittäminen

35. toteaa, että ulkoiset ja sisäiset turvallisuusuhat ovat entistä enemmän sidoksissa toisiinsa ja entistä monimutkaisempia, minkä vuoksi niitä on vaikeampi ennustaa; viittaa erityisesti hybridiuhkiin, joissa yhdistyy sekä sotilaallisten että muiden kuin sotilaallisten keinojen käyttö ja jotka kattavat tiedustelutoiminnan, poliittisen kumouksellisen toiminnan ja tiedon vääristelyn sekä kyberhyökkäykset ja taloudellisen painostuksen;

36. kehottaa EU:ta ja Itä-Euroopan kumppanimaita tarkastelemaan uusia turvallisuusuhkia ja toteuttamaan uusia yhteisiä toimia niiden estämiseksi ja torjumiseksi, muun muassa lisäämällä maiden välistä yhteistyötä ja vaihtamalla asiaankuuluvia tietoja; kannattaa EU:n ja sen kumppanimaiden välisten yhteistyötoimien kehittämistä turvallisuus- ja puolustusalalla, erityisesti itäisen kumppanuuden yhteistyöpaneelin (Eastern Partnership Panel on Cooperation) kehyksessä tällä alalla; kehottaa EU:ta vahvistamaan Euroopan naapuruuspolitiikan ja itäisen kumppanuuden turvallisuutta ja konfliktiherkkyyttä koskevaa osatekijää keskittämällä enemmän aloitteita ja varoja turvallisuusalan uudistukseen, terrorismintorjuntaan, YTPP:hen liittyvissä asioissa tehtävään yhteistyöhön, järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja rajojen hallintaan; korostaa oikeudellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön merkitystä esimerkiksi Europolin ja Eurojustin välityksellä;

37. suhtautuu myönteisesti uudistetun ENP:n uuteen painotukseen samoin kuin EU:n aikomukseen tehostaa yhteistyötä sen kumppanimaiden kanssa konfliktinehkäisyn, terrorismintorjunnan, radikalisoitumisen torjunnan, järjestäytyneen rikollisuuden, rajojen hallinnan ja turvallisuusalan uudistuksien alalla; katsoo, että tällaisen yhteistyön on oltava huomattavaa, sillä on pyrittävä puuttumaan yhteisiin turvallisuusuhkiin ja nopeuttamaan yhteisten hankkeiden kehittämistä, jotta edistetään konfliktien toteuttamiskelpoista ratkaisemista muun muassa lisäämällä osallistumista YTPP-operaatioihin ja koulutustoimintaan sekä sellaisten toimien välityksellä, joilla varmistetaan joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen ja torjutaan pienaseiden ja kevyiden aseiden laitonta kauppaa;

38. katsoo erityisesti, että on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä, jotta lisätään kumppanivaltioissa tietämystä turvallisuusalan uudistuksia koskevista EU:n käsitteistä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan kumppanivaltioiden tukemista uudistuksien täytäntöönpanossa, luomaan asianmukaisia valtiollisia instituutioita ja ottamaan käyttöön hyviä käytäntöjä esimerkiksi kriisinhallintaan ja tiedustelutoimintaan liittyvien turvallisuuskysymyksien tarkastelemiseksi; painottaa, että parlamentin on toteutettava asianmukaisia valvontatoimia turvallisuudesta ja tiedustelutoiminnasta vastaavien valtiollisiin elimiin nähden;

39. korostaa tarvetta vahvistaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden häiriönsietokykyä eli kykyä torjua sisäisiä ja ulkoisia stressitekijöitä ja iskuja, hybridiuhat mukaan lukien, ja mukautua niihin; painottaa, että tässä tarkoituksessa on olennaisen tärkeää torjua kriisien perussyitä, vahvistaa valtiollisia instituutioita, edistää oikeusvaltioperiaatetta ja riippumatonta oikeuslaitosta sekä toteuttaa tehokkaita toimia korruption torjumiseksi; kehottaa EU:ta tukemaan kumppanivaltioita niiden pannessa täytäntöön siviiliturvallisuusalan uudistuksia, koska ne ovat ratkaisevassa asemassa valmisteltaessa yhteiskuntia torjumaan erilaisia äkillisiä iskuja;

40. suosittelee, että kumppanimaat vahvistavat EU:n kanssa tekemäänsä yhteistyötä turvallisuus- ja puolustusalalla ja että ne ottavat EU:n kanssa käyttöön sotilasstrategioita koskevia yhteisiä lähestymistapoja; suhtautuu myönteisesti Georgian, Moldovan ja Ukrainan osallistumiseen EU:n johtamiin kriisinhallintaoperaatioihin ja painottaa, että näin parannetaan EU:n ja sen kumppanien välistä sotilaallista yhteentoimivuutta pitkällä aikavälillä; ehdottaa, että Georgian ja Moldovan olisi harkittava osallistumista EU:n taisteluosaston toimintaan; suosittelee, että EU:n olisi osallistuttava aktiivisemmin konfliktien rauhanomaista ratkaisua koskevaan prosessiin Itä-Euroopan kumppanimaiden alueilla;

41. korostaa tarvetta ylläpitää vakautta Moldovassa sitä koettelevan poliittisen kriisin aikana, myös ottaen huomioon meneillään olevan Transnistrian konfliktin, jota on tarkasteltava osallistavien ja avoimien neuvottelujen välityksellä;

42. katsoo, että Euroopan naapuruuspolitiikan maiden (Transnistria, Abhasia ja Etelä-Ossetia sekä Vuoristo-Karabah) jäätyneet konfliktit on ratkaistava nopeasti alueen vakauttamiseksi; katsoo, että Itä-Euroopan kumppanimaiden olisi tehtävä keskenään tiiviimpää yhteistyötä, jotta voidaan luoda luja perusta alueellisen yhdentymisen varmistamiseksi;

Aseidenriisuntaan sitoutumisen jatkaminen sekä aseiden leviämiseen ja asekauppaan liittyvien riskien lieventäminen

43. kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kumppanimaita jatkamaan aktiivisesti toimien toteuttamista, jotta edistetään monenvälisten aseidenriisuntasopimuksien yleismaailmallisuutta; kehottaa painokkaasti EU:ta ja sen jäsenvaltioita parantamaan sen potentiaalin hyödyntämistä, joka liittyy kumppanivaltioita osallistavien yhteisten aseidenriisuntaoperaatioiden edistämiseen ja tukemiseen;

44. kehottaa vahvistamaan aseiden valvonnan merkitystä turvallisuuspolitiikan ja laittoman asekaupan torjunnan alalla; suhtautuu tältä osin myönteisesti YK:n asekauppasopimuksen, jonka tavoitteena on vahvistaa asekaupan vastuullisuutta ja läpinäkyvyyttä, voimaantuloon joulukuussa 2014; kehottaa painokkaasti Itä-Euroopan kumppanimaita liittymään EU:n yhteiseen kantaan aseviennistä;

45. tukee EU:n ja sen kumppanimaiden välistä yhteistyötä, jolla pyritään lieventämään joukkotuhoaseisiin sekä niiden osien ja kemiallisten, biologisten ja radiologisten aseiden ja ydinaseiden levittämiseen ja salakuljetukseen liittyviä riskejä; kehottaa jatkamaan EU:n CBRN-osaamiskeskuksen valmiuksien ja hanketukea koskevien menetelmien kehittämistä Kaakkois-Euroopan/Etelä-Kaukasian/Moldovan/Ukrainan osalta;

46. kehottaa painokkaasti EU:ta tarkastelemaan voimakkaita militarisointitoimia, joita Venäjä on toteuttanut laittomasti miehitetyllä Krimillä, myös sijoittamalla alueelle ydinaseita, EU:hun sekä Mustanmeren ja Välimeren alueeseen kohdistuvana vakavana uhkana; kehottaa Venäjää kunnioittamaan Ukrainan ydinaseettoman valtion asemaa kansainvälisesti tunnustettuine rajoineen;

Terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden torjunta

47. korostaa monitasoisen ja valtioiden välisen maailmanlaajuisen ja alueellisen yhteistyön merkitystä, jotta torjutaan terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja kyberrikollisuuden asettamia haasteita, kuten komissio painotti 28. huhtikuuta 2015 antamassaan tiedonannossa Euroopan turvallisuusagendasta; kehottaa tästä syystä EU:n jäsenvaltioita ja kumppanimaita vahvistamaan niiden kansallisten lainvalvontaviranomaisten välistä yhteistyötä, jotta torjutaan terrorismia, ylikansallista ja rajat ylittävää rikollisuutta, kuten ihmiskauppaa – erityisesti naisilla ja lapsilla sekä huumeilla, aseilla ja kulttuuriesineillä käyttävää kauppaa – sekä talous- ja kyberrikoksia; kannustaa kumppanimaita elvyttämään niiden keskinäistä yhteistyötä näillä aloilla alueellisten formaattien kehyksessä;

48. kehottaa painokkaasti EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kumppanivaltioita lähentämään virtaviivaistetulla tavalla niiden politiikkoja, jotka koskevat terrorismin torjuntaa valtioiden sisällä ja ulkomailla; suosittelee erityisesti tarkastelemaan kotikutoisen terrorismin taustalla olevia syitä (kuten poliittista ja uskonnollista äärimielisyyttä), estämään terroristijärjestöjä toteuttamasta värväystoimia ja poistamaan terroristihyökkäyksien kannustimet; kehottaa hyödyntämään kaikilta osin EU:n ulko- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaa, jotta torjutaan köyhyyttä, syrjintää ja syrjäytymistä, torjutaan korruptiota, edistetään hyvää hallintotapaa sekä ehkäistään ja ratkaistaan konflikteja, koska nämä tekijät ovat keskeisessä asemassa, jotta yhteiskunnan haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät voidaan pitää äärimielisen propagandan ulottumattomissa;

49. viittaa alueella vallitsevaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen ja korruption ja tarpeeseen torjua niitä, jotta vältetään mahdolliset kielteiset seuraukset, jotka vaikuttavat alueelliseen yhdentymiseen, ja jotta lisätään luottamusta demokraattisia instituutiota kohtaan;

50. kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota tiivistämään yhteistyötä internetpalveluja tarjoavien yritysten sekä sosiaalisen median toimijoiden kanssa ja niiden välillä, jotta voitaisiin rajoittaa terroristisen verkkoaineiston saatavuutta sekä lopettaa terrorismipropagandan levittäminen, varmistaen samalla, että kunnioitetaan perusoikeuksia, erityisesti yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan liittyviä oikeuksia;

51. kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan naapuruuspolitiikasta ja laajentumisneuvotteluista vastaavalle komission jäsenelle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille ja itäisen Euroopan kumppanimaille.

(1) Hyväksytty 22. maaliskuuta 2016 Brysselissä Belgiassa.

(2) Hyväksytyt tekstit, P8_TA-PROV(2015)0272.

(3) Hyväksytyt tekstit, P8_TA-PROV(2015)0269.

(4) Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0232.

(5) Diplomaattisuhteiden solmimisesta tehty pöytäkirja (Protocol on the Establishment of Diplomatic Relations, 2009) ja Turkin tasavallan ja Armenian tasavallan välisten kahdenvälisten suhteiden kehittämisestä tehty pöytäkirja (Protocol on the Development of Bilateral Relations between the Republic of Turkey and the Republic of Armenia).