96/493/EY: Vuoden 1994 kansainvälinen trooppista puuta koskeva sopimus



Virallinen lehti nro L 208 , 17/08/1996 s. 0004 - 0023



VUODEN 1994 KANSAINVÄLINEN TROOPPISTA PUUTA KOSKEVA SOPIMUS YHDISTYNEET KANSAKUNNAT New York ja Geneve, 1994 VUODEN 1994 KANSAINVÄLINEN TROOPPISTA PUUTA KOSKEVA SOPIMUS SISÄLLYS Sivu Johdanto . 7 I luku - Päämäärät Artiklat 1. Päämäärät . 7 II luku - Määritelmät 2. Määritelmät . 8 III luku - Organisaatio ja hallinto 3. Kansainvälisen trooppisen puun järjestön päämaja ja organisaatio . 9 4. Järjestön jäsenyys . 9 5. Hallitustenvälisten järjestöjen jäsenyys . 9 IV luku - Kansainvälinen trooppisen puun neuvosto 6. Kansainvälisen trooppisen puun neuvoston kokoonpano . 10 7. Neuvoston valtuudet ja tehtävät . 10 8. Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja . 10 9. Neuvoston istunnot . 10 10. Äänten jakautuminen . 10 11. Neuvoston äänestysmenettely . 11 12. Neuvoston päätökset ja suositukset . 11 13. Neuvoston päätösvaltaisuus . 11 14. Yhteistyö ja koordinointi muiden järjestöjen kanssa . 11 15. Huomioitsijoiden osallistuminen . 12 16. Toimitusjohtaja ja henkilökunta . 12 V luku - Erioikeudet ja Vapaudet 17. Erioikeudet ja vapaudet . 12 VI luku - Rahoitus 18. Rahoitustilit . 13 19. Hallinnollinen tili . 13 20. Erityistili . 13 21. Bali-yhteistyörahasto . 14 22. Maksutavat . 15 23. Tilintarkistus ja tilien julkistaminen . 15 VII luku - Toiminnalliset tehtävät 24. Järjestön ohjelmatyö . 15 25. Järjestön projektit . 15 26. Komiteoiden perustaminen . 15 27. Komiteoiden tehtävät . 16 VIII luku - Suhde perushyödykkeiden yhteisrahastoon 28. Suhde perushyödykkeiden yhteisrahastoon . 17 IX luku - Tilastot, tutkimukset ja informaatio 29. Tilastot, tutkimukset ja informaatio . 18 30. Vuosikertomus ja vuositarkastelu . 18 X luku - Muut määräykset 31. Valitukset ja erimielisyydet . 19 32. Jäsenmaiden yleiset velvoitteet . 19 33. Vapautus velvoituksista . 19 34. Erityiset tukitoimet . 19 35. Tarkistus . 19 36. Tasapuolisuus . 19 XI luku - Loppumääräykset 37. Tallettaja . 20 38. Allekirjoittaminen, ratifioiminen ja hyväksyminen . 20 39. Liittyminen . 20 40. Ilmoitus sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta . 20 41. Voimaantulo . 20 42. Muutokset . 21 43. Luopuminen . 21 44. Erottaminen . 21 45. Luopuneiden tai erotettujen jäsenmaiden tai muutokset hyväksymättä jättäneiden jäsenmaiden kanssa tehtävät loppuselvitykset . 21 46. Voimassaoloaika, pidennys ja lakkauttaminen . 21 47. Varaumat . 22 48. Täydentävät ja siirtymäkauden määräykset . 22 Liitteet A. Luettelo tuottajamaista, joilla on metsävaroja tai jotka ovat tilavuuden mukaan laskettuna puun nettoviejiä, sekä 41 artiklassa tarkoitettu äänten jakautuminen . 23 B. Luettelo kuluttajamaista ja 41 artiklassa tarkoitettu äänten jakautuminen . 23 JOHDANTO TÄMÄN SOPIMUKSEN OSAPUOLET, jotka PALAUTTAVAT MIELIIN uuden kansainvälisen taloudellisen järjestyksen perustamista koskevan julistuksen ja toimintaohjelman, integroidun perushyödykeohjelman, uuden kehityskumppanuuden sekä Cartagenan sitoumuksen ja Cartagenan hengen mukaiset tavoitteet, PALAUTTAVAT MIELIIN vuoden 1983 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen ja TUNNUSTAVAT kansainvälisen trooppisen puun järjestön toiminnan ja sen saavutukset aina sen toiminnan alusta alkaen, mukaan lukien strategian, jonka päämääränä on, että kaikki kansainvälisesti kaupattava puu olisi lähtöisin kestävästi hoidetuista metsistä, PALAUTTAVAT MYÖS MIELIIN Rion ympäristö- ja kehitysjulistuksen, oikeudellisesti sitomattoman, mutta velvoittavan periaatejulistuksen periaatteiksi kaikentyyppisten metsien hoidon, suojelun ja kestävän kehityksen maailmanlaajuiselle konsensukselle, sekä Agenda 21:n vastaavat luvut sellaisina kuin Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssi ne hyväksyi kesäkuussa 1992 Rio de Janeirossa, Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen sekä biologista monimuotoisuutta koskevan sopimuksen, TUNNUSTAVAT puun tärkeyden niiden maiden talouselämälle, joilla on puuntuotantometsiä, EDELLEEN TUNNUSTAVAT tarpeen edistää sopivien ja vertailukelpoisten suuntaviivojen ja arviointiperusteiden kehittämistä kaikentyyppisten puuta tuottavien metsien hoidolle, suojelulle ja kestävälle kehitykselle sekä tarpeen noudattaa näitä suuntaviivoja ja arviointiperusteita, OTTAVAT HUOMIOON trooppisen puun kaupan ja kansainvälisten puumarkkinoiden yhteydet sekä tarpeen omaksua maailmanlaajuinen näkökulma kansainvälisen puukaupan avoimuuden parantamiseksi, KIINNITTÄVÄT HUOMIOTA kaikkien jäsenten Balilla, Indonesiassa toukokuussa 1990 tekemään sitoumukseen pyrkiä vuoteen 2000 mennessä tuottamaan kaikki trooppisesta puusta valmistetut vientituotteet kestävällä tavalla hoidetuista metsistä ja TUNNUSTAVAT oikeudellisesti sitomattoman, mutta velvoittavan periaatejulistuksen 10. periaatteen kaikentyyppisten metsien hoidon, suojelun ja kestävän kehityksen maailmanlaajuiseksi konsensukseksi, jonka mukaan kehitysmaille on järjestettävä uutta lisärahoitusta, jotta ne voisivat hoitaa, suojella ja kehittää metsiään kestävällä tavalla, mukaan lukien metsittäminen, metsänistutus ja taistelu metsän häviämistä sekä metsän ja maaperän rappeutumista vastaan, PANEVAT MERKILLE MYÖS 1983 tehdyn kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen kuluttajajäsenosapuolten kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen jatkosopimusneuvotteluiden neljännessä istunnossa 21 päivänä tammikuuta 1994 tekemän sitoumuksen, jonka mukaan ne ylläpitävät metsiensä kestävää hoitoa tai pyrkivät siihen vuoteen 2000 mennessä, ja HALUAVAT vahvistaa puitteet kansainväliselle yhteistyölle ja toimintatapojen kehittämiselle tuottaja- ja kuluttajajäsenmaiden välillä trooppista puuta koskevien ongelmien ratkaisemiseksi, OVAT TEHNEET SEURAAVAN SOPIMUKSEN: I LUKU PÄÄMÄÄRÄT 1 artikla Päämäärät Tunnustaen jäsenmaiden määräämisoikeuden luonnonvaroihinsa nähden, sellaisena kuin se on oikeudellisesti sitomattoman, mutta velvoittavan periaatejulistuksen 1 a periaatteessa määriteltynä kaikentyyppisten metsien hoidon, suojelun ja kestävän kehityksen maailmanlaajuiseksi konsensukseksi vuoden 1994 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen, jäljempänä `sopimus`, päämääränä on: a) luoda tehokkaat puitteet kaikkien jäsenmaiden välisille neuvotteluille, kansainväliselle yhteistyölle ja toimintatapojen kehittämiselle ottaen huomioon kaikki maailman puutaloutta koskevat merkitykselliset näkökohdat; b) tarjota puitteet neuvotteluille puukaupan tasapuolisuuden edistämiseksi; c) edistää kestävää kehitystä; d) parantaa jäsenmaiden kykyä toteuttaa strategia, jonka tarkoituksena on, että kaikki vientiin tarkoitettu trooppinen puu ja trooppisesta puusta valmistetut vientituotteet ovat lähtöisin kestävällä tavalla hoidetuista metsistä vuoteen 2000 mennessä; e) edistää kestävällä tavalla tuotetun trooppisen puun kansainvälisen kaupan laajentamista ja monipuolistamista parantamalla kansainvälisten markkinoiden rakenteellisia ominaisuuksia siten, että otetaan huomioon yhtäältä pitkän tähtäimen lisäys kulutuksessa ja tuotannon jatkuvuus ja toisaalta hinnat, jotka heijastavat kestävän metsänhoidon kuluja ja jotka ovat jäsenten kannalta kannattavia ja tasavertaisia, sekä markkinoille pääsyn parantamista; f) edistää ja tukea tutkimus- ja kehitystyötä metsänhoidon ja puunkäytön tehokkuuden parantamiseksi sekä muiden metsään liittyvien arvojen säilyttämiseksi ja lisäämiseksi trooppisissa puuntuotantometsissä; g) kehittää ja tukea sellaisten mekanismien kehittämistä, joilla luodaan tuottajamaiden tarvitsemia uusia lisärahoitusmahdollisuuksia ja teknistä asiantuntemusta, niiden kyvyn parantamiseksi saavuttaa tämän sopimuksen päämäärät; h) kehittää markkinatietoutta entistä laajemman tiedonkulun takaamiseksi kansainvälisillä puumarkkinoilla, mihin kuuluu puukauppaan liittyvän tiedon kerääminen, muokkaaminen ja levittäminen, mukaan lukien tiedot kaupan olevista puulajeista. i) edistää kestävällä tavalla tuotetun trooppisen puun jalostamista ja jatkojalostusta tuottajajäsenmaissa niiden teollistumisasteen parantamiseksi ja siten lisätä niiden työllistämismahdollisuuksia ja vientituloja; j) rohkaista jäseniä tukemaan ja kehittämään teollista trooppisen puun istutusta ja metsänhoitoa sekä rappeutuneen metsämaan kunnostamista ottaen erityisesti huomioon metsävaroista riippuvaiset paikalliset yhteisöt; k) parantaa kestävällä tavalla tuotetun trooppisen puun viennin markkinointia ja jakelua; l) rohkaista jäsenmaita kehittämään sellaista kansallista politiikkaa, joka tähtää puuntuotantometsien ja niiden geneettisten varojen kestävänä hyödyntämiseen ja suojeluun sekä näiden alueiden ekologisen tasapainon säilyttämiseen trooppisen puun kaupan yhteydessä; m) edistää teknologian saantia ja siirtoa sekä teknistä yhteistyötä tämän sopimuksen päämäärien saavuttamiseksi, esimerkiksi antamalla myönnytyksiä ja etuuksia keskinäisen sopimuksen mukaan; ja n) edistää kansainvälisiä puumarkkinoita koskevaa tiedonvaihtoa. II LUKU MÄÄRITELMÄT 2 artikla Määritelmät Tässä sopimuksessa tarkoitetaan: 1. `trooppisella puulla` teolliseen käyttöön tarkoitettua trooppista lehtipuuta, joka kasvaa tai jota tuotetaan Ravun kääntöpiirin ja Kauriin kääntöpiirin välissä sijaitsevissa maissa. Ilmaisu kattaa tukit, sahatavaran, vanerilevyt ja vanerin. Vaneri, joka sisältää jossain määrin trooppista alkuperää olevaa havupuuta, kuuluu myös tämän määritelmän piiriin; 2. `jatkojalostuksella` tukkien jalostamista primääripuutuotteiksi, puolivalmisteiksi ja valmisteiksi, jotka on kokonaan tai melkein kokonaan tehty trooppisesta puusta; 3. `jäsenellä` hallitusta tai 5 artiklassa tarkoitettua kansainvälistä järjestöä, joka on sitoutunut noudattamaan tätä sopimusta, kun se on voimassa väliaikaisesti tai pysyvästi; 4. `tuottajajäsenmaalla` maata, jolla on trooppisia metsävaroja ja/tai joka on tilavuuden mukaan trooppisen puun liitteessä A tarkoitettu nettoviejä ja josta tulee tämän sopimuksen osapuoli, tai maata, jolla on trooppisia metsävaroja ja/tai joka on tilavuuden mukaan trooppisen puun nettoviejä, jota ei ole ilmoitettu liitteessä A ja josta tulee tämän sopimuksen osapuoli ja jonka neuvosto, tämän maan suostumuksella ilmoittaa tuottajajäsenmaaksi; 5. `kuluttajajäsenmaalla` maata, joka on mainittu liitteessä B ja josta tulee tämän sopimuksen osapuoli, tai luettelossa mainitsematonta maata, josta tulee tämän sopimuksen osapuoli ja jonka neuvosto tämän maan suostumuksella ilmoittaa olevan kuluttajajäsenmaa; 6. `järjestöllä` 3 artiklan mukaisesti perustettua kansainvälistä trooppisen puun järjestöä; 7. `neuvostolla` 6 artiklan mukaisesti perustettua trooppisen puun neuvostoa; 8. `äänten määräenemmistöllä` läsnä olevien äänestykseen osallistuvien tuottajajäsenmaiden äänten vähintään kahden kolmasosan enemmistöä sekä läsnä olevien äänestykseen osallistuvien kuluttajajäsenmaiden vähintään 60 prosenttia äänistä erikseen laskettuina edellyttäen, että näihin enemmistöihin sisältyy ainakin puolet läsnä olevista äänestykseen osallistuvista tuottajajäsenmaista ja vähintään puolet läsnä olevista ja äänestykseen osallistuvista kuluttajajäsenmaista; 9. `jaetulla yksinkertaisella ääntenenemmistöllä` läsnä olevien äänestykseen osallistuvien tuottajajäsenmaiden ääntenenemmistöä ja läsnä olevien äänestykseen osallistuvien kuluttajajäsenmaiden ääntenenemmistöä erikseen laskettuina; 10. `varainhoitovuodella` tammikuun 1 päivänä alkavaa ja joulukuun 31 päivänä päättyvää jaksoa; 11. `vapaasti vaihdettavilla valuutoilla` Saksan markkaa, Ranskan frangia, Japanin jeniä, Englannin puntaa, Yhdysvaltain dollaria ja mitä tahansa muuta valuuttaa, jonka asianomainen kansainvälinen valuuttajärjestö on toistuvasti katsonut olevan tosiasiallisesti laajasti käytetty kansainvälisessä maksuliikenteessä ja olevan laajasti vaihdettu merkittävillä valuuttamarkkinoilla. III LUKU ORGANISAATIO JA HALLINTO 3 artikla Kansainvälisen trooppisen puun järjestön päämaja ja organisaatio 1. Kansainvälinen trooppisen puun järjestö, joka perustettiin vuoden 1983 kansainvälisellä trooppista puuta koskevalla sopimuksella, jatkaa toimintaansa tämän sopimuksen määräysten toteuttamiseksi ja sen toiminnan valvomiseksi. 2. Järjestön toiminnasta huolehtii 6 artiklan mukaisesti perustettu neuvosto, 26 artiklassa mainitut komiteat ja muut tukielimet sekä toimitusjohtaja ja henkilökunta. 3. Järjestön päämaja on Jokohamassa, jollei neuvosto määräenemmistöllä toisin päätä. 4. Järjestön päämajan on aina oltava jäsenen alueella. 4 artikla Järjestön jäsenyys Järjestössä on kaksi jäsenmaaryhmää, nimittäin a) tuottajajäsenmaat; ja b) kuluttajajäsenmaat. 5 artikla Hallitustenvälisten järjestöjen jäsenyys 1. Tässä sopimuksessa viittausta hallitukseen pidetään myös viittauksena Euroopan yhteisöön ja kaikkiin hallitustenvälisiin järjestöihin, joilla on vastaavat velvollisuudet kansainvälisten sopimusneuvottelujen, sopimusten tekemisen ja soveltamisen, erityisesti perushyödykesopimusten osalta. Tämän mukaisesti tässä sopimuksessa olevaa viittausta allekirjoittamiseen, ratifiointiin, hyväksymiseen tai ilmoitukseen väliaikaisesta soveltamisesta tai liittymiseen pidetään tällaisen kansainvälisen järjestön ollessa kyseessä viittauksena tällaisen kansainvälisen järjestön suorittamaan allekirjoittamiseen, ratifiointiin, hyväksymiseen tai ilmoitukseen väliaikaisesta soveltamisesta tai liittymiseen. 2. Tällaiset hallitustenväliset järjestöt äänestävät toimivaltaansa kuuluvissa asioissa äänimäärällä, joka vastaa niiden jäsenmaille 10 artiklan mukaisesti kuuluvien äänten kokonaismäärää. Tällaisissa tapauksissa eivät kyseisten hallitusten välisten järjestöjen jäsenmaat ole oikeutettuja käyttämään yksilöllistä äänioikeuttaan. IV LUKU KANSAINVÄLINEN TROOPPISEN PUUN NEUVOSTO 6 artikla Kansainvälisen trooppisen puun neuvoston kokoonpano 1. Järjestön ylin toimielin on kansainvälinen trooppisen puun neuvosto, johon kuuluvat kaikki järjestön jäsenmaat. 2. Jokaista jäsenmaata edustaa neuvostossa yksi edustaja, jolle jäsenmaa voi nimetä varajäseniä tai neuvonantajia osallistumaan neuvoston istuntoihin. 3. Varajäsen on valtuutettu toimimaan ja äänestämään edustajan puolesta tämän poissaollessa tai erityisissä olosuhteissa. 7 artikla Neuvoston toimivalta ja tehtävät 1. Neuvosto on toimivaltainen suorittamaan tai suorituttamaan ne tehtävät, jotka tarvitaan tämän sopimuksen määräysten toteuttamiseksi. 2. Neuvosto hyväksyy äänten määräenemmistöllä tämän sopimuksen mukaiset ja sen toteuttamiseksi tarvittavat ja niiden kanssa yhdenmukaiset säännöt ja määräykset mukaan luettuna oma työjärjestyksensä sekä järjestön taloudelliset ja henkilökuntamääräykset. Taloudelliset määräykset säätelevät muun muassa hallinnollisella ja erityistilillä sekä Bali-yhteistyörahastossa olevien varojen vastaanottamista ja käyttöä. Neuvosto voi työjärjestyksessään määrätä menettelystä, jonka mukaan se voi kokoontumatta ratkaista erityisiä kysymyksiä. 3. Neuvosto pitää tämän sopimuksen mukaisten tehtäviensä suorittamiseksi tarvittavia arkistoja. 8 artikla Neuvoston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja 1. Neuvosto valitsee jokaiseksi kalenterivuodeksi puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, jotka eivät saa palkkaa järjestöltä. 2. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan siten, että toinen on tuottajajäsenmaiden edustaja ja toinen kuluttajajäsenmaiden edustaja. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tehtävään valitaan vuorotellen vuodeksi kerrallaan kummankin jäsenmaaryhmän edustaja, kuitenkin niin, ettei tämä estä toisen tai molempien valintaa äänten määräenemmistöllä uudelleen poikkeuksellisissa tilanteissa. 3. Puheenjohtajan ollessa väliaikaisesti estynyt varapuheenjohtaja toimii hänen sijaisenaan. Sekä puheenjohtajan että varapuheenjohtajan ollessa väliaikaisesti estyneenä tai jommankumman tai molempien ollessa estyneenä sen kauden loppuun asti, johon heidät oli valittu, neuvosto voi valita uudet toimihenkilöt tuottajajäsenmaiden ja/tai kuluttajajäsenmaiden edustajista tarpeen mukaan joko väliaikaisesti tai sen kauden loppuun, johon heidän edeltäjänsä oli valittu. 9 artikla Neuvoston istunnot 1. Neuvosto pitää pääsääntöisesti ainakin yhden sääntömääräisen istunnon vuodessa. 2. Neuvosto kokoontuu ylimääräiseen istuntoon niin päättäessään tai jos kokoontumista pyytävät: a) toimitusjohtaja yhteisymmärryksessä neuvoston puheenjohtajan kanssa, tai b) tuottajajäsenmaiden tai kuluttajajäsenmaiden enemmistö, tai c) jäsenmaat, joilla on vähintään 500 ääntä. 3. Neuvoston istunnot pidetään järjestön päämajassa, jollei neuvosto äänten määräenemmistöllä toisin päätä. Mikäli neuvosto jonkin jäsenmaan kutsusta kokoontuu muualla kuin järjestön päämajassa, tämä jäsenmaa vastaa ylimääräisistä kustannuksista, jotka aiheutuvat istunnon pitämisestä muualla kuin päämajassa. 4. Toimitusjohtajan on lähetettävä kutsu istuntoihin ja niiden asialista jäsenmaille vähintään kuusi viikkoa ennen istuntoa paitsi hätätilanteissa, jolloin kutsu tulee lähettää vähintään seitsemän päivää ennen istuntoa. 10 artikla Äänten jakautuminen 1. Tuottajajäsenmailla on yhteensä 1 000 ääntä ja kuluttajajäsenmailla on yhteensä 1 000 ääntä. 2. Tuottajajäsenmaiden äänet jakautuvat seuraavasti: a) 400 ääntä jaetaan tasan kolmen Afrikassa, Aasian ja Tyynen meren alueella sekä Latinalaisessa Amerikassa sijaitsevan tuottaja-alueen kesken. Näin kullekin kolmelle alueelle jaetut äänet jaetaan sitten tasan tältä alueelta olevien tuottajamaiden kesken; b) 300 ääntä jaetaan tuottajajäsenmaiden kesken suhteessa kunkin osuuteen kaikkien tuottajajäsenmaiden trooppisten metsien kokonaisvaroista; c) 300 ääntä jaetaan tuottajajäsenmaiden kesken viimeisen kolmen vuoden keskimääräisen trooppisen puun nettoviennin mukaisessa suhteessa. Perustana käytetään viimeisintä kolmivuotiskautta, jolta lopulliset luvut ovat käytettävissä. 3. Sen estämättä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa määrätään, Afrikan alueelta oleville tuottajajäsenmaille jaettu kokonaisäänimäärä, joka on laskettu tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti, jaetaan tasaisesti kaikkien Afrikasta olevien tuottajajäsenmaiden kesken. Mikäli ääniä jää jakamatta, kukin näistä äänistä jaetaan Afrikasta olevalle tuottajajäsenmaalle: ensimmäinen tuottajajäsenmaalle, jolla on suurin äänimäärä laskettuna tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti, toinen tuottajajäsenmaalle, jolla on toiseksi suurin äänimäärä ja niin edelleen, kunnes kaikki jäljellä olevat äänet on jaettu. 4. Tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainittua äänten jakautumista laskettaessa `trooppisilla mesävaroilla` tarkoitetaan Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) määritelmän mukaisesti tuottavia, tiheäkasvuisia lehtipuumetsiä. 5. Kuluttajajäsenmaiden äänet jakautuvat seuraavasti: kullakin kuluttajajäsenmaalla on 10 perusääntä; jäljellä olevat äänet jaetaan kuluttajamaiden kesken suhteessa trooppisen puun nettotuonnin määrään neljä kalenterivuotta ennen ääntenjakamista alkaneena kolmivuotiskautena. 6. Neuvosto jakaa äänet kutakin varainhoitovuotta varten kyseisen vuoden ensimmäisen istunnon alussa tämän artiklan määräysten mukaisesti. Jako on voimassa sen vuoden loppuun, jollei tämän artiklan 7 kohdasta muuta johdu. 7. Kun neuvoston jäsenyys muuttuu tai kun jäsenmaan äänioikeus peruutetaan tai palautetaan tämän sopimuksen määräysten mukaisesti, neuvosto jakaa uudelleen äänet kyseessä olevassa jäsenryhmässä tai -ryhmissä. Neuvosto päättää uuden ääntenjaon voimaantulosta. 8. Ääniä ei saa jakaa osiin. 11 artikla Neuvoston äänestysmenettely 1. Jokainen jäsenmaa on oikeutettu äänestämään sille kuuluvalla äänimäärällä, eikä sillä ole oikeutta jakaa ääniään. Jäsenmaa voi kuitenkin äänestää eri tavalla millä tahansa niistä äänistä, joita se on oikeutettu käyttämään tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti. 2. Antamalla kirjallisen ilmoituksen neuvoston puheenjohtajalle tuottajajäsenmaa voi valtuuttaa toisen tuottajajäsenmaan ja kuluttajajäsenmaa voi valtuuttaa toisen kuluttajajäsenmaan valvomaan etuuksiaan ja äänestämään sen äänillä neuvoston kokouksissa. 3. Jäsenmaan, joka pidättäytyy äänestämästä, ei katsota käyttäneen äänioikeuttaan. 12 artikla Neuvoston päätökset ja suositukset 1. Neuvosto pyrkii tekemään päätöksensä ja antamaan suosituksensa yhteisymmärryksessä. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, neuvoston päätökset ja suositukset tehdään yksinkertaisella jaetulla ääntenenemmistöllä, elleivät tämän sopimuksen määräykset edellytä määräenemmistöä. 2. Kun jäsenmaa nojautuu 11 artiklan 2 kohdan määräyksiin ja sen ääniä käytetään neuvoston kokouksessa, tällaista jäsenmaata pidetään tämän artiklan 1 kohdan osalta läsnäolevana ja äänioikeuttaan käyttävänä. 13 artikla Neuvoston päätösvaltaisuus 1. Neuvoston kokous on päätösvaltainen, kun kummankin 4 artiklassa mainitun ryhmän jäsenmaiden enemmistö on läsnä, edellyttäen että näillä jäsenillä on vähintään kaksi kolmasosaa jäsenmaaryhmänsä kokonaisäänimäärästä. 2. Jos 1 kohdassa määriteltyä päätösvaltaisuutta ei saavuteta kokouspäiväksi määrättynä päivänä eikä sitä seuraavana päivänä, on kokous päätösvaltainen istunnon seuraavina päivinä, jos kummankin 4 artiklassa tarkoitettuun ryhmään kuuluvan jäsenmaan enemmistö on läsnä edellyttäen, että näillä on vähintään puolet jäsenmaaryhmänsä kokonaisäänimäärästä. 3. Jäsenmaata, joka on edustettuna 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, pidetään läsnäolevana. 14 artikla Yhteistyö ja yhteensovittaminen muiden järjestöjen kanssa 1. Neuvosto toteuttaa tarvittavat järjestelyt neuvotteluja ja yhteistyötä varten Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen elinten, mukaan lukien YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD) ja kestävän kehityksen komission (CSD), hallitusten välisten järjestöjen, mukaan lukien tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja yleissopimuksen uhanalaisten villieläin- ja kasvilajien kansainvälisestä kaupasta (CITES), ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa. 2. Järjestön on tämän sopimuksen päämäärien saavuttamiseksi mahdollisimman suuressa määrin käytettävä hyväksi hallitustenvälisten, virallisten ja valtioista riippumattomien järjestöjen palveluksia ja asiantuntemusta, jotta vältyttäisiin voimavarojen päällekkäiskäytöltä ja lisättäisiin niiden toimenpiteiden täydentävyyttä ja tehokkuutta. 15 artikla Huomioitsijoiden osallistuminen Neuvosto voi kutsua muun kuin jäsenmaan tai minkä tahansa 14, 20 ja 29 artiklassa mainitun järjestön, jota järjestön toiminta koskee, osallistumaan huomioitsijana neuvoston kokouksiin. 16 artikla Toimitusjohtaja ja henkilöstö 1. Neuvosto nimittää toimitusjohtajan määräenemmistöllä. 2. Neuvosto vahvistaa toimitusjohtajan nimittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edellytykset. 3. Toimitusjohtaja on järjestön ylin hallinnollinen virkamies; hän on neuvostolle vastuussa tämän sopimuksen hallinnosta ja toiminnasta neuvoston päätöksen mukaisesti. 4. Toimitusjohtaja nimittää henkilöstön neuvoston vahvistamien sääntöjen mukaisesti. Neuvosto päättää määräenemmistöllä johtavan henkilöstön ja hallintohenkilöstön määrästä, jonka toimitusjohtaja voi nimittää. Neuvoston on määräenemmistöllä päätettävä kaikista johtavan ja hallintohenkilöstön määrän muutoksista. Henkilöstö on vastuussa toimitusjohtajalle. 5. Toimitusjohtajalla tai henkilöstön jäsenillä ei saa olla mitään taloudellisia etuja valvottavanaan puuteollisuudessa tai -kaupassa, tai näihin liittyvissä kaupallisissa toimissa. 6. Toimitusjohtaja tai henkilöstö eivät saa tehtäviään hoitaessaan pyytää tai vastaanottaa ohjeita miltään jäsenmaalta tai järjestön ulkopuoliselta viranomaiselta. Heidän on pidättäydyttävä kaikista sellaisista toimenpiteistä, jotka saattaisivat vaikuttaa haitallisesti heidän asemaansa ainoastaan neuvostolle vastuussa olevina kansainvälisinä virkamiehinä. Jokainen jäsenmaa sitoutuu kunnioittamaan toimitusjohtajan ja henkilöstön velvollisuuksien yksinomaisesti kansainvälistä luonnetta pyrkimättä vaikuttamaan heihin heidän täyttäessään velvollisuuksiaan. V LUKU ERIOIKEUDET JA VAPAUDET 17 artikla Erioikeudet ja vapaudet 1. Järjestö on oikeushenkilö, joka voi erityisesti tehdä sopimuksia, hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynnissä. 2. Japanin hallituksen ja kansainvälisen trooppisen puun järjestön Tokiossa 27 päivänä helmikuuta 1988 allekirjoittamassa päämajasopimuksessa määritellään edelleen järjestön, sen toimitusjohtajan, henkilöstön ja asiantuntijoiden sekä jäsenmaiden edustajien asema, oikeudet ja vapaudet Japanin alueella sellaisin tarvittavin lisäyksin, jotka ovat välttämättömiä tämän sopimuksen moitteettoman toiminnan kannalta. 3. Järjestö voi tehdä yhden tai useamman maan kanssa sopimuksia erioikeuksista, jotka saattavat osoittautua välttämättömiksi tämän sopimuksen moitteettoman toiminnan kannalta. Neuvoston on vahvistettava nämä sopimukset. 4. Jos järjestön päämaja siirretään toiseen maahan, kyseisen jäsenmaan on niin pian kuin mahdollista tehtävä järjestön kanssa päämajasopimus, joka neuvoston on hyväksyttävä. Tällaisen sopimuksen tekemiseen saakka järjestö pyytää uutta isäntävaltiota myöntämään kansallisen lainsäädäntönsä puitteissa verovapauden järjestön henkilöstölleen maksamista palkoista, varoista, tuloista ja muusta järjestön omaisuudesta. 5. Päämajasopimus on itsenäinen tähän sopimukseen nähden. Sen voimassaolo lakkaa kuitenkin: a) isäntävaltion ja järjestön välisellä sopimuksella; b) jos järjestön päämaja siirretään pois isäntämaasta; tai c) jos järjestö lopettaa toimintansa. VI LUKU RAHOITUS 18 artikla Varainhoitotilit 1. Järjestölle perustetaan: a) hallinnollinen tili; b) erityistili; c) Bali-yhteistyörahasto; ja d) muita tilejä, joita neuvosto pitää aiheellisina ja tarpeellisina. 2. Toimitusjohtaja on vastuussa näiden tilien hoidosta, ja neuvosto antaa järjestön varainhoitoa koskevissa säännöissä tarvittavat määräykset. 19 artikla Hallinnollinen tili 1. Tämän sopimuksen hallinnosta johtuvat kustannukset suoritetaan hallinnolliselta tililtä, ja ne katetaan jäsenmaiden vuotuisilla maksuosuuksilla, jotka kukin jäsenmaa suorittaa valtiosääntönsä tai hallintonsa edellyttämien menettelytapojen mukaisesti ja jotka vahvistetaan tämän artiklan 3, 4 ja 5 kohdan mukaisesti. 2. Valtuutettujen osallistumisesta neuvoston, komiteoiden ja 26 artiklassa mainittujen neuvoston muiden lisäelinten kokouksiin aiheutuvat kustannukset kuuluvat kunkin jäsenmaan suoritettavaksi. Jos jäsenmaa pyytää järjestöltä erityisiä palveluksia, neuvosto velvoittaa tämän jäsenmaan maksamaan näistä palveluksista aiheutuvat kustannukset. 3. Ennen kunkin varainhoitovuoden päättymistä neuvosto hyväksyy järjestön hallinnollisen tulo- ja menoarvion seuraavaa varainhoitovuotta varten ja vahvistaa kunkin jäsenmaan tätä tulo- ja menoarviota varten suoritettavaksi tulevan maksuosuuden. 4. Kunkin jäsenmaan maksuosuus kunkin varainhoitovuoden hallinnollista tulo- ja menoarviota varten määräytyy sen äänimäärän mukaisessa suhteessa kaikkien jäsenmaiden kokonaisäänimäärään kyseisen tulo- ja menoarvion hyväksymisen ajankohtana. Maksuosuuksia vahvistettaessa lasketaan jokaisen jäsenmaan äänet mukaan ottamatta huomioon jonkin jäsenmaan äänioikeuden peruuttamista tai siitä johtunutta äänten uudelleen jakamista. 5. Täman sopimuksen voimaantulon jälkeen järjestöön liittyvän jäsenmaan ensimmäisen maksuosuuden määrää neuvosto maalle annettavan äänimäärän perusteella ja kulumassa olevasta varainhoitovuodesta jäljellä olevan ajan pituudesta riippuen, mutta muuttamatta muille jäsenmaille kulumassa olevaa varainhoitovuotta varten vahvistettuja maksuosuuksia. 6. Maksuosuudet hallinnollisia tulo- ja menoarvioita varten erääntyvät maksettaviksi kunkin varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä. Järjestöön liittyvien jäsenmaiden kulumassa olevaa varainhoitovuotta koskevat maksuosuudet erääntyvät jäseneksitulopäivänä. 7. Jos jäsenmaa ei ole maksanut koko maksuosuuttaan hallinnollista tulo- ja menoarviota varten neljän kuukauden kuluessa siitä päivästä lukien, jolloin maksuosuus erääntyi maksettavaksi tämän artiklan 6 kohdan mukaisesti, tulee toimitusjohtajan pyytää tätä jäsenmaata suorittamaan maksuosuutensa mahdollisimman pian. Mikäli jäsenmaa ei ole suorittanut maksuosuuttaan vielä kahden kuukauden kuluttua pyynnön esittämisestä, jäsenmaata on pyydettävä antamaan selitys siitä, miksi se ei ole suorittanut maksuosuuttaan. Jos jäsenmaa ei seitsemän kuukauden kuluttua erääntymispäivästä lukien ole vieläkään suorittanut maksuosuuttaan, sen äänioikeus peruutetaan siihen asti kunnes se on maksanut koko maksuosuutensa, ellei neuvosto määräenemmistöllä toisin päätä. Jos jäsenmaa sen sijaan on maksanut koko maksuosuutensa hallinnollista tulo- ja menoarviota varten neljän kuukauden kuluessa maksuosuuden erääntymisestä tämän artiklan 6 kohdan mukaisesti, jäsenmaa saa maksuosuudestaan alennuksen, jonka neuvosto voi järjestön varainhoitoa koskevien sääntöjen mukaan myöntää. 8. Jäsenmaa, jonka oikeudet on peruutettu tämän artiklan 7 kohdan perusteella, on kuitenkin edelleen vastuussa maksuosuutensa suorittamisesta. 20 artikla Erityistili 1. Erityistili jaetaan kahteen alatiliin: a) esiprojektialatili; ja b) projektialatili. 2. Erityistilin mahdollisia rahoituslähteitä ovat: a) perushyödykkeiden yhteisrahasto; b) alueelliset ja kansainväliset rahoituslaitokset; ja c) vapaaehtoiset avustukset. 3. Erityistilin varoja saa käyttää vain hyväksyttyihin projekteihin tai esiprojektitoimiin. 4. Kaikki esiprojektialatililtä suoritetut kustannukset hyvitetään projektialatililtä, mikäli projektit on jälkeenpäin hyväksytty ja rahoitettu. Mikäli kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta neuvosto ei saa varoja esiprojektialatilille, se arvioi tilanteen ja toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. 5. Kaikki tulot, joilla on yhteys tiettyyn tunnistettavissa olevaan erityistilille kuuluvaan esiprojektiin tai projektiin, ohjataan tälle tilille. Kaikki näistä esiprojekteista tai projekteista aiheutuvat kustannukset, mukaan luettuna konsulttien ja asiantuntijoiden palkkiot ja matkakustannukset, suoritetaan samalta tililtä. 6. Neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä yksityiskohtaiset säännöt ja edellytykset, joilla se voi tarpeen vaatiessa tukea lainavaroin toteutettavia projekteja, joiden osalta jäsenmaa tai jäsenmaat ovat vapaaehtoisesti ottaneet täyden vastuun näistä lainoista. Järjestö ei ole vastuussa tällaisista lainoista. 7. Neuvosto voi nimetä kyseessä olevan yhteisön suostumuksella minkä tahansa yhteisön, mukaan luettuna jäsenmaa tai jäsenmaat, ja tukea sitä, jotta tämä yhteisö saisi lainaa hyväksyttyjen projektien rahoittamiseen ja ottaisi itselleen kaikki tähän liittyvät velvoitteet, paitsi että järjestö varaa itselleen oikeuden tarkkailla varojen käyttöä ja seurata näin rahoitetun projektin toimeenpanoa. Järjestö ei kuitenkaan ole vastuussa yksittäisten jäsenmaiden tai muiden yhteisöjen antamista takuista. 8. Jäsenmaa ei jäsenyytensä perusteella järjestössä ole vastuussa toisen jäsenmaan tai muun yhteisön projekteihin liittyvästä lainauksesta aiheutuvista velvoitteista. 9. Kun vapaaehtoisia, kohteeseen sitomattomia varoja tarjotaan järjestölle, neuvosto voi vastaanottaa tällaisia varoja. Varat voidaan käyttää hyväksyttyihin esiprojekteihin tai projekteihin. 10. Toimitusjohtajan on pyrittävä hankkimaan neuvoston päättämin ehdoin riittävä ja varmistettu rahoitus neuvoston hyväksymille esiprojekteille ja projekteille. 11. Erityisiin hyväksyttyihin projekteihin annetut lahjoitukset saa käyttää vain niihin projekteihin, joihin ne on alunperin tarkoitettu, jollei neuvosto yhteisymmärryksessä lahjoittajan kanssa toisin päätä. Projektin loppuunsaattamisen jälkeen järjestön on palautettava erityisten projektien jokaiselle lahjoittajalle jäljelle jääneet varat suhteessa kunkin lahjoittajan osuuteen projektin rahoitusta varten annettujen lahjoitusten kokonaismäärään, elleivät lahjoittajat toisin päätä. 21 artikla Bali-yhteistyörahasto 1. Perustetaan trooppisen puun tuotantometsien kestävää hoitoa varten rahasto, jolla autetaan tuottajajäseniä tekemään tämän sopimuksen 1 artiklan d alakohdan mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat investoinnit. 2. Rahasto koostuu: a) lahjoittajajäsenten antamista lahjoituksista; b) viidestäkymmenestä prosentista erityistiliin liittyvien toimintojen tuloksena ansaituista tuloista; c) muista yksityisistä ja julkisista lähteistä saaduista varoista, jotka järjestö voi hyväksyä omien taloudellisten sääntöjensä mukaisina. 3. Neuvosto myöntää rahaston varoja vain esiprojekteille ja projekteille, joiden tarkoitus on tämän artiklan 1 kohdan mukainen ja jotka on hyväksytty 25 artiklan mukaisesti. 4. Myöntäessään rahaston varoja neuvoston on otettava huomioon: a) niiden jäsenten erityistarpeet, joissa metsäsektorin osuutta niiden taloudessa heikentää strategia, jolla pyritään siihen, että vuoteen 2000 mennessä trooppisen puun ja trooppisesta puusta valmistettujen tuotteiden vienti on lähtöisin kestävällä tavalla hoidetuista metsistä; b) niiden jäsenten tarpeet, joilla on merkittäviä metsäalueita ja jotka perustavat suojeluohjelmia puuntuotantometsissä. 5. Neuvoston on vuosittain tarkasteltava rahaston käytettävissä olevien varojen riittävyyttä ja toimittava aktiivisesti lisävarojen saamiseksi tuottajamaiden jäsenille, jotta rahaston tavoite voitaisiin saavuttaa. Käytettävissä olevat varat vaikuttavat jäsenten kykyyn toteuttaa tämän artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu strategia. 6. Neuvoston on määriteltävä rahaston toimintaa koskevat toimintaperiaatteet ja varainhoitoa koskevat säännöt, mukaan luettuna säännöt, jotka koskevat tilien lopettamista tämän sopimuksen loppumisen tai voimassaolon päättymisen yhteydessä. 22 artikla Maksutavat 1. Maksuosuudet hallinnolliselle tilille on suoritettava vapaasti vaihdettavissa valuutoissa, ja niiden on oltava vapaita valuutanvaihtorajoituksista. 2. Rahoitusavustukset erityistilille ja Bali-yhteistyörahastolle on suoritettava vapaasti vaihdettavissa valuutoissa, ja niiden on oltava vapaita valuutanvaihtorajoituksista. 3. Neuvosto voi hyväksyä muunkinlaisia avustuksia erityistilille tai Bali-yhteistyörahastolle, mukaan luettuna tieteellistä ja teknistä laitteistoa tai työvoimaa, joita tarvitaan hyväksyttyjen projektien toteuttamiseksi. 23 artikla Tilintarkastus ja tilien julkistaminen 1. Neuvosto nimittää riippumattomat tilintarkastajat järjestön kirjanpidon tarkastamista varten. 2. Niin pian kuin mahdollista kunkin varainhoitovuoden päättymisen jälkeen ja viimeistään kuusi kuukautta sen päättymisen jälkeen on jäsenmaille esitettävä erillinen tilintarkastuskertomus hallinnollisen tilin, erityistilin ja Bali-yhteistyörahaston osalta annettavaksi neuvostolle hyväksymistä varten mahdollisuuksien mukaan seuraavassa istunnossaan. Yhteenveto tarkastetuista tileistä ja taseesta on tämän jälkeen julkistettava. VII LUKU TOIMINNALLISET TEHTÄVÄT 24 artikla Järjestön ohjelmatyö Edellä 1 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi järjestö harjoittaa yleisiä toimintaperiaatteita koskevaa toimintaa sekä projektitoimintaa taloudellisen informaation, markkinatietouden, metsänistutuksen ja metsänhoidon sekä metsäteollisuuden alueilla tasapainoisesti ja yhdistämällä ohjelmatyötä ja projektitehtäviä mahdollisimman laajasti. 25 artikla Järjestön projektit 1. Ottaen huomioon kehitysmaiden tarpeet jäsenet voivat esittää esiprojekti- ja projektisuunnitelmia neuvostolle tutkimuksen ja kehityksen, markkinatietouden, puun tuottajajäsenmaissa tapahtuvan jatko- ja lisäjalostuksen sekä metsänistutuksen ja metsänhoidon aloilta. Esiprojektien ja projektien tulisi osaltaan auttaa saavuttamaan yksi tai useampia tämän sopimuksen tavoitteista. 2. Neuvoston on hyväksyessään esiprojekteja ja projekteja otettava huomioon seuraavat asiat: a) niiden relevanssi tämän sopimuksen tavoitteiden kannalta; b) niiden ympäristövaikutukset ja sosiaaliset vaikutukset; c) maantieteellisen tasapainon säilyttäminen; d) kunkin kehittyvän tuotantoalueen edut ja ominaisuudet; e) varojen jakaminen tasaisesti tämän artiklan 1 kappaleessa mainittujen alueiden kesken; f) niiden kustannustehokkuus ja g) tarve välttää päällekkäisiä toimintoja. 3. Neuvoston on laadittava ohjelma ja menettely järjestöltä rahoitusta hakevien esiprojektien ja projektien esittämistä, tarkastelua ja priorisointia varten sekä niiden toteuttamista, seurantaa ja arviointia varten. Neuvoston on päätettävä esiprojektien ja projektien rahoituksen tai tukemisen hyväksymisestä 20 ja 21 artiklan mukaan. 4. Toimitusjohtaja voi keskeyttää järjestön varoista esiprojektille tai projektille myönnetyn rahoituksen, jos niitä käytetään vastoin projektisuunnitelmaa tai petollisesti, tuhlaamalla, laiminlyömällä tai asiattomasti. Toimitusjohtajan on esitettävä neuvostolle kertomus asiassa suorittamastaan käsittelystä sen seuraavassa istunnossa. Neuvosto toteuttaa tilanteen vaatimat toimenpiteet. 5. Neuvosto voi määräenemmistöllä lakkauttaa minkä tahansa esiprojektin tai projektin tukemisen. 26 artikla Komiteoiden perustaminen 1. Järjestölle perustetaan seuraavat komiteat: a) taloudellinen informaatio- ja markkinatietouskomitea; b) metsänistutus- ja metsänhoitokomitea; c) metsäteollisuuskomitea ja d) rahoitus- ja hallintokomitea. 2. Neuvosto voi määräenemmistöllä perustaa muita aiheellisina ja tarpeellisina pitämiään komiteoita ja lisäelimiä. 3. Kuhunkin komiteaan osallistuminen on avoin kaikille jäsenille. Neuvosto päättää komiteoiden työjärjestyksestä. 4. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut komiteat ja lisäelimet ovat vastuussa neuvostolle ja työskentelevät neuvoston yleisen valvonnan alaisina. Neuvosto kutsuu koolle komiteoiden ja lisäelinten kokoukset. 27 artikla Komiteoiden tehtävät 1. Taloudellisen informaatio- ja markkinatietouskomitean tehtävänä on: a) seurata tilastojen sekä muun järjestön tarvitseman tiedon saatavuutta ja laatua; b) eritellä neuvoston antamia tilastollisia tietoja ja erityisindikaattoreita kansainvälisen puukaupan tarkkailemiseksi; c) seurata jatkuvasti kansainvälisiä puumarkkinoita, niiden tämänhetkistä tilannetta ja lyhyen tähtäimen suunnitelmia b alakohdassa mainittujen tietojen sekä muun asiaa koskevan informaation perusteella, mukaan lukien dokumentoimattomaan kauppaan liittyvä informaatio; d) antaa neuvostolle suosituksia trooppista puuta koskevien aiheellisten tutkimusten tarpeesta ja luonteesta, mukaan lukien hinnat, markkinoiden joustavuus, markkinoiden korvattavuus, uusien tuotteiden markkinointi ja trooppisen puun kansainvälisiä markkinoita koskevat pitkän tähtäimen näkymät, sekä seurata ja tarkastella neuvoston toimeksiantamia muita tutkimuksia; e) suorittaa kaikki muut neuvoston sille määräämat tehtävät, jotka liittyvät puuta koskeviin taloudellisiin, teknisiin ja tilastollisiin näkökohtiin; f) auttaa kehitysmaihin kuuluvien jäsenmaiden hyväksi tulevaa teknistä yhteistyötä niiden asiaa koskevien tilastopalvelujen parantamiseksi. 2. Metsänistutus- ja metsänhoitokomitean tehtävänä on: a) edistää jäsenmaiden välistä yhteistyötä metsätoimintojen kehittämisessä jäsenmaissa muun muassa seuraavilla alueilla: i) metsänistutus; ii) kunnostus; iii) metsänhoito; b) edistää metsänistutukseen ja metsänhoitoon liittyvän teknisen avun ja teknologian siirron lisäämistä kehitysmaihin; c) seurata tällä alueella tapahtuvaa toimintaa sekä tunnistaa ja tarkastella ongelmia ja mahdollisia ratkaisuja yhteistyössä toimivaltaisten järjestöjen kanssa; d) tarkastella säännöllisesti teollisen trooppisen puun kansainvälisen kaupan tulevia tarpeita ja tältä pohjalta yksilöidä ja tarkastella aiheellisia ja tarpeellisia suunnitelmia ja toimenpiteitä metsänistutuksen, kunnostuksen ja metsänhoidon alalla; e) helpottaa tiedon siirtoa metsänistutuksen ja metsänhoidon alalla pätevien järjestöjen avulla; f) yhteensovittaa ja yhdenmukaistaa nämä metsänistutus- ja metsänhoitoalan yhteistyötoimenpiteet muiden järjestöjen, kuten esim. Elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO), Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP), Maailmanpankin, Yhdistyneiden Kansakuntien kehitysohjelman (UNDP), alueellisten kehityspankkien ja muiden toimivaltaisten järjestöjen puitteissa tapahtuvan toiminnan kanssa. 3. Metsäteollisuuskomitean tehtävänä on: a) edistää jäsenmaiden välistä yhteistyötä jalostuksen kehittämisessä tuottajajäsenmaissa mm. seuraavilla alueilla: i) tuotekehittely teknologian siirron avulla; ii) henkisen pääoman kehittäminen ja koulutus; iii) trooppisen puun terminologian standardointi; iv) jalostettujen tuotteiden erittelyjen yhdenmukaistaminen; v) investointien ja yhteistyöyritysten edistäminen; vi) markkinointi, mukaan lukien vähemmän tunnettujen ja käytettyjen lajien myynnin edistäminen. b) edistää tiedonvälitystä rakennemuutosten helpottamiseksi jalostuksen lisäämisessä ja jatkojalostuksen kehittämisessä ottaen huomioon sekä tuottaja- että kuluttajajäsenmaiden, erityisesti kehitysmaihin kuuluvien jäsenmaiden, edut; c) seurata käynnissä olevia toimenpiteitä tällä alueella sekä tunnistaa ja tarkastella ongelmia ja niiden mahdollisia ratkaisuja yhteistyössä asianomaisten järjestöjen kanssa; d) rohkaista lisäämään teknistä yhteistyötä trooppisen puun jalostamiseksi tuottajajäsenmaiden etua ajatellen. 4. Järjestön toimintatapa- ja projektityön edistämiseksi tasapainoisesti taloudellisen informaatio- ja markkinatietouskomitean, metsänistutus- ja metsänhoitokomitean sekä metsäteollisuuskomitean tehtävänä on: a) vastata tehokkaan esiprojektien ja projektien tarkastelun, valvonnan ja arvioinnin varmistamisesta; b) tehdä neuvostolle esiprojekteja ja projekteja koskevia suosituksia; c) seurata esiprojektien ja projektien toteuttamista ja järjestää niiden tulosten kerääminen ja levittäminen niin laajalti kuin mahdollista kaikkien jäsenten hyödyksi; d) kehittää ja esittää neuvostolle toimintatapaideoita; e) tarkastella projektien ja ohjelmatyön tuloksia säännöllisesti ja tehdä neuvostolle suosituksia järjestön ohjelmien tulevaisuudesta; f) tarkastella säännöllisesti järjestön toimintasuunnitelmaan sisältyvien ohjelmakehityksen ja projektitöiden toimintatapoja, kriteerejä ja ensisijaisia alueita ja tehdä neuvostolle muutosehdotuksia; g) ottaa huomioon tarve vahvistaa inhimillisten voimavarojen muodostamista ja hyödyntämistä jäsenmaissa; h) suorittaa muita neuvoston sille määräämiä tämän sopimuksen tavoitteisiin liittyviä tehtäviä. 5. Tutkimus- ja kehitystyö on tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti perustettujen komiteoiden yhteinen tehtävä. 6. Rahoitus- ja hallintokomitean tehtävänä on: a) tutkia ja tehdä neuvostolle järjestön hallintobudjettiehdotuksien hyväksymistä ja järjestön hallintotoimia koskevia suosituksia; b) tarkastaa järjestön varat varmistaakseen niiden huolellisen hoidon sekä sen, että järjestöllä on tehtävänsä toteuttamiseksi riittävät varat; c) tutkia ja antaa neuvostolle suosituksia järjestön vuosittaisen toimintaohjelman vaikutuksista talousarvioon ja mahdollisista toimista sen toteuttamiseen tarvittavien varojen varmistamiseksi; d) antaa neuvostolle suositus riippumattomien tilintarkastajien valinnasta ja tutkia näiden tarkastamat tilit; e) suositella neuvostolle tarvittavia muutoksia työjärjestykseen ja varainhoitoa koskeviin sääntöihin; f) tutkia järjestön tuloja ja miten paljon ne rajoittavat sihteeristön työtä. VIII LUKU SUHDE PERUSHYÖDYKKEIDEN YHTEISRAHASTOON 28 artikla Suhde perushyödykkeiden yhteisrahastoon Yhteisön on käytettävä täysimääräisesti hyväksi perushyödykkeiden yhteisrahaston tarjoamia mahdollisuuksia. XI LUKU TILASTOT, TUTKIMUKSET JA INFORMAATIO 29 artikla Tilastot, tutkimukset ja informaatio 1. Neuvoston on luotava läheiset suhteet asianomaisiin hallitustenvälisiin, virallisiin ja valtioista riippumattomiin järjestöihin tuoreen ja luotettavan tiedon saannin varmistamiseksi trooppisen puun kaupasta samoin kuin asiaa koskevan tiedon saannin varmistamiseksi ei-trooppisesta puusta ja tuotantometsien hoidosta. Siinä määrin kuin tämän sopimuksen toiminnalle pidetään tärkeänä, järjestön tulee yhteistyössä muiden järjestöjen kanssa kerätä, käsitellä ja relevanteilta osin julkaista tilastotietoa puun tuotannosta, tarjonnasta, kaupasta, varastoista, kulutuksesta, markkinahinnoista, puuvarojen laajuudesta ja puuntuotantometsien hoidosta. 2. Jäsenmaiden on toimitettava kansallisen lainsäädäntönsä sallimissa rajoissa neuvoston pyytämiä puuhun, sen kauppaan ja puuntuotantometsien kestävään hoitoon liittyviä tilastoja ja tietoja, sekä muuta tarvittavaa tietoa, kohtuullisessa ajassa. Neuvosto päättää, mitä tietoa tämän kohdan perusteella on annettava ja missä muodossa tiedot on esitettävä. 3. Neuvoston on järjestettävä tarvittavia tutkimuksia kansainvälisten puumarkkinoiden kehityssuunnasta sekä pitkän ja lyhyen tähtäyksen ongelmista ja kehityksestä tuotantometsien kestävän hoidon saavuttamiseksi. 30 artikla Vuosikertomus ja vuositarkastelu 1. Neuvoston on kuuden kuukauden kuluessa kunkin kalenterivuoden päättymisestä julkaistava vuosittainen toimintakertomuksensa ja muita tarpeelliseksi katsomiaan tietoja. 2. Neuvoston on vuosittain tarkasteltava ja arvioitava: a) kansainvälistä puutilannetta; b) muita tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta merkittävinä pitämiään tekijöitä, ongelmia ja aiheita. 3. Tarkastelussa otetaan huomioon: a) puun kansallisesta tuotannosta, kaupasta, tarjonnasta, varastoista, kulutuksesta ja hinnoista jäsenten antamat tiedot; b) muu tilastollinen tieto ja muut erityiset muuttujat, jotka jäsenet ovat neuvoston pyynnöstä ilmoittaneet; c) tiedot, jotka jäsenet ovat antaneet edistymisestään kohti tuotantometsiensä kestävää hoitoa; d) muu sellainen asiaa koskeva tieto, jonka neuvosto saa joko suoraan tai Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen tai asianomaisten hallitustenvälisten virallisten ja/tai valtiosta riippumattomien järjestöjen kautta. 4. Neuvoston on edistettävä näkemysten vaihtoa jäsenmaiden välillä seuraavista kysymyksistä: a) puuntuotantometsien kestävän hoidon tilanne ja siihen liittyvät asiat jäsenmaissa; b) voimavaravirrat ja -vaatimukset suhteessa järjestön asettamiin tavoitteisiin, kriteereihin ja suuntaviivoihin. 5. Neuvoston on pyynnöstä pyrittävä lisäämään jäsenmaiden, erityisesti kehitysmaihin kuuluvien jäsenmaiden, teknistä valmiutta tarvittavien tietojen toimittamiseksi riittävän tiedon jakamiseksi, erityisesti antamalla jäsenmaiden käyttöön koulutukseen ja tarvikkeisiin tarvittavia voimavaroja. 6. Tarkastelun tulokset on sisällytettävä asian käsittelystä neuvostossa tehtyihin kertomuksiin. X LUKU MUUT MÄÄRÄYKSET 31 artikla Valitukset ja erimielisyydet Jäsenmaahan kohdistuvat valitukset tämän sopimuksen mukaisten velvoitteiden laiminlyömisestä, ja tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat erimielisyydet saatetaan neuvoston ratkaistavaksi. Neuvoston asiassa tekemät päätökset ovat lopullisia ja sitovia. 32 artikla Jäsenmaiden yleiset velvoitteet 1. Tämän sopimuksen voimassaoloaikana jäsenmaat pyrkivät tekemään parhaansa ja toimivat keskenään yhteistyössä edistääkseen tämän sopimuksen päämäärien saavuttamista, ja välttävät näiden päämäärien vastaisia toimia. 2. Jäsenmaat sitoutuvat hyväksymään ja panemaan täytäntöön kaikki neuvoston tämän sopimuksen nojalla tekemät päätökset ja välttävät toimenpiteitä, jotka rajoittaisivat näitä päätöksiä tai olisivat näiden päätösten vastaisia. 33 artikla Vapautus velvoituksista 1. Neuvosto voi poikkeuksellisissa olosuhteissa, tai sellaisen ylivoimaisen esteen sattuessa, josta ei erikseen tässä sopimuksessa määrätä, määräenemmistöllä vapauttaa jäsenmaan tämän sopimuksen mukaisesta velvoituksesta, mikäli kyseisen jäsenmaan selvitys siitä, miksi se ei voi velvoitustaan täyttää, on neuvostoa tyydyttävä. 2. Myöntäessään jäsenmaalle tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vapautuksen neuvoston on nimenomaisesti mainittava, millä ehdoilla ja miksi ajaksi jäsenmaa vapautetaan kyseisestä velvoituksesta sekä ne seikat, joiden perusteella vapautus myönnetään. 34 artikla Erityiset tukitoimet 1. Tuojajäsenmaat, jotka ovat kehitysmaita ja joiden etuihin tämän sopimuksen nojalla toteutetuilla toimenpiteillä on ollut kielteinen vaikutus, voivat vedota neuvostoon, jotta tämä ryhtyisi erityisiin tukitoimiin. Neuvosto harkitsee sopivia toimenpiteitä Yhdistyneiden Kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssiin 93 IV päätöslauselman III osan 3 ja 4 kohdan mukaisesti. 2. Yhdistyneiden Kansakuntien määrittelemään vähiten kehittyneiden maiden luokkaan kuuluvat jäsenet voivat anoa neuvostolta erityisiä toimenpiteitä 93 IV päätöslauselman III osan 4 kohdan ja Pariisin sopimuksen 56 ja 57 kappaleiden ja `Heikoimmin kehittyneitä maita koskevan 1990-luvun toimintaohjelman` mukaisesti. 35 artikla Tarkistus Neuvosto tarkastelee tämän sopimuksen soveltamisalaa neljän vuoden kuluttua sen voimaantulosta. 36 artikla Tasapuolisuus Tämän sopimuksen määräyksillä ei luoda oikeutta ryhtyä toimenpiteisiin kansainvälisen puu- ja puutuotekaupan rajoittamiseksi tai kieltämiseksi, etenkään puun maahantuonnin ja hyötykäytön osalta. XI LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 37 artikla Tallettaja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri määrätään tämän sopimuksen tallettajaksi. 38 artikla Allekirjoittaminen, ratifiointi ja hyväksyminen 1. Tämä sopimus on avoinna allekirjoittamista varten Yhdistyneiden Kansakuntien päämajassa 1 päivästä huhtikuuta 1994 yhden kuukauden ajan sen voimaantulopäivästä kaikille hallituksille, jotka on kutsuttu Yhdistyneiden Kansakuntien konferenssiin vuoden 1983 trooppista puuta koskevan sopimuksen jatkosopimuksesta. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hallitus voi a) allekirjoittaessaan tämän sopimuksen ilmoittaa, että se allekirjoituksellaan ilmaisee hyväksyvänsä tämän sopimuksen sitovan itseään (lopullinen allekirjoittaminen); b) allekirjoitettuaan tämän sopimuksen ratifioida tai hyväksyä sen tallettamalla tätä koskevan asiakirjan tallettajan huostaan. 39 artikla Liittyminen 1. Tähän sopimukseen voivat liittyä kaikkien valtioiden hallitukset neuvoston määräämin ehdoin, jotka sisältävät aikarajoituksen liittymiskirjojen tallettamiselle. Neuvosto voi kuitenkin myöntää lykkäystä hallituksille, jotka eivät voi tallettaa liittymiskirjaansa liittymisehdoissa määrätyssä ajassa. 2. Liittyminen tapahtuu tallettamalla liittymiskirja tallettajan huostaan. 40 artikla Ilmoitus sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta Allekirjoittajahallitus, joka aikoo ratifioida tai hyväksyä tämän sopimuksen, tai hallitus, jonka liittymisehdot neuvosto on vahvistanut, mutta joka ei vielä ole voinut tallettaa tätä koskevaa asiakirjaansa, voi milloin tahansa ilmoittaa tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti, joko sen tullessa voimaan 41 artiklan mukaisesti tai jos se jo on voimassa, tarkemmin määrätystä päivästä. 41 artikla Voimaantulo 1. Tämä sopimus tulee lopullisesti voimaan 1 päivänä helmikuuta 1995 tai jonakin muuna päivänä sen jälkeen, jos 12 tuottajamaiden hallitusta, joilla on yhteensä vähintään 55 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä A esitetystä kokonaisäänimäärästä ja 16 kuluttajamaan hallitusta, joilla on yhteensä vähintään 70 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä B esitetystä kokonaisäänimäärästä, ovat lopullisesti allekirjoittaneet tämän sopimuksen tai ovat ratifioineet tai hyväksyneet taikka liittyneet siihen 38 artiklan 2 kohdan tai 39 artiklan mukaisesti. 2. Jos tämä sopimus ei ole tullut voimaan lopullisesti 1 päivänä helmikuuta 1995, se tulee voimaan väliaikaisesti tuona päivänä tai kuuden kuukauden (1) kuluessa jonakin muuna päivänä sen jälkeen, jos 10 tuottajamaan hallitusta, joilla on vähintään 50 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä A esitetystä kokonaisäänimäärästä, ja 14 kuluttajamaan hallitusta, joilla on vähintään 65 prosenttia tämän sopimuksen liitteessä B esitetystä kokonaisäänimäärästä, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen tai ovat ratifioineet tai hyväksyneet sen 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai ovat ilmoittaneet tallettajalle 40 artiklan mukaisesti soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti. 3. Jos tämän artiklan 1 tai 2 kohdassa voimaantuloa varten määrättyjä vaatimuksia ei ole täytetty 1 päivään syyskuuta 1995 mennessä, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin on kutsuttava ne hallitukset, jotka ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen tai ovat ratifioineet tai hyväksyneet sen 38 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai ovat ilmoittaneet tallettajalle soveltavansa tätä sopimusta väliaikaisesti, kokouksen aikaisimpana mahdollisena päivänä päättämään sopimuksen voimaantulosta kokonaisuudessaan tai osittain näiden hallitusten kesken, joko väliaikaisesti tai lopullisesti. Ne hallitukset, jotka ovat päättäneet saattaa tämän sopimuksen voimaan välillään väliaikaisesti, voivat kokoontua aika ajoin tarkastelemaan tilannetta ja päättämään, olisiko tämän sopimuksen tultava voimaan lopullisesti niiden välillä. 4. Hallituksen osalta, joka ei ole ilmoittanut tallettajalle 40 artiklan mukaisesti, että se liittyy tähän sopimukseen väliaikaisesti ja joka tallettaa ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjansa tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen, sopimus tulee voimaan tallettamisesta lukien. 5. Järjestön toimitusjohtaja kutsuu neuvoston istuntoonsa mahdollisimman pian tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen. 42 artikla Muutokset 1. Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä tehdä jäsenmaille suosituksia sopimuksen muuttamisesta. 2. Neuvoston on vahvistettava päivämäärä, johon mennessä jäsenmaiden on ilmoitettava talteenottajalle hyväksyneensä muutoksen. 3. Muutos tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun talteenottaja sai tiedon muutoksen hyväksymisestä jäsenmailta, jotka edustavat vähintään kahta kolmasosaa tuottajajäsenmaista ja vähintään 75:tä prosenttia tuottajajäsenmaiden äänistä sekä jäsenmailta, jotka edustavat vähintään kahta kolmasosaa kuluttajajäsenmaista ja vähintään 75:tä prosenttia kuluttajajäsenmaiden äänistä. 4. Tallettajan ilmoitettua neuvostolle muutoksen voimaantuloa varten määrättyjen vaatimusten täyttämisestä ja sen estämättä, mitä tämän artiklan 2 kohdassa neuvoston vahvistamasta päivämäärästä määrätään, jäsenmaa voi vielä ilmoittaa tallettajalle hyväksymisestään edellyttäen, että ilmoitus annetaan ennen muutoksen voimaantuloa. 5. Jäsenmaa, joka ei muutoksen voimaantulopäivään mennessä ole ilmoittanut hyväksymisestään, lakkaa kyseisenä päivänä olemasta tämän sopimuksen osapuoli, jollei se ole tyydyttävästi selvittänyt neuvostolle, ettei hyväksymistä voitu ajoissa suorittaa maan valtiosäännön tai oikeusjärjestelmän edellyttämien menettelyjen päätökseen saattamiseen liittyneiden vaikeuksien vuoksi ja jollei neuvosto päätä pidentää tämän jäsenmaan osalta hyväksymiselle määrättyä aikaa. Muutos ei sido jäsenmaata, ennen kuin se on jättänyt sen hyväksymistä koskevan ilmoituksen. 6. Jos muutoksen voimaantuloa koskevia vaatimuksia ei ole täytetty neuvoston tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistamaan päivämäärään mennessä, muutosta pidetään peruuntuneena. 43 artikla Luopuminen 1. Jäsenmaa voi luopua tästä sopimuksesta milloin tahansa tämän sopimuksen voimaantulon jälkeen ilmoittamalla siitä kirjallisesti tallettajalle. Kyseisen jäsenmaan on samalla ilmoitettava toimenpiteestään neuvostolle. 2. Luopuminen tulee voimaan 90 päivän kuluttua siitä, kun tallettaja on vastaanottanut luopumisilmoituksen. 3. Luopuminen ei vapauta jäsentä sille tämän sopimuksen mukaan kuuluvista taloudellisista velvollisuuksista järjestöä kohtaan. 44 artikla Erottaminen Jos neuvosto katsoo, ettei jokin jäsenmaa ole täyttänyt sopimuksesta johtuvia velvoitteitaan ja että tällä laiminlyönnillä on huomattavan haitallinen vaikutus sopimuksen toimintaan, se voi äänten määräenemmistöllä erottaa tällaisen jäsenmaan sopimuksesta. Neuvoston on viipymättä ilmoitettava siitä tallettajalle. Kuuden kuukauden kuluttua neuvoston päätöksestä asianomainen jäsenmaa lakkaa olemasta tämän sopimuksen osapuoli. 45 artikla Luopuneiden tai erotettujen jäsenmaiden tai muutoksen hyväksymättä jättäneiden jäsenmaiden kanssa tehtävät tilitykset 1. Neuvosto toteuttaa sellaisen jäsenmaan kanssa tehtävät selvitykset, joka lakkaa olemasta tämän sopimuksen osapuoli seuraavista syistä: a) 42 artiklan mukainen tämän sopimuksen muutoksen hyväksymättä jättäminen; b) 43 artiklan mukainen tästä sopimuksesta eroaminen; tai c) 44 artiklan mukainen tästä sopimuksesta erottaminen. 2. Neuvosto pitää kaikki sellaisen jäsenmaan, joka lakkaa olemasta tämän sopimuksen osapuoli, hallinnolliselle tilille tai Bali-yhteistyörahastolle suorittamat maksuosuudet. 3. Jäsenmaa, joka on lakannut olemasta tämän sopimuksen osapuoli, ei saa mitään osuutta järjestön lopettamisen yhteydessä suoritetussa selvityksessä syntyneisiin tai muihin varoihin. Kyseinen jäsenmaa ei ole myöskään vastuussa vajauksesta, joka järjestössä syntyy sopimuksen lakkauttamisen jälkeen. 46 artikla Voimassaoloaika, pidennys ja päättyminen 1. Sopimus on voimassa neljä vuotta voimaantulonsa jälkeen, jollei neuvosto äänten määräenemmistöllä päätä pidentää sen voimassaoloaikaa, neuvotella sitä uudestaan tai päättää sitä tämän artiklan määräysten mukaisesti. 2. Neuvosto voi äänten määräenemmistöllä päättää pidentää tämän sopimuksen voimassaoloaikaa enintään kahdeksi kolmen vuoden jaksoksi. 3. Mikäli ennen tämän artiklan 1 kappaleessa mainitun neljän vuoden päättymistä tai ennen tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun voimassaoloajan pidennyksen päättymistä uudesta tämän korvaavasta sopimuksesta on neuvoteltu, mutta se ei vielä ole tullut voimaan pysyvästi tai väliaikaisesti, neuvosto voi äänten määräenemmistöllä pidentää tämän sopimuksen voimassaoloa siihen asti kunnes uusi sopimus tulee voimaan joko lopullisesti tai väliaikaisesti. 4. Mikäli uudesta sopimuksesta on neuvoteltu ja se tulee voimaan tämän artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisesti tehdyn tämän sopimuksen voimassaoloajan pidennyksen aikana, tämä pidennetty sopimus päättyy uuden sopimuksen tullessa voimaan. 5. Neuvosto voi milloin tahansa äänten määräenemmistöllä päättää tämän sopimuksen päättymisestä määräämästään päivästä lukien. 6. Tämän sopimuksen päättymisestä huolimatta neuvosto jatkaa toimintaansa korkeintaan 18 kuukauden ajan järjestön purkamiseksi, mukaan luettuna tilien selvitys, ja sillä on tänä aikana näihin tarvittavat valtuudet ja tehtävät, mikäli ne on myönnetty äänten määräenemmistöllä tehdyin asiaa koskevin päätöksin. 7. Neuvosto ilmoittaa kaikista tämän artiklan nojalla tekemistään päätöksistä tallettajalle. 47 artikla Varaumat Tämä sopimuksen määräyksiin ei voi tehdä varaumia. 48 artikla Täydentävät ja siirtymäkauden määräykset 1. Tämän sopimus on jatkoa vuoden 1983 kansainväliselle trooppista puuta koskevalle sopimukselle. 2. Kaikki ne tämän järjestön tai sen elinten toteuttamat tai niiden puolesta toteutetut toimenpiteet, jotka koskevat vuoden 1983 kansainvälisen trooppista puuta koskevan sopimuksen soveltamista ja jotka ovat voimassa tämän sopimuksen voimaantulohetkellä ja joiden voimassaolo ei pääty tuona päivänä, jäävät voimaan, jollei niitä muuteta tämän sopimuksen määräyksillä. TÄMÄN VAKUUDEKSI allekirjoittaneet, hallitustensa siihen asianmukaisesti valtuuttamina, ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen päivänä, joka ilmenee kunkin allekirjoituksen kohdalta. TEHTY Genevessä 26 päivänä tammikuuta 1994. Tämän sopimuksen arabian-, kiinan-, englannin-, ranskan-, venäjän- ja espanjankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. (1) Aikamäärä kuusi kuukautta on korvattu aikamäärällä seitsemän kuukautta (ks. alkuperäisen sopimuksen oikaisemisesta YK:n päämajassa New Yorkissa 12 päivänä huhtikuuta 1995 tehty pöytäkirja). LIITE A LUETTELO TUOTTAJAMAISTA, JOILLA ON METSÄVAROJA TAI JOTKA OVAT TILAVUUDEN MUKAAN LASKETTUNA PUUN NETTOVIEJIÄ, SEKÄ 41 ARTIKLASSA TARKOITETTU ÄÄNTEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> LIITE B LUETTELO KULUTTAJAMAISTA JA 41 ARTIKLASSA TARKOITETTU ÄÄNTEN JAKAUTUMINEN > TAULUKON PAIKKA>