PÄÄTÖSLAUSELMA(1)

Tutkimuksen ja tieteen - mukaan lukien tietotekniikan - myötävaikutus kestävään kehitykseen

Yhteinen edustajakokous, joka

- kokoontui Strasbourgissa (Ranska) 29. maaliskuuta - 1. huhtikuuta 1999,

- ottaa huomioon Rocardin mietinnön suuntaviivoista Lomén sopimuksen uudelleenneuvottelua varten,

- ottaa huomioon komission tiedonannon tietoyhteiskunnasta ja kehityksestä: Euroopan unionin rooli,

A. katsoo, että yhteistyöpolitiikan ja AKT:n ja EU:n suhteiden tulee kaikissa muodoissaan edistää AKT-maiden kestävää kehitystä,

B. katsoo, että neljättä Lomén sopimusta seuraavan sopimuksen on edistettävä tehokkaasti kansakuntien sisäisen ja niiden keskinäisen oikeudenmukaisuuden lisääntymistä, jotta voidaan pysäyttää AKT-maiden lisääntyvä marginalisoituminen,

C. katsoo, että tieteellinen tutkimus ja tekninen innovointi ovat ratkaisevia tekijöitä dynaamisessa talouselämässä, joka on kehitysmaiden kestävän kehityksen edellytys; katsoo, että näiden tekijöiden vahvistaminen voi auttaa kuromaan umpeen kehitysmaiden ja teollisuusmaiden välistä kuilua optimoimalla kehitysmaiden inhimilliset ja aineelliset voimavarat sopivalla tavalla,

D. katsoo, että nykymaailma on jakautunut teknologisesti rikkaisiin ja teknologisesti köyhiin ja että monet AKT-maat ovat jääneet käytännöllisesti katsoen täysin osattomiksi maailman suurista teknologisista muutoksista, ne eivät kykene käyttämään nykyaikaista tekniikkaa eikä niillä ole pääsyä nykyteknologian sääntöihin,

E. katsoo, että taloudellisten ja inhimillisten voimavarojen puute lisää kehitysmaiden riippuvuutta teollisuusmaista ja korostaa, että kaiken tutkimusyhteistyön lopullisena tavoitteena tulee olla se, että luodaan paikallista tutkimuskapasiteettia, joka voi toimia yhteistyössä kansainvälisen tiedeyhteisön kanssa,

F. uskoo vakaasti, että tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen edistäminen ja teknologian saatavuus ovat olennaisia sekä taloudelliselle kehitykselle että AKT-maiden sujuvalle integroinnille maailmantalouteen,

G. katsoo, että kehitysmaissa, erityisesti AKT-maissa, tehtävässä tutkimuksessa tulee ottaa ensisijaisesti huomioon kyseisten maiden erityisongelmat ja kehitystarpeet, ja tutkimuksen tulee perustua erityisesti sellaisen teknologian kehittämiseen, jolla pyritään paikallisten voimavarojen kestävään käyttöön,

H. katsoo, että on tärkeä kehittää ns. etulinjan teknologian käyttöä, joka perustuu väestön kykyihin ja kulttuurisiin voimavaroihin sekä ulkopuoliseen tekniseen apuun, joka on edullista ja jota on helppo levittää,

I. katsoo, että kehitysmaiden kestävän kehityksen on perustuttava myös siihen, että otetaan käyttöön ja optimoidaan inhimilliset voimavarat; katsoo lisäksi, että koulutus ja ammattikoulutus edistävät tutkimuskapasiteetin kehittämistä,

J. ottaa huomioon tietoyhteiskunnan tarjoamat valtavat viestintämahdollisuudet ja tietomäärät sekä ne mahdollisuudet, joita se tarjoaa taloudellisen riippumattomuuden ja kehityksen saavuttamiseksi; on tietoinen niistä huomattavista eduista, joita AKT-maat voivat saada tietoyhteiskunnan kehityksestä,

K. katsoo, että tietotekniikka määrää maan mahdollisuudet ja kyvyn luoda vaurautta, voimaa ja tietoa ja maan kansainvälisen kilpailukyvyn joko valmistussektorilla tai palvelualalla,

L. katsoo, että Euroopan unionin on tulevan AKT-EU-kumppanuussopimuksen puitteissa annettava enemmän tukea tieteelliseen tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen; katsoo, että tämän avun tulee koostua muun muassa rahoituksesta, jonka tarkoituksena on luoda itsenäistä tutkimuskapasiteettia, sopivan teknologian siirrosta, vaihto-ohjelmista sekä tieteellisen ja teknologisen taitotiedon ja kokemusten kytkemisestä ensisijaisiin tarpeisiin,

1. korostaa, että AKT-maille on strategisesti tärkeä voida osallistua ja päästä mukaan tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen, ja kehottaa EU:ta osoittamaan tässä asiassa enemmän solidaarisuutta AKT-kumppaneitaan kohtaan, jotta niiden yhteiskunnallinen, taloudellinen ja kulttuurinen kehitys voi edetä;

2. katsoo, että tuleva yhteistyö EU:n kanssa tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla on oltava apua sellaisen oman tutkimuskapasiteetin vahvistamisessa ja luomisessa, jolla vastataan paikallisella tasolla ja erittäin konkreettisesti AKT-maiden haasteisiin ja joka mahdollistaa sellaisten prioriteettien asettamisen, jotka vastaavat kyseisten yhteiskuntien todellisia kehitystarpeita;

3. kehottaa Euroopan unionia seuraavan AKT-EU-yleissopimuksen puitteissa antamaan suoraa apua teknologian siirtoon, jotta edistetään työpaikkojen luomista, ammattikoulutusta ja valtionhallinnon tehokkuutta; kehottaa EU:ta antamaan AKT-maiden hallituksille teknistä apua, jotta teknologian siirto ja koulutus voidaan sisällyttää kansainvälisten yritysten kanssa tehtäviin sopimuksiin;

4. katsoo, että EU:n on autettava AKT-maita myös määrittelemään tieto- ja viestintätarpeensa ja kehittämään tältä pohjalta toimintalinjoja, jotka soveltuvat niiden omiin kehitystavoitteisiin, joiden johtoajatuksena on aina oltava se, että annetaan mahdollisimman monelle ihmiselle mahdollisuus saada tietoa ja että kaikilla kansalaisilla on yhtäläiset mahdollisuudet, ja joiden tulee mahdollistaa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan hyödyn jakaantuminen tasaisesti pohjoisen ja etelän kesken;

5. kehottaa Euroopan unionia ja AKT-maita toimimaan yhteistyössä WTO:ssa ja pyrkimään uudistamaan teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia (TRIPS) ja vähentämään lisääntyneiden teknologiakustannusten vaikutusta kattavammalla patenttisuojalla erityisesti kehitysmaissa;

6. korostaa tarvetta optimoida perimätieto ja paikalliset voimavarat, joista voidaan saada erittäin käytännöllisiä ratkaisuja paikallisiin erityistarpeisiin ja jotka voivat olla aitoja innovaatiolähteitä koko maailman tutkimuselämälle;

7. katsoo, että on pantava painoa ns. etulinjan teknologialle, joka auttaa maita pääsemään eroon köyhyydestä ja käynnistämään kestävän hyvinvoinnin rakentamisprosessin ja johon kuuluvat terveydenhuolto, vesi- ja jätehuolto ja kierrätys;

8. katsoo, että on tarpeen perustaa eurooppalainen säätiö, joka antaa apua ja pitkäaikaista tukea kehitysmaiden tutkimuslaboratorioille tarkoituksena lisätä tietoutta näiden maiden ympäristöstä, resursseista ja yhteiskunnasta;

9. katsoo, että vaikka ns. aivovientiä voidaan käyttää ulkomaille muuttaneiden tutkijoiden verkostojen perustamiseen, apua on annettava myös niille tutkijoille, jotka haluavat jäädä alkuperäiseen kotimaahansa tai palata sinne;

10. korostaa, että on tärkeä kehittää pikaisesti maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta, jossa kehitysmaat ovat täysivaltaisesti mukana;

11. kehottaa määrittelemään strategian, jossa otetaan huomioon tietoyhteiskunta analysoitaessa yhteistyöhankkeita ja -ohjelmia, jotta yhteistyön välineet voidaan järjestää johdonmukaisemmin ja tehokkaammin;

12. palauttaa mieleen, että tietolähteiden, mukaan lukien kansainväliset verkot, kuten Internet, saatavuus on edellytys tietojen vaihdolle ja siten kaikenlaisten tutkimusta edistävien strategioiden tehokkuudelle;

13. katsoo, että teknologian parantamisen lisäksi on pyrittävä kehittämän AKT-maiden inhimillisiä voimavaroja edistämällä pääsyä koulutukseen ja ammattikoulutukseen erityisesti televiestinnän ja tietojenkäsittelyn aloilla;

14. palauttaa mieleen, että on ehdottomasti pyrittävä koordinoimaan erilaiset yhteisön välineet sekä kansalliset ja kansainväliset välineet; kehottaa komissiota lisäksi varmistamaan, että rahoitusvälineet, joita käytetään AKT-yhteistyöhön tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen aloilla, ovat mahdollisimman joustavat;

15. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle ja komissiolle.

(1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 1. huhtikuuta 1999 Strasbourgissa (Ranska).