Sopimus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta - Päätösasiakirja - Yhteiset julistukset - Ilmoitus, joka koskee Sveitsin kanssa seuraavilla aloilla tehtävien seitsemän sopimuksen voimaan tuloa: henkilöiden vapaa liikkuvuus, lento- ja maantieliikenne, julkiset hankinnat, tieteellinen ja teknologinen yhteistyö, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroinen tunnustaminen sekä maataloustuotteiden kauppa



Virallinen lehti nro L 114 , 30/04/2002 s. 0006 - 0072



Sopimus Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Sveitsin valaliiton sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta SVEITSIN VALALIITTO ja EUROOPAN YHTEISÖ, BELGIAN KUNINGASKUNTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, jäljempänä "sopimuspuolet", jotka ovat vakuuttuneet siitä, että henkilöiden vapaus liikkua toisen sopimuspuolen alueella on tärkeä tekijä sopimuspuolten välisten suhteiden sopusointuisessa kehityksessä, ovat päättäneet toteuttaa henkilöiden vapaan liikkuvuuden välillään Euroopan yhteisössä sovellettavien säännösten perusteella, ja ovat päättäneet tehdä tämän sopimuksen: I. PERUSMÄÄRÄYKSET 1 artikla Tavoite Tämän sopimuksen tavoitteena on: a) myöntää Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin kansalaisille maahantulo- ja oleskeluoikeus sekä oikeus ryhtyä harjoittamaan palkkatyötä, toimia itsenäisenä ammatinharjoittajana ja jäädä sopimuspuolten alueelle; b) helpottaa Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin kansalaisten palvelujen tarjonnan harjoittamista sopimuspuolten alueella ja erityisesti vapauttaa lyhytkestoisten palvelujen tarjoaminen; c) myöntää Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin kansalaisille, jotka eivät harjoita vastaanottavassa valtiossa taloudellista toimintaa, oikeus tulla sopimuspuolten alueelle ja oleskella siellä; d) myöntää Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin kansalaisille samat elin-, palvelus- ja työolot kuin sopimuspuolten omille kansalaisille. 2 artikla Syrjimättömyys Sopimuspuolen alueella laillisesti oleskelevia toisen sopimuspuolen kansalaisia ei syrjitä kansalaisuuden perusteella liitteen tämän sopimuksen liitteiden I, II ja III määräyksiä soveltaen ja niiden mukaisesti. 3 artikla Maahantulo-oikeus Sopimuspuolen kansalaisten oikeus tulla toisen sopimuspuolen alueelle taataan liitteessä I annettujen määräysten mukaisesti. 4 artikla Oleskeluoikeus ja oikeus ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa Oleskeluoikeus ja oikeus ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa taataan liitteen I määräysten mukaisesti, jollei 10 artiklan määräyksistä muuta johdu. 5 artikla Palvelujen tarjoajat 1. Palvelujen tarjoajalla, mukaan lukien yritykset liitteen I määräysten mukaisesti, on oikeus tarjota palveluja toisen sopimuspuolen alueella, kun palvelujen tarjoamiseen liittyy enintään 90 päivää tosiasiallista työskentelyä kalenterivuoden aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden sopimuspuolten tekemien palvelujen tarjoamista koskevien erityissopimusten määräysten (mukaan lukien julkisten hankintojen alasta tehdyn sopimuksen palvelujen tarjoamista koskevat määräykset) soveltamista. 2. Palvelujen tarjoajalla on oikeus tulla toisen sopimuspuolen alueelle ja oleskella siellä: a) jos palvelujen tarjoajalla on oikeus tarjota palveluja 1 kohdan mukaisesti tai 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten määräysten perusteella; b) tai jos a alakohdassa mainitut edellytykset eivät täyty, kun kyseisen sopimuspuolen toimivaltainen viranomainen on myöntänyt palvelujen tarjoajalle luvan tarjota palveluja. 3. Luonnollisilla henkilöillä, jotka ovat Euroopan yhteisön jäsenvaltion tai Sveitsin kansalaisia ja jotka menevät jonkun sopimuspuolen alueelle ainoastaan palveluja vastaanottamaan, on maahantulo- ja oleskeluoikeus. 4. Tässä artiklassa mainitut oikeudet taataan liitteiden I, II ja III määräysten mukaisesti. Jäljempänä 10 artiklassa määrättyjä määrällisiä rajoituksia ei sovelleta tässä artiklassa tarkoitettuihin henkilöihin. 6 artikla Sellaisten henkilöiden oleskeluoikeus, jotka eivät harjoita taloudellista toimintaa Oikeus oleskella toisen sopimuspuolen alueella taataan henkilöille, jotka eivät harjoita taloudellista toimintaa, liitteen I muuta kuin työtä tekevää väestöä koskevien määräysten mukaisesti. 7 artikla Muut oikeudet Sopimuspuolet sääntelevät liitteen I mukaisesti erityisesti alla mainittuja henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyviä oikeuksia: a) oikeus yhdenvertaiseen kohteluun kansalaisten kanssa taloudellisen toiminnan harjoittamisen aloittamisen ja sen harjoittamisen sekä elin-, palvelus- ja työolojen suhteen; b) oikeus ammatilliseen ja maantieteelliseen liikkuvuuteen, millä sopimuspuolten kansalaisille annetaan mahdollisuus liikkua vapaasti vastaanottavan valtion alueella ja harjoittaa valitsemaansa ammattia; c) oikeus jäädä jonkin sopimuspuolen alueelle taloudellisen toiminnan päätyttyä; d) perheenjäsenten kansalaisuudesta riippumaton oleskeluoikeus; e) perheenjäsenten kansalaisuudesta riippumaton oikeus harjoittaa taloudellista toimintaa; f) oikeus hankkia kiinteää omaisuutta, sikäli kuin se liittyy tällä sopimuksella myönnettyjen oikeuksien käyttämiseen; g) jonkun sopimuspuolen alueella harjoitetun taloudellisen toiminnan tai oleskelun päättymisen jälkeen siirtymäajan voimassa oleva oikeus palata sinne harjoittamaan taloudellisesta toimintaa sekä oikeus muuttaa väliaikainen oleskelulupa pysyväksi oleskeluluvaksi. 8 artikla Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittaminen Sopimuspuolet sääntelevät liitteen II mukaisesti sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista erityisesti seuraavien tavoitteiden varmistamiseksi: a) yhdenvertainen kohtelu; b) sovellettavan lainsäädännön määrittäminen; c) kansallisten lainsäädäntöjen mukaisesti huomioon otettavien kausien laskeminen yhteen etuuksien saamiseksi ja säilyttämiseksi sekä niiden laskemiseksi; d) etuuksien maksaminen sopimuspuolten alueella asuville henkilöille; e) viranomaisten ja laitosten keskinäinen avunanto ja hallinnollinen yhteistyö. 9 artikla Tutkintotodistukset, todistukset ja muut asiakirjat Helpottaakseen Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Sveitsin kansalaisten palkkatyöntekijäksi ja itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymistä sekä palkkatyöntekijänä ja itsenäisenä ammatinharjoittajana toimimista sekä palvelujen tarjoamista sopimuspuolet toteuttavat liitteen III mukaisesti tarvittavat toimenpiteet tutkintotodistusten, todistusten ja muiden asiakirjojen vastavuoroiseksi tunnustamiseksi sekä palkkatyöntekijäksi ja itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymistä ja niinä toimimista sekä palvelujen tarjoamista koskevien sopimuspuolten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamiseksi. II. YLEISET MÄÄRÄYKSET JA LOPPUMÄÄRÄYKSET 10 artikla Siirtymämääräykset ja sopimuksen kehittyminen 1. Sveitsi voi soveltaa määrällisiä rajoituksia taloudellisen toiminnan harjoittamisen aloittamiseen viiden vuoden ajan tämän sopimuksen voimaantulosta kahden seuraavan oleskelujakson osalta: yli neljä kuukautta mutta alle vuoden kestävät oleskelut ja vähintään vuoden kestävät oleskelut. Alle neljä kuukautta kestävään oleskeluun ei sovelleta rajoituksia. Kuudennen vuoden alusta luovutaan kaikista Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisia koskevista määrällisistä rajoituksista. 2. Sopimuspuolet voivat jatkaa tavanomaisille työmarkkinoille yhdentyneiden työntekijöiden ensisijaisuuden sekä toisen sopimuspuolen kansalaisten, mukaan lukien 5 artiklassa tarkoitetut palveluja tarjoavat henkilöt, palkka- ja työolojen tarkastamista enintään kahden vuoden ajan. Sekakomitea tutkii näiden rajoitusten ylläpitämisen tarvetta ennen ensimmäisen vuoden loppua. Sekakomitea voi päättää kaksi vuotta kestävän enimmäisajanjakson lyhentämisestä. Tavanomaisille työmarkkinoille yhdentyneiden työntekijöiden ensisijaisuuden tarkastamista ei sovelleta sellaisten palvelujen tarjoajiin, jotka on vapautettu sopimuspuolten välistä palvelujen tarjoamista koskevalla erityissopimuksella (mukaan lukien julkisten hankintojen alasta tehdyn sopimuksen palvelujen tarjoamista koskevat määräykset). 3. Sveitsi varaa tämän sopimuksen voimaantulosta sen viidennen soveltamisvuoden loppuun kestäväksi ajanjaksoksi kokonaiskiintiöissään seuraavan vähimmäismäärän Euroopan yhteisön palkkatyöntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille tarkoitettuja uusia oleskelulupia: 15000 vähintään vuoden voimassa olevaa oleskelulupaa vuodessa ja 115500 yli neljä kuukautta ja alle vuoden voimassa olevaa oleskelulupaa vuodessa. 4. Sen estämättä, mitä 3 kohdassa määrätään, sopimuspuolet sopivat seuraavista yksityiskohtaisista säännöistä: jos viiden vuoden kuluttua ja 12 vuoteen asti tämän sopimuksen voimaantulosta Euroopan yhteisön palkkatyöntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille myönnettyjen toiseen 1 kohdassa tarkoitetuista oleskelujaksoluokista kuuluvien oleskelulupien määrä on jonakin vuonna yli 10 prosenttia suurempi kuin kolmen edeltävän vuoden keskiarvo, Sveitsi voi yksipuolisesti rajoittaa seuraavana vuonna Euroopan yhteisön palkkatyöntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille myönnettävien kyseiseen luokkaan kuuluvien uusien oleskelulupien määrää kolmen edeltävän vuoden keskiarvoon 5 prosentilla korotettuna. Seuraavana vuonna määrä voidaan pitää samana. Sen estämättä, mitä edellisessä alakohdassa määrätään, Euroopan yhteisön palkkatyöntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille myönnettyjen uusien oleskelulupien määrän on oltava vähintään 15000 uutta vähintään vuoden voimassa olevaa oleskelulupaa vuodessa ja 115500 yli neljä kuukautta ja alle vuoden voimassa olevaa oleskelulupaa vuodessa. 5. Edellä 1-4 kohdan siirtymämääräyksiä ja erityisesti 2 kohdan tavanomaisille työmarkkinoille yhdentyneiden työntekijöiden ensisijaisuutta sekä palkka- ja työolojen tarkastamista koskevia määräyksiä ei sovelleta palkkatyöntekijöihin ja itsenäisiin ammatinharjoittajiin, joilla on lupa harjoittaa taloudellista toimintaa sopimuspuolten alueella tämän sopimuksen voimaantuloajankohtana. Viimeksi mainituilla on oikeus erityisesti maantieteelliseen ja ammatilliseen liikkuvuuteen. Alle vuoden voimassa olevan oleskeluluvan haltijoilla on oikeus uusia oleskelulupansa, eikä määrällisten rajoitusten loppuun käyttäminen koske heitä. Vähintään vuoden voimassa olevan oleskeluluvan haltijoilla on oikeus jatkaa oleskelulupansa voimassaoloa; kyseisillä palkkatyöntekijöillä ja itsenäisillä ammatinharjoittajilla on näin ollen tämän sopimuksen voimaantulosta sen perusmääräysten ja erityisesti sen 7 artiklan nojalla samat vapaata liikkuvuutta koskevat oikeudet kuin sopimuspuolten alueelle sijoittautuneilla henkilöillä. 6. Sveitsi toimittaa hyödylliset tilastot ja tiedot sekakomitealle säännöllisesti ja nopeasti, mukaan lukien 2 kohdan määräysten täytäntöönpanotoimenpiteet. Kukin sopimuspuoli voi pyytää tilanteen tarkastelemista sekakomiteassa. 7. Rajatyöntekijöihin ei sovelleta määrällisiä rajoituksia. 8. Sosiaaliturvaa ja työttömyysvakuutusmaksujen korvaamista koskevia siirtymämääräyksiä käsitellään liitteessä II olevassa pöytäkirjassa. 11 artikla Valitusten käsittely 1. Tässä sopimuksessa tarkoitetuilla henkilöillä on oikeus tehdä toimivaltaisille viranomaisille valituksia tämän sopimuksen määräysten soveltamisesta. 2. Valitukset on käsiteltävä kohtuullisessa määräajassa. 3. Valitusta koskevan päätöksen tekeminen tai sen tekemättä jättäminen kohtuullisessa määräajassa antaa tässä sopimuksessa tarkoitetuille henkilöille mahdollisuuden hakea muutosta toimivaltaiselta kansalliselta oikeusasteelta. 12 artikla Edullisempaa kohtelua koskevat säännökset Tämä sopimus ei estä soveltamasta mahdollisia edullisempia kansallisia säännöksiä sopimuspuolten kansalaisiin ja heidän perheenjäseniinsä. 13 artikla Vallitsevan tilan säilyttäminen Sopimuspuolet sitoutuvat sopimuksen allekirjoittamisesta alkaen olemaan toteuttamatta uusia tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia toisen sopimuspuolen kansalaisia koskevia rajoittavia toimenpiteitä. 14 artikla Sekakomitea 1. Perustetaan sekakomitea, joka muodostuu sopimuspuolten edustajista ja joka vastaa sopimuksen hallinnoinnista ja moitteettomasta soveltamisesta. Tätä varten se laatii suosituksia. Se tekee päätöksiä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa. Sekakomitean päätökset tehdään yksimielisesti. 2. Vakavien taloudellisten tai sosiaalisten vaikeuksien ollessa kyseessä sekakomitea kokoontuu toisen sopimuspuolen pyynnöstä tarkastellakseen tilanteen korjaamiseksi tarvittavia toimenpiteitä. Sekakomitea voi päättää toteutettavista toimenpiteistä 60 päivän kuluessa pyynnön esittämispäivästä. Sekakomitea voi jatkaa kyseistä määräaikaa. Toimenpiteet rajataan soveltamisalaltaan ja kestoltaan siihen, mitä on välttämätöntä tilanteen korjaamiseksi. On valittava sellaiset toimenpiteet, joista on vähiten häiriötä tämän sopimuksen toiminnalle. 3. Sopimuspuolet vaihtavat säännöllisesti tietoja ja neuvottelevat sekakomiteassa minkä tahansa sopimuspuolen pyynnöstä sopimuksen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. 4. Sekakomitea kokoontuu tarpeen mukaan ja vähintään kerran vuodessa. Kukin sopimuspuoli voi pyytää kokouksen koolle kutsumista. Sekakomitea kokoontuu kahden viikon kuluessa 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön esittämisestä. 5. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä, jossa annetaan muun muassa yksityiskohtaiset säännöt kokousten koollekutsumisesta, sekakomitean puheenjohtajan nimittämisestä ja puheenjohtajan toimikauden määrittelemisestä. 6. Sekakomitea voi päättää perustaa työ- tai asiantuntijaryhmiä auttamaan sitä tehtäviensä hoitamisessa. 15 artikla Liitteet ja pöytäkirjat Tämän sopimuksen liitteet ja pöytäkirjat ovat erottamaton osa tätä sopimusta. Julistukset ovat päätösasiakirjassa. 16 artikla Viittaukset yhteisön oikeuteen 1. Tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi sopimuspuolet toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta niihin Euroopan yhteisön säädöksiin, joihin viitataan, sisältyviä oikeuksia ja velvollisuuksia vastaavia oikeuksia ja velvollisuuksia sovelletaan niiden välisissä suhteissa. 2. Siinä määrin, kuin yhteisön oikeuden käsitteet liittyvät tämän sopimuksen soveltamiseen, huomioon otetaan asiaa koskeva Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö, joka edeltää tämän sopimuksen allekirjoittamista. Tämän sopimuksen allekirjoittamisen jälkeinen oikeuskäytäntö annetaan tiedoksi Sveitsille. Sekakomitea määrittää sopimuspuolen pyynnöstä kyseisen oikeuskäytännön seuraukset sopimuksen moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi. 17 artikla Lainsäädännön kehittyminen 1. Sopimuspuoli ilmoittaa viipymättä toiselle sopimuspuolelle sekakomiteassa kansallisen lainsäädäntönsä muuttamiseen pyrkivän luonnoksen hyväksymistä koskevan menettelyn aloittamisesta tai sellaisen oikeusasteen, jonka tuomioista ei voi kansallisen lainsäädännön mukaisesti tehdä valitusta, oikeuskäytännön muuttumisesta sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. 2. Sekakomiteassa keskustellaan tällaisen muutoksen mahdollisista vaikutuksista sopimuksen moitteettomaan toimintaan. 18 artikla Sopimuksen uudelleentarkastelu Jos sopimuspuoli haluaa, että tätä sopimusta tarkastellaan uudelleen, se jättää sekakomitealle tätä koskevan ehdotuksen. Tähän sopimukseen tehdyt muutokset tulevat voimaan, kun sopimuspuolten sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen, lukuun ottamatta liitteisiin II ja III tehtäviä muutoksia, joista sekakomitea päättää ja jotka voivat tulla voimaan heti kyseisen päätöksen tekemisen jälkeen. 19 artikla Riitojen ratkaisu 1. Sopimuspuolet voivat jättää kaikki tämän sopimuksen tulkintaa tai soveltamista koskevat riidat sekakomitean ratkaistaviksi. 2. Sekakomitea voi ratkaista riidat. Sekakomitealle toimitetaan kaikki hyväksyttävän ratkaisun löytämiseksi tehtävässä perusteellisessa tilanteen tutkimisessa tarvittavat tiedot. Sekakomitea tutkii kaikki vaihtoehdot tämän sopimuksen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. 20 artikla Suhde sosiaaliturvaa koskeviin kahdenvälisiin sopimuksiin Jos liitteessä II ei toisin määrätä, Sveitsin ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden sosiaaliturvaa koskevien kahdenvälisten sopimusten soveltaminen lakkautetaan tämän sopimuksen voimaantulosta siltä osin, kuin tällä sopimuksella säännellään samaa asiaa. 21 artikla Suhde kaksinkertaista verotusta koskeviin kahdenvälisiin sopimuksiin 1. Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta Sveitsin ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kaksinkertaista verotusta koskevien kahdenvälisten sopimusten määräyksiin. Erityisesti tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta kaksinkertaista verotusta koskevien sopimusten mukaiseen rajatyöntekijöiden määritelmään. 2. Tämän sopimuksen määräyksiä ei voida tulkita siten, että ne estäisivät sopimuspuolia kohtelemasta eri tavalla verovelvollisia, joita koskevat olosuhteet eivät ole keskenään verrattavissa, erityisesti asuinpaikan osalta, kansallisen verotuslainsäädäntönsä asianmukaisia säännöksiä sovellettaessa. 3. Tämän sopimuksen määräykset eivät estä sopimuspuolia hyväksymästä tai soveltamasta toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on verojen tosiasiallisen kantamisen, maksamisen ja perimisen varmistaminen tai veronkierron estäminen sopimuspuolen kansallisen verotuslainsäädännön taikka Sveitsin ja yhden tai useamman Euroopan yhteisön jäsenvaltion välisten kaksinkertaisen verotuksen estämisestä tehtyjen sopimusten taikka muiden verotukseen liittyvien järjestelyjen mukaisesti. 22 artikla Suhde muita aloja kuin sosiaaliturvaa ja kaksinkertaista verotusta koskeviin kahdenvälisiin sopimuksiin 1. Sen estämättä, mitä 20 ja 21 artiklassa määrätään, tämä sopimus ei vaikuta Sveitsin ja yhden tai useamman Euroopan yhteisön jäsenvaltion välisiin sopimuksiin, kuten yksityishenkilöitä, taloudellisia toimijoita, rajat ylittävää yhteistyötä tai pientä rajaliikennettä koskeviin sopimuksiin, siinä määrin, kuin kyseiset sopimukset ovat yhteensopivia tämän sopimuksen kanssa. 2. Jos kyseiset sopimukset eivät sovi yhteen tämän sopimuksen kanssa, tätä sopimusta sovelletaan ensisijaisesti. 23 artikla Saavutetut oikeudet Jos sopimus irtisanotaan tai sen voimassaoloa ei jatketa, yksilöiden saavuttamiin oikeuksiin ei puututa. Sopimuspuolet päättävät yhteisellä sopimuksella mitä tehdään oikeuksille, joita ollaan myöntämässä. 24 artikla Alueellinen soveltamisala Tätä sopimusta sovelletaan Sveitsin alueeseen sekä alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrätyin edellytyksin. 25 artikla Voimaantulo ja kesto 1. Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omia menettelyjään noudattaen. Sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona ratifiointiasiakirjojen tallettamisesta tai seuraavien seitsemän sopimuksen hyväksymisestä on ilmoitettu viimeksi: sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta, sopimus lentoliikenteestä, sopimus rautateiden ja maanteiden tavara- ja henkilöliikenteestä, sopimus maataloustuotteiden kaupasta, sopimus vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta, sopimus tietyistä julkisiin hankintoihin liittyvistä näkökohdista, sopimus tiede- ja teknologiayhteistyöstä. 2. Tämä sopimus tehdään aluksi seitsemäksi vuodeksi. Sopimus uusitaan määräämättömäksi ajaksi, jollei Euroopan yhteisö tai Sveitsi ilmoita muuta toiselle sopimuspuolelle ennen alkuperäisen voimassaoloajan päättymistä. Jos tällainen ilmoitus tehdään, sovelletaan 4 kohdan määräyksiä. 3. Euroopan yhteisö tai Sveitsi voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla asiasta toiselle sopimuspuolelle. Jos tällainen ilmoitus tehdään, sovelletaan 4 kohdan määräyksiä. 4. Edellä 1 kohdassa mainitut seitsemän sopimusta lakkaavat olemasta voimassa kuuden kuukauden kuluttua 2 kohdassa tarkoitetun voimassaolon jatkamatta jättämistä koskevan ilmoituksen tai 3 kohdassa tarkoitetun irtisanomisilmoituksen vastaanottamisesta. Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico./Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems, i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed./Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig in zweifacher Ausfertigung in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache, wobei jeder dieser Wortlaute gleichermaßen verbindlich ist./Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα, σε δύο αντίτυπα στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα· καθένα από τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικό./Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-nine, in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of those texts being equally authentic./Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf, en double exemplaire en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi. /Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove, in duplice esemplare, nelle lingue danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede./Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig, in twee exemplaren in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek./Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove, em duplo exemplar nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos./Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen./Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio i två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga. Pour le Royaume de Belgique/Voor het Koninkrijk België/Für das Königreich Belgien >PIC FILE= "L_2002114FI.001201.TIF"> Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. På Kongeriget Danmarks vegne >PIC FILE= "L_2002114FI.001202.TIF"> Für die Bundesrepublik Deutschland >PIC FILE= "L_2002114FI.001203.TIF"> Για την Ελληνική Δημοκρατία >PIC FILE= "L_2002114FI.001301.TIF"> Por el Reino de España >PIC FILE= "L_2002114FI.001302.TIF"> Pour la République française >PIC FILE= "L_2002114FI.001303.TIF"> Thar cheann Na hÉireann For Ireland >PIC FILE= "L_2002114FI.001304.TIF"> Per la Repubblica italiana >PIC FILE= "L_2002114FI.001305.TIF"> Pour le Grand-Duché de Luxembourg >PIC FILE= "L_2002114FI.001401.TIF"> Voor het Koninkrijk der Nederlanden >PIC FILE= "L_2002114FI.001402.TIF"> Für die Republik Österreich >PIC FILE= "L_2002114FI.001403.TIF"> Pela República Portuguesa >PIC FILE= "L_2002114FI.001404.TIF"> Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland >PIC FILE= "L_2002114FI.001405.TIF"> För Konungariket Sverige >PIC FILE= "L_2002114FI.001501.TIF"> For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland >PIC FILE= "L_2002114FI.001502.TIF"> Por la Comunidad Europea/For Det Europæiske Fællesskab/Für die Europäische Gemeinschaft/Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα/For the European Community/Pour la Communauté européenne/Per la Comunità europea/Voor de Europese Gemeenschap/Pela Comunidade Europeia/Euroopan yhteisön puolesta/På Europeiska gemenskapens vägnar >PIC FILE= "L_2002114FI.001503.TIF"> >PIC FILE= "L_2002114FI.001504.TIF"> Für die schweizerische Eidgenossenschaft Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera >PIC FILE= "L_2002114FI.001505.TIF"> >PIC FILE= "L_2002114FI.001506.TIF"> LIITE I HENKILÖIDEN VAPAA LIIKKUVUUS I. YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 artikla Maahantulo ja maasta poistuminen 1. Sopimuspuolet päästävät alueelleen toisten sopimuspuolten kansalaiset, tämän liitteen 3 artiklassa tarkoitetut heidän perheensä jäsenet sekä tämän liitteen 17 artiklassa tarkoitetut lähetetyt työntekijät yksinkertaisesti niin, että he esittävät voimassa olevan henkilötodistuksen tai passin. Maahantuloviisumia tai vastaavaa asiakirjaa ei vaadita muilta kuin niiltä perheenjäseniltä ja tämän liitteen 17 artiklassa tarkoitetuilta lähetetyiltä työntekijöiltä, jotka eivät ole jonkun sopimuspuolen kansalaisia. Kyseinen sopimuspuoli helpottaa kaikin tavoin näille henkilöille välttämättömien viisumien saantia. 2. Sopimuspuolet myöntävät sopimuspuolten kansalaisille, tämän liitteen 3 artiklassa tarkoitetuille heidän perheensä jäsenille ja tämän liitteen 17 artiklassa tarkoitetuille lähetetyille työntekijöille oikeuden lähteä alueeltaan yksinkertaisesti niin, että he esittävät voimassa olevan henkilötodistuksen tai passin. Sopimuspuolet eivät voi vaatia muiden sopimuspuolten kansalaisilta maastapoistumisviisumia tai vastaavaa asiakirjaa. Lainsäädäntönsä mukaisesti sopimuspuolet myöntävät näille kansalaisille henkilötodistuksen tai passin, jossa erityisesti mainitaan haltijan kansalaisuus, tai uudistavat sen. Passin on oltava voimassa ainakin kaikissa sopimuspuolissa sekä niissä maissa, joiden kautta sen haltijan on kuljettava matkustaessaan toiseen sopimuspuoleen. Jos passi on ainoa asiakirja, jolla henkilö saa laillisesti poistua maasta, passin voimassaoloajan on oltava vähintään viisi vuotta. 2 artikla Oleskelu ja taloudellinen toiminta 1. Sopimuspuolen kansalaisilla on oikeus oleskella ja harjoittaa taloudellista toimintaa toisen sopimuspuolen alueella II-IV luvussa määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 10 artiklassa määrätyn siirtymäkauden ja tämän liitteen VII luvun määräysten soveltamista. Tämä oikeus vahvistetaan myöntämällä oleskelulupa tai erityislupa rajatyöntekijöille. Sopimuspuolten kansalaisilla on myös oikeus mennä toisen sopimuspuolen alueelle tai jäädä sinne oltuaan alle vuoden kestäneessä työsuhteessa etsiäkseen siellä työtä ja oleskellakseen siellä kohtuullisen pituisen ajan, esimerkiksi kuusi kuukautta, saadakseen tietoa heidän ammatillista pätevyyttään vastaavista työpaikkatarjouksista ja toteuttaakseen tarvittaessa tarpeelliset toimenpiteet työpaikan saamiseksi. Työnhakijoilla on oikeus saada toisen sopimuspuolen alueella samaa apua, jota kyseisen valtion työnvälitysviranomainen antaa omille kansalaisille heidän hakiessaan työtä. Heille voidaan olla myöntämättä sosiaalietuuksia kyseisen oleskelun aikana. 2. Sopimuspuolten kansalaisilla, jotka eivät harjoita taloudellista toimintaa vastaanottavassa valtiossa ja joilla ei ole oleskeluoikeutta tämän sopimuksen muiden määräysten nojalla, on oleskeluoikeus, jos he täyttävät V luvussa esitetyt ennakkoedellytykset. Tämä oikeus vahvistetaan myöntämällä oleskelulupa. 3. Sopimuspuolten kansalaisille myönnettävä oleskelulupa tai erityislupa myönnetään ja uudistetaan maksutta tai hintaan, joka ei ole suurempi kuin omille kansalaisille myönnettävistä henkilötodistuksista perittävät maksut ja verot. Sopimuspuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet yksinkertaistaakseen kaikin mahdollisin tavoin näiden asiakirjojen saantia koskevia muodollisuuksia ja menettelyjä. 4. Sopimuspuolet voivat vaatia toisten sopimuspuolten kansalaisia ilmoittamaan alueella olemisestaan. 3 artikla Perheenjäsenet 1. Sopimuspuolen kansalaisen, jolla on oleskeluoikeus, perheenjäsenillä on oikeus tulla asumaan hänen luokseen. Palkkatyöntekijällä on voitava olla perheensä käyttöön asunto, joka täyttää ne vaatimukset, joita pidetään normaaleina sen alueen kotimaisten työntekijöiden asumisessa, jossa työntekijä on työssä ilman, että tämä määräys johtaa kansallisten työntekijöiden ja muista sopimuspuolista lähtöisin olevien työntekijöiden väliseen syrjintään. 2. Kansalaisuudesta riippumatta perheenjäseninä pidetään: a) sopimuspuolen kansalaisen aviopuolisoa ja puolisoiden alle 21-vuotiaita tai huollettavia jälkeläisiä; b) sopimuspuolen kansalaisen ja hänen aviopuolisonsa huollettavina olevia sukulaisia ylenevässä polvessa; c) opiskelijan puolisoa ja huollettavia jälkeläisiä. Sopimuspuolet helpottavat sellaisten perheenjäsenten maahanpääsyä, joita ei ole mainittu tämän kohdan a, b tai c alakohdassa, mutta jotka ovat sopimuspuolen kansalaisen huollettavia tai jotka asuvat lähtömaassa hänen taloudessaan. 3. Oleskeluluvan myöntämiseksi sopimuspuolen kansalaisen perheenjäsenille sopimuspuolet voivat vaatia ainoastaan seuraavien asiakirjojen esittämistä: a) maahantuloasiakirja; b) sen valtion toimivaltaisen viranomaisen antama sukulaisuussuhteen osoittava asiakirja, josta henkilö on peräisin tai josta hän tulee; c) huollettavien henkilöiden osalta alkuperä- tai tulovaltion toimivaltaisen viranomaisen antama asiakirja, joka osoittaa heidän olevan 1 kohdassa tarkoitetun henkilön huollettavia tai mainitussa valtiossa asuneen hänen taloudessaan. 4. Perheenjäsenelle myönnetty oleskelulupa on voimassa yhtä kauan kuin hänen huoltajansa lupa. 5. Henkilön, jolla on oleskeluoikeus, puolisolla ja alle 21-vuotiailla tai huollettavilla lapsilla on kansalaisuudesta riippumatta oikeus ryhtyä harjoittamaan taloudellista toimintaa. 6. Jos sopimuspuolen kansalainen harjoittaa tai ei harjoita tai on harjoittanut taloudellista toimintaa toisen sopimuspuolen alueella, on hänen kyseisen sopimuspuolen alueella asuvilla lapsillaan oikeus osallistua peruskoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen samoin edellytyksin kuin vastaanottavan valtion kansalaisilla. Sopimuspuolet tukevat toimenpiteitä, joilla pyritään turvaamaan näille lapsille parhaat mahdolliset edellytykset osallistua tähän opetukseen. 4 artikla Maahanjäämisoikeus 1. Sopimuspuolen kansalaisilla ja heidän perheenjäsenillään on oikeus jäädä toisen sopimuspuolen alueelle taloudellisen toiminnan harjoittamisen loppumisen jälkeen. 2. Tämän sopimuksen 16 artiklan mukaisesti viitataan asetukseen (ETY) N:o 1251/70 (EYVL L 142, 30.6.1970, s. 24)(1) ja direktiiviin 75/34/ETY (EYVL L 14, 20.1.1975, s. 10). 5 artikla Yleinen järjestys 1. Tämän sopimuksen määräyksillä myönnettyjä oikeuksia voidaan rajoittaa ainoastaan yleiseen järjestykseen, turvallisuuteen ja kansanterveyteen perustuvilla toimenpiteillä. 2. Tämän sopimuksen 16 artiklan mukaisesti viitataan direktiiviin 64/221/ETY (EYVL L 56, 4.4.1964, s. 850/64), direktiiviin 72/194/ETY (EYVL L 121, 26.5.1972, s. 32) ja direktiiviin 75/35/ETY (EYVL L 14, 20.1.1975, s. 14). II. PALKKATYÖNTEKIJÄT 6 artikla Oleskelun sääntely 1. Palkkatyöntekijälle, joka on sopimuspuolen kansalainen, jäljempänä "palkkatyöntekijä", ja joka on vastaanottavassa valtiossa toimivan työnantajan palveluksessa vähintään yhden vuoden, myönnetään oleskelulupa, joka on voimassa vähintään viisi vuotta sen myöntämispäivästä. Luvan voimassaoloa jatketaan ilman eri toimenpiteitä vähintään viiden vuoden pituisella ajanjaksolla. Kun oleskelulupa uudistetaan ensimmäisen kerran, oleskeluaikaa voidaan rajoittaa, ei kuitenkaan lyhyemmäksi ajaksi kuin yhdeksi vuodeksi, jos luvan haltija on itsestään riippumattomasta syystä ollut työttömänä yhtäjaksoisesti yli 12 kuukautta. 2. Palkkatyöntekijä, joka on vastaanottavassa valtiossa toimivan työnantajan palveluksessa yli kolme kuukautta mutta alle yhden vuoden, saa oleskeluluvan, jonka voimassaolo vastaa työsopimukseen merkittyä palvelussuhteen kestoa. Palkkatyöntekijä, jonka työssäoloaika on enintään kolme kuukautta, ei tarvitse oleskelulupaa. 3. Oleskeluluvan myöntämiseksi sopimuspuolet voivat vaatia työntekijältä ainoastaan seuraavien asiakirjojen esittämistä: a) maahantuloasiakirja; b) työnantajalta saatu vahvistus työhönotosta tai todistus työssäolosta. 4. Oleskelulupa on voimassa sen myöntäneen valtion koko alueella. 5. Kuutta peräkkäistä kuukautta lyhyemmät muualla asumisen jaksot sekä asevelvollisuuden suorittamisesta johtuva poissaolo eivät vaikuta oleskeluluvan voimassaoloon. 6. Voimassaolevaa oleskelulupaa ei saa peruuttaa työntekijältä pelkästään siitä syystä, että hän sairaudesta tai tapaturmasta johtuvan tilapäisen työkyvyttömyyden vuoksi ei enää ole työssä, tai että hän itsestään riippumattomasta syystä on työttömänä, ja kun toimivaltainen työnvälitysviranomainen asianmukaisesti vahvistaa tämän. 7. Oleskeluluvan saamista koskevien muodollisuuksien täyttäminen ei saa olla esteenä sille, että hakija aloittaa välittömästi sopimukseen perustuvan työn tekemisen. 7 artikla Palkkatyötä tekevät rajatyöntekijät 1. Palkkatyötä tekevällä rajatyöntekijällä tarkoitetaan sopimuspuolen kansalaista, joka asuu yhden sopimuspuolen alueella ja on palkkatyössä toisen sopimuspuolen alueella palaten kotipaikkaansa säännönmukaisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa. 2. Rajatyöntekijät eivät tarvitse oleskelulupaa. Työskentelyvaltion toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin antaa palkkatyötä tekevälle rajatyöntekijälle vähintään viisi vuotta voimassa olevan tai jos työskentelyaika on pidempi kuin kolme kuukautta mutta lyhyempi kuin yksi vuosi, työskentelyajan voimassa olevan erityisluvan. Lupaa jatketaan vähintään viidellä vuodella, jos rajatyöntekijä esittää todisteet taloudellisen toiminnan harjoittamisesta. 3. Erityislupa on voimassa sen myöntäneen valtion koko alueella. 8 artikla Ammatillinen ja maantieteellinen liikkuvuus 1. Palkkatyöntekijöillä on oikeus ammatilliseen ja maantieteelliseen liikkuvuuteen vastaanottavan valtion koko alueella. 2. Ammatilliseen liikkuvuuteen kuuluu työnantajan, työpaikan ja ammatin vaihto sekä siirtyminen palkkatyöstä itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi. Maantieteelliseen liikkuvuuteen kuuluu työ- ja oleskelupaikkakunnan vaihto. 9 artikla Yhdenvertainen kohtelu 1. Sopimuspuolen kansalaista ei palkkatyöntekijänä saa kansalaisuutensa vuoksi saattaa toisen sopimuspuolen alueella kotimaisiin palkkatyöntekijöihin verrattuna eri asemaan työ- ja palvelussuhteen ehtojen suhteen erityisesti palkkauksen, irtisanomisen ja työttömyyden sattuessa saman alan työhön paluun tai uudelleen työllistämisen osalta. 2. Palkkatyöntekijä ja tämän liitteen 3 artiklassa tarkoitetut hänen perheensä jäsenet saavat samat sosiaaliset ja verotukseen liittyvät edut kuin kotimaiset työntekijät ja heidän perheenjäsenensä. 3. Hänellä on sama oikeus ja yhtäläiset edellytykset kuin kotimaisilla palkkatyöntekijöillä osallistua koulutukseen ammatillisissa oppilaitoksissa sekä uudelleen- ja jatkokoulutuskeskuksissa. 4. Työehtosopimuksen tai yksilöä koskevan sopimuksen määräys taikka muu työehtojen sääntelyä koskeva määräys, joka koskee työn saantia, työtä, palkkausta ja muita työehtoja sekä irtisanomista on mitätön sikäli kuin siinä säädetään tai sallitaan edellytyksiä, jotka asettavat ulkomaiset työntekijät, jotka ovat sopimuspuolten kansalaisia, työntekijöinä eriarvoiseen asemaan. 5. Palkkatyöntekijällä, joka on sopimuspuolen kansalainen ja työssä toisen sopimuspuolen alueella, on oltava yhtäläinen oikeus ammattiyhdistysten jäsenyyteen ja siihen kuuluvien oikeuksien käyttämiseen, mukaan lukien äänioikeus ja pääsy ammattiyhdistysten hallinto- tai johtotehtäviin; häneltä voidaan kuitenkin evätä osallistuminen julkisoikeudellisten elinten hallintoon sekä julkisoikeudellisesti säädetyn tehtävän hoitaminen. Hänellä on oltava vaalikelpoisuus yrityksen palkkatyöntekijöitä edustaviin elimiin. Tämän artiklan säännöksillä ei vaikuteta niihin lakeihin tai asetuksiin, joilla vastaanottavassa valtiossa myönnetään toisen sopimuspuolen palkkatyöntekijöille laajemmat oikeudet. 6. Sopimuspuolen palkkatyöntekijällä, joka on työssä toisen sopimuspuolen alueella, on asumisen suhteen oltava samat oikeudet ja edut kuin kotimaisilla työntekijöillä, mukaan lukien omistusoikeuden saaminen hänen tarvitsemaansa asuntoon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän liitteen 26 artiklan määräysten soveltamista. Kyseinen työntekijä voi sillä alueella, jossa hän on työssä, samoin oikeuksin kuin kotimaiset työntekijät ilmoittautua asunnonhakijoiden luetteloon, jos sellainen on, ja saada siitä johtuvat oikeudet ja edut. Lähtövaltioon jääneen työntekijän perheen katsotaan tässä suhteessa asuvan mainitulla alueella, jos kotimaisiin työntekijöihin sovelletaan samanlaista oletusta. 10 artikla Työ julkishallinnossa Palkkatyötä tekevältä sopimuspuolen kansalaiselta voidaan evätä oikeus harjoittaa julkishallinnon tointa, joka liittyy julkisen vallan käyttöön ja jonka tarkoituksena on turvata valtion tai muiden julkisyhteisöjen yleinen etu. 11 artikla Yhteistyö työpaikkojen välityksen alalla Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä EURES-verkostossa (European Employment Services) erityisesti avointen työpaikkojen ja työhakemusten välittämiseksi ja tasapainon aikaansaamiseksi työmarkkinoilla sekä työmarkkinoiden tilannetta ja elin- ja työoloja koskevien tietojen vaihtamiseksi. III. ITSENÄISET AMMATINHARJOITTAJAT 12 artikla Oleskelun sääntely 1. Sopimuspuolen kansalaiselle, joka haluaa sijoittautua toisen sopimuspuolen alueelle harjoittaakseen siellä itsenäistä ammattia (jäljempänä "itsenäinen ammatinharjoittaja"), myönnetään oleskelulupa, joka on voimassa vähintään viisi vuotta sen myöntämisestä, jos hän esittää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille todisteen siitä, että hän on sijoittautunut tai sijoittautuu tätä tarkoitusta varten. 2. Oleskelulupaa jatketaan ilman eri toimenpiteitä vähintään viidellä vuodella, jos itsenäinen ammatinharjoittaja esittää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille todisteen sellaisen taloudellisen toiminnan harjoittamisesta, joka ei ole palkkatyötä. 3. Oleskeluluvan myöntämiseksi sopimuspuolet voivat vaatia itsenäiseltä ammatinharjoittajalta ainoastaan seuraavien asiakirjojen esittämistä: a) maahantuloasiakirja; b) edellä 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu todiste. 4) Oleskelulupa on voimassa sen myöntäneen valtion koko alueella. 5. Kuutta peräkkäistä kuukautta lyhyemmät muualla asumisen jaksot sekä asevelvollisuuden suorittamisesta johtuva poissaolo eivät vaikuta oleskeluluvan voimassaoloon. 6. Voimassaolevaa oleskelulupaa ei saa peruuttaa 1 kohdassa tarkoitetuilta henkilöiltä pelkästään siitä syystä, että he sairaudesta tai tapaturmasta johtuvan tilapäisen työkyvyttömyyden vuoksi eivät enää ole työssä. 13 artikla Itsenäistä ammattia harjoittavat rajatyöntekijät 1. Itsenäistä ammattia harjoittavalla rajatyöntekijällä tarkoitetaan sopimuspuolen kansalaista, joka asuu yhden sopimuspuolen alueella ja harjoittaa itsenäistä ammattia toisen sopimuspuolen alueella palaten kotipaikkaansa säännönmukaisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa. 2. Itsenäistä ammattia harjoittavat rajatyöntekijät eivät tarvitse oleskelulupaa. Kyseisen valtion toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin antaa itsenäistä ammattia harjoittavalle rajatyöntekijälle vähintään viisi vuotta voimassa olevan erityisluvan, jos hän esittää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille todisteen siitä, että hän harjoittaa tai aikoo harjoittaa itsenäistä ammattia. Lupaa jatketaan vähintään viidellä vuodella, jos rajatyöntekijä esittää todisteen itsenäisen ammatin harjoittamisesta. 3. Erityislupa on voimassa sen myöntäneen valtion koko alueella. 14 artikla Ammatillinen ja maantieteellinen liikkuvuus 1. Itsenäisellä ammatinharjoittajalla on oikeus ammatilliseen ja maantieteelliseen liikkuvuuteen vastaanottavan valtion koko alueella. 2. Ammatilliseen liikkuvuuteen kuuluu ammatin vaihto sekä siirtyminen itsenäisestä ammatinharjoittajasta palkkatyöntekijäksi. Maantieteelliseen liikkuvuuteen kuuluu työ- ja oleskelupaikkakunnan vaihto. 15 artikla Yhdenvertainen kohtelu 1. Itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymisen ja itsenäisenä ammatinharjoittajana toimimisen osalta itsenäiselle ammatinharjoittajalle myönnetään vastaanottavassa valtiossa yhtä edullinen kohtelu kuin sen omille kansalaisille myönnetty kohtelu. 2. Tämän liitteen 9 artiklan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin tässä luvussa tarkoitettuihin itsenäisiin ammatinharjoittajiin. 16 artikla Julkisen vallan käyttö Itsenäiseltä ammatinharjoittajalta voidaan evätä oikeus harjoittaa tointa, jossa osallistutaan edes tilapäisesti julkisen vallan käyttöön. IV. PALVELUJEN TARJOAMINEN 17 artikla Palvelujen tarjoajat Tämän sopimuksen 5 artiklan nojalla kielletään palvelujen tarjoamisen osalta: a) kaikki sellaisia sopimuspuolen alueella tarjottavia rajanylittäviä palveluja koskevat rajoitukset, joiden tarjoaminen kestää enintään 90 tosiasiallista työpäivää kalenterivuoden aikana; b) kaikki tämän sopimuksen 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun maahantuloon ja oleskeluun liittyvät rajoitukset, jotka koskevat: i) Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden tai Sveitsin kansalaisia, jotka tarjoavat palveluja ja ovat sijoittautuneet jonkun muun sopimuspuolen kuin sen sopimuspuolen alueelle, jossa palvelujen vastaanottaja sijaitsee, ii) sopimuspuolen tavanmukaisille työmarkkinoille yhdentyneitä palvelujen tarjoajan palkkatyöntekijöitä, kansalaisuudesta riippumatta, jotka on lähetetty toisen sopimuspuolen alueelle palveluja tarjoamaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan määräyksiä. 18 artikla Tämän liitteen 17 artiklan määräyksiä sovelletaan yrityksiin, jotka on perustettu jonkun Euroopan yhteisön jäsenvaltion tai Sveitsin lainsäädännön mukaisesti ja joiden sääntömääräinen kotipaikka, keskushallinto tai päätoimipaikka sijaitsee sopimuspuolen alueella. 19 artikla Palvelujen tarjoaja, jolla on oikeus tai jolle on annettu lupa tarjota palveluja, voi palvelujensa tarjoamiseksi harjoittaa toimintaansa väliaikaisesti valtiossa, jossa palvelut tarjotaan, samoin edellytyksin kuin kyseisen valtion omat kansalaiset tämän liitteen ja liitteiden II ja III määräysten mukaisesti. 20 artikla 1. Tämän liitteen 17 artiklan b alakohdassa tarkoitetut henkilöt, joilla on oikeus tarjota palveluja, eivät tarvitse oleskelulupaa enintään 90 päivää kestävää oleskelua varten. Edellä 1 artiklassa tarkoitetut mainittujen henkilöiden maahantuloasiakirjat kattavat heidän oleskelunsa. 2. Tämän liitteen 17 artiklan b alakohdassa tarkoitetuille henkilöille, joilla on oikeus tarjota palveluja, joiden tarjoaminen kestää yli 90 päivää tai joille on myönnetty lupa tähän, myönnetään tämän oikeuden vahvistamiseksi palvelujen tarjoamisen pituuden kattava oleskelulupa. 3. Oleskeluoikeus on voimassa Euroopan yhteisön kyseisen jäsenvaltion tai Sveitsin koko alueella. 4. Oleskeluluvan myöntämiseksi sopimuspuolet voivat vaatia tämän liitteen 17 artiklan b alakohdassa tarkoitetuilta henkilöiltä ainoastaan: a) maahantuloasiakirjan; b) todisteen palvelujen tarjoamisesta tai aikeesta tarjota niitä. 21 artikla 1. Tämän liitteen 17 artiklan a alakohdassa tarkoitettu palvelujen keskeytymätön tai peräkkäinen tarjoaminen saa kestää enintään 90 tosiasiallista työpäivää kalenterivuoden aikana. 2. Mitä 1 kohdassa määrätään, ei rajoita palvelujen tarjoajan lainsäädännön mukaisia velvollisuuksia palvelujen vastaanottajalle annetun takuun suhteen eikä ylivoimaisen esteen suhteen. 22 artikla 1. Toiminta, joka liittyy julkisen vallan harjoittamiseen kyseisen sopimuspuolen alueella, ei kuulu edes tilapäisesti tämän liitteen 17 ja 19 artiklan määräysten soveltamisalaan. 2. Tämän liitteen 17 ja 19 artiklan määräykset ja niiden perusteella toteutetut toimenpiteet eivät estä sellaisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten soveltamista, joissa säädetään palvelujen tarjoamisen yhteydessä lähetettyjen työntekijöiden työ- ja palvelusolojen soveltamisesta. Tämän sopimuksen 16 artiklan mukaisesti viitataan palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16 päivänä joulukuuta 1996 annettuun direktiiviin 96/71/EY (EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1)(2). 3. Tämän liitteen 17 artiklan ja 19 artiklan määräykset eivät estä tämän sopimuksen voimaan tullessa kussakin sopimuspuolessa voimassa olevien sellaisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten soveltamista, jotka koskevat: i) tilapäistä työtä välittävien toimistojen toimintaa ja tilapäisen työn tekemistä, ii) rahoituspalveluja, joiden tarjoaminen edellyttää ennalta myönnettävää lupaa sopimuspuolen alueella ja joiden tarjoamisen edellytyksenä on kyseisen sopimuspuolen viranomaisten suorittama toiminnan vakauden valvonta. 4. Tämän liitteen 17 artiklan ja 19 artiklan määräykset eivät estä sopimuspuolten sellaisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten soveltamista, jotka koskevat enintään 90 tosiasiallisen työpäivän pituista palvelujen tarjoamista ja jotka ovat perusteltuja yleiseen etuun liittyvistä pakottavista syistä. 23 artikla Palvelujen vastaanottaja 1. Tämän sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu palvelujen vastaanottaja ei tarvitse oleskelulupaa enintään kolmen kuukauden pituista oleskelua varten. Yli kolmen kuukauden pituista oleskelua varten palvelujen vastaanottajalle myönnetään palvelujen vastaanottamista varten niiden tarjoamisen pituinen oleskelulupa. Hänelle voidaan olla myöntämättä sosiaalietuuksia kyseisen oleskelun aikana. 2. Oleskelulupa on voimassa sen myöntäneen valtion koko alueella. V. HENKILÖT, JOTKA EIVÄT HARJOITA TALOUDELLISTA TOIMINTAA 24 artikla Oleskelun sääntely 1. Sopimuspuolen kansalaiselle, joka ei harjoita taloudellista toimintaa asuinvaltiossa ja jolla ei ole oleskeluoikeutta tämän sopimuksen muiden määräysten perusteella, myönnetään vähintään viisi vuotta voimassa oleva oleskelulupa, jos hän esittää toimivaltaisille kansallisille viranomaisille todisteen siitä, että hänellä ja hänen perheenjäsenillään on: a) riittävästi tuloja ja varoja, niin että he eivät oleskeluaikanaan joudu turvautumaan sosiaalietuusjärjestelmään; b) kaikki riskit kattava sairasvakuutus(3). Pitäessään sitä tarpeellisena sopimuspuolet voivat pyytää oleskeluluvan pätevyyden vahvistamista kahden ensimmäisen vuoden oleskelun jälkeen. 2. Tuloja ja varoja pidetään riittävinä, jos ne ylittävät määrän, jonka perusteella vastaanottavan valtion omat kansalaiset voivat heidän tilanteensa ja tarvittaessa heidän perheenjäsentensä tilanne huomioon ottaen hakea sosiaaliturvaetuuksia. Jos tätä edellytystä ei voida soveltaa, oleskelulupaa hakevan henkilön tulot ja varat katsotaan riittäväksi, jos ne ylittävät vastaanottavan valtion maksaman vähimmäiseläkkeen määrän. 3. Henkilöt, jotka ovat sopimuspuolen alueella alle vuoden kestävässä työsuhteessa voivat oleskella kyseisellä alueella, jos he täyttävät tämän artiklan 1 kohdassa määrätyt edellytykset. Työttömyyskorvauksia, joihin kyseisillä henkilöillä on oikeus kansallisen lainsäädännön mukaisesti, tarvittaessa täydennettynä liitteen II määräyksillä, pidetään tämän artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 2 kohdan määräysten mukaisina tuloina ja varoina. 4. Opiskeluajan voimassa oleva tai yhden vuoden voimassa oleva oleskelulupa silloin, kun opintojen kesto on pidempi kuin yksi vuosi, myönnetään jokaiselle opiskelijalle, jolla ei ole oikeutta oleskella toisen sopimuspuolen alueella tämän sopimuksen muiden määräysten perusteella, kun opiskelija osoittaa asianomaiselle kansalliselle viranomaiselle ilmoittamalla tai muulla vähintään vastaavalla opiskelijan valitsemalla tavalla, että hänellä on riittävät tulot ja varat, niin että hän, hänen puolisonsa ja huollettavat lapsensa eivät joudu oleskeluaikana turvautumaan vastaanottavan valtion sosiaalietuusjärjestelmään, edellyttäen että opiskelija on kirjoittautunut hyväksyttyyn oppilaitokseen osallistuakseen pääasiallisesti ammatilliseen koulutukseen ja että hänellä on kaikkien riskien varalta annettu sairausvakuutus. Tällä sopimuksella ei säännellä mahdollisuutta aloittaa ammatillinen koulutus eikä tässä artiklassa tarkoitettujen opiskelijoiden toimeentuloa varten myönnettävää tukea. 5. Oleskeluluvan voimassaoloa jatketaan ilman eri toimenpiteitä vähintään viidellä vuodella, kun sen myöntämisedellytykset täyttyvät edelleen. Opiskelijan oleskeluluvan voimassaoloa jatketaan vuosittain jäljellä olevien opintojen keston mukaisesti. 6. Kuutta peräkkäistä kuukautta lyhyemmät muualla asumisen jaksot sekä asevelvollisuuden suorittamisesta johtuva poissaolo eivät vaikuta oleskeluluvan voimassaoloon. 7. Oleskelulupa on voimassa sen myöntäneen valtion koko alueella. 8. Oleskeluoikeus on voimassa niin kauan, kun henkilöt, joille se myönnetään, täyttävät 1 kohdassa määrätyt edellytykset. VI. KIINTEÄN OMAISUUDEN HANKINTA 25 artikla 1. Sopimuspuolen kansalaisella, jolla on oleskeluoikeus ja jonka pääasiallinen kotipaikka sijaitsee vastaanottavan valtion alueella, on samat oikeudet hankkia kiinteää omaisuutta kuin kyseisen valtion kansalaisella. Hän voi milloin tahansa kansallisten sääntöjen mukaisesti valita vastaanottavan valtion pääasialliseksi kotipaikakseen riippumatta työsuhteensa kestosta. Lähtö vastaanottavan valtion alueelta ei merkitse velvollisuutta omaisuuden luovuttamiseen. 2. Sopimuspuolen kansalaisella, jolla on oleskeluoikeus ja jonka pääasiallinen kotipaikka ei sijaitse vastaanottavan valtion alueella, on samat oikeudet hankkia kiinteää omaisuutta taloudellisen toiminnan harjoittamiseksi kuin kyseisen valtion kansalaisella; nämä oikeudet eivät merkitse velvollisuutta omaisuuden luovuttamiseen vastaanottavan valtion alueelta poistumisen yhteydessä. Kyseinen henkilö voi saada luvan toissijaisen kotipaikan tai loma-asunnon hankkimiseen. Kyseisten henkilöiden osalta tämä sopimus ei vaikuta pääoman sijoittamista taikka rakentamattomien tonttien tai asuntojen kauppaa koskevien sääntöjen soveltamiseen. 3. Rajatyöntekijällä on samat oikeudet taloudellisen toiminnan harjoittamiseksi tarkoitetun kiinteän omaisuuden tai toissijaisen asuinpaikan hankkimiseen kuin vastaanottavan valtion kansalaisella. Kyseinen henkilö voi saada luvan loma-asunnon hankkimiseen. Kyseisten henkilöiden osalta tämä sopimus ei vaikuta pääoman sijoittamista taikka rakentamattomien tonttien tai asuntojen kauppaa koskevien vastaanottavan valtion sääntöjen soveltamiseen. VII. SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET JA SOPIMUKSEN KEHITTYMINEN 26 artikla Yleistä 1. Kun tämän sopimuksen 10 artiklassa määrättyjä rajoituksia sovelletaan, tämän luvun määräyksillä joko täydennetään tämän liitteen muita määräyksiä tai korvataan ne. 2. Kun tämän sopimuksen 10 artiklassa määrättyjä rajoituksia sovelletaan, taloudellisen toiminnan harjoittamisen edellytyksenä on oleskelu- ja/tai työluvan myöntäminen. 27 artikla Palkkatyöntekijöiden oleskelun sääntely 1. Palkkatyöntekijän, jonka työsopimuksen kesto on alle yksi vuosi, oleskeluluvan voimassaoloa jatketaan alle 12 kuukauden pituiseen kokonaiskestoon, jos palkkatyöntekijä esittää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille todisteen siitä, että hän voi harjoittaa taloudellista toimintaa. Uusi oleskelulupa myönnetään, jos palkkatyöntekijä esittää todisteen siitä, että hän voi harjoittaa taloudellista toimintaa ja että tämän sopimuksen 10 artiklassa määrätyt määrälliset rajoitukset eivät täyty. Maasta ei tarvitse poistua kahden työsopimuksen välisenä aikana tämän liitteen 24 artiklan mukaisesti. 2. Tämän sopimuksen 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona sopimuspuoli voi vaatia kirjallisen työsopimuksen tai sopimusehdotuksen esittämistä ensimmäisen oleskeluluvan myöntämistä varten. 3. a) Henkilöillä, joilla on aikaisemmin ollut tilapäisiä työsuhteita vastaanottavan valtion alueella vähintään 30 kuukauden ajan, on oikeus ilman eri toimenpiteitä ottaa vastaan kestoltaan rajoittamaton työ(4). Taattujen oleskelulupien määrän mahdollinen loppuminen ei koske heitä. b) Henkilöillä, jotka ovat aikaisemmin olleet vastaanottavan valtion alueella kausityöntekijöinä vähintään 50 kuukauden pituisena kokonaisaikana viimeisten 15 vuoden aikana ja jotka eivät täytä edellytyksiä oleskeluluvan saamiseksi tämän kohdan a alakohdan määräyksiä noudattaen, on oikeus ilman eri toimenpiteitä ottaa vastaan kestoltaan rajoittamaton työ. 28 artikla Palkkatyötä tekevät rajatyöntekijät 1. Palkkatyötä tekevällä rajatyöntekijällä tarkoitetaan sopimuspuolen kansalaista, jonka vakituinen kotipaikka on Sveitsin tai sen naapurivaltioiden raja-alueella ja joka on palkkatyössä toisen sopimuspuolen raja-alueella palaten pääasialliseen kotipaikkaansa säännönmukaisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa. Tässä sopimuksessa tarkoitettuja raja-alueita ovat alueet, jotka määritellään Sveitsin ja sen naapurivaltioiden välisissä raja-alueella liikkuvuutta koskevissa sopimuksissa. 2. Erityislupa on voimassa sen myöntäneen valtion koko raja-alueella. 29 artikla Palkkatyöntekijöiden paluuoikeus 1. Palkkatyöntekijälle, jolla on ollut tämän sopimuksen tullessa voimaan vähintään yhden vuoden voimassa ollut oleskelulupa ja joka on poistunut vastaanottavasta maasta, on etuoikeus uuteen kiintiön mukaiseen oleskelulupaan hänen lähtöään seuraavien kuuden vuoden aikana, jos hän esittää todisteen siitä, että hän voi harjoittaa taloudellista toimintaa. 2. Rajatyöntekijällä on oikeus saada uusi erityislupa edellisen kolmen vuoden yhtäjaksoisen toiminnan päättymistä seuraavien kuuden vuoden aikana, jollei palkka- ja työehtojen tarkastuksesta muuta johdu hänen ollessaan palkkatyöntekijä, tämän sopimuksen voimaantuloa seuraavien kahden vuoden ajan ja jos hän esittää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille todisteen siitä, että hän voi harjoittaa taloudellista toimintaa. 3. Nuorilla, jotka ovat poistuneet sopimuspuolen alueelta oleskelleensa siellä vähintään viisi vuotta ennen 21 vuoden ikää, on oikeus neljän vuoden määräajan kuluessa palata sinne ja harjoittaa siellä taloudellista toimintaa. 30 artikla Palkkatyöntekijöiden maantieteellinen ja ammatillinen liikkuvuus 1. Palkkatyöntekijällä, jolla on vähintään yhden vuoden voimassa oleva oleskelulupa, on oikeus ammatilliseen ja maantieteelliseen liikkuvuuteen työn alkamista seuraavien 12 kuukauden aikana ja hän voi siirtyä palkkatyöntekijästä itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi tämän sopimuksen 10 artiklan määräysten mukaisesti. 2. Palkkatyötä tekeville rajatyöntekijöille myönnetyillä erityisluvilla annetaan oikeus ammatilliseen ja maantieteelliseen liikkuvuuteen Sveitsin tai sen naapurivaltioiden raja-alueella. 31 artikla Itsenäisten ammatinharjoittajien oleskelun sääntely Sopimuspuolen kansalaiselle, joka haluaa sijoittautua toisen sopimuspuolen alueelle toimiakseen itsenäisenä ammatinharjoittajana (jäljempänä "itsenäinen ammatinharjoittaja"), myönnetään kuusi kuukautta voimassa oleva oleskelulupa. Hänelle myönnetään vähintään viisi vuotta voimassa oleva oleskelulupa, jos hän esittää ennen kuuden kuukauden pituisen ajanjakson päättymistä kansallisille toimivaltaisille viranomaisille todisteen siitä, että hän toimii itsenäisenä ammatinharjoittajana. Tätä kuuden kuukauden pituista ajanjaksoa voidaan tarvittaessa jatkaa enintään kahdella kuukaudella, jos hänellä on todelliset mahdollisuudet kyseisen todisteen esittämiseen. 32 artikla Itsenäistä ammattia harjoittavat rajatyöntekijät 1. Itsenäistä ammattia harjoittavalla rajatyöntekijällä tarkoitetaan sopimuspuolen kansalaista, jonka vakituinen kotipaikka on Sveitsin tai sen naapurivaltioiden raja-alueella ja joka on muussa kuin palkkatyössä toisen sopimuspuolen raja-alueella palaten pääasialliseen kotipaikkaansa säännönmukaisesti päivittäin tai vähintään kerran viikossa. Tässä sopimuksessa tarkoitettuja raja-alueita ovat alueet, jotka määritellään Sveitsin ja sen naapurivaltioiden välisissä raja-alueella liikkuvuutta koskevissa sopimuksissa. 2. Sopimuspuolen kansalaiselle, joka haluaa toimia itsenäistä ammattia harjoittavana rajatyöntekijänä Sveitsin tai sen naapurivaltioiden raja-alueella, myönnetään kuusi kuukautta voimassa oleva alustava erityislupa. Hänelle myönnetään vähintään viisi vuotta voimassa oleva erityislupa, jos hän esittää ennen kuuden kuukauden pituisen ajanjakson päättymistä kansallisille toimivaltaisille viranomaisille todisteen siitä, että hän toimii itsenäisenä ammatinharjoittajana. Tätä kuuden kuukauden pituista ajanjaksoa voidaan tarvittaessa jatkaa enintään kahdella kuukaudella, jos hänellä on todelliset mahdollisuudet kyseisen todisteen esittämiseen. 3. Erityislupa on voimassa sen myöntäneen valtion koko raja-alueella. 33 artikla Itsenäisten ammatinharjoittajien paluuoikeus 1. Itsenäiselle ammatinharjoittajalle, jolla on ollut vähintään viiden vuoden pituinen oleskelulupa ja joka on poistunut vastaanottavasta valtiosta, on oikeus saada uusi oleskelulupa hänen lähtöään seuraavien kuuden vuoden aikana, jos hän on jo työskennellyt vastaanottavassa valtiossa yhtäjaksoisesti kolmen vuoden ajan ja jos hän esittää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille todisteen siitä, että hän voi harjoittaa taloudellista toimintaa. 2. Itsenäistä ammattia harjoittavalla rajatyöntekijällä on oikeus saada uusi erityislupa edellisen neljän vuoden yhtäjaksoisen toiminnan päättymistä seuraavien kuuden vuoden aikana, jos hän esittää kansallisille toimivaltaisille viranomaisille todisteen siitä, että hän voi harjoittaa taloudellista toimintaa. 3. Nuorilla, jotka ovat poistuneet sopimuspuolen alueelta oleskeltuaan siellä vähintään viisi vuotta ennen 21 vuoden ikää, on oikeus neljän vuoden määräajan kuluessa palata sinne ja harjoittaa siellä taloudellista toimintaa. 34 artikla Itsenäistä ammattia harjoittavien työntekijöiden maantieteellinen ja ammatillinen liikkuvuus Itsenäistä ammattia harjoittaville rajatyöntekijöille myönnetyillä erityisluvilla annetaan oikeus ammatilliseen ja maantieteelliseen liikkuvuuteen Sveitsin tai sen naapurivaltioiden raja-alueilla. Kuusi kuukautta voimassa olevilla alustavilla oleskeluluvilla (rajatyöntekijät: erityisluvilla) annetaan oikeus ainoastaan maantieteelliseen liikkuvuuteen. (1) Sellaisena kuin se on voimassa sopimuksen allekirjoituspäivänä. (2) Sellaisena kuin se on voimassa sopimuksen allekirjoituspäivänä. (3) Sveitsissä sellaisten henkilöiden sairausvakuutuksen, joiden kotipaikka ei ole Sveitsissä, on katettava myös tapaturma- ja äitiysetuudet. (4) Heihin ei sovelleta kotimaisten työntekijöiden ensisijaisuutta eikä työolosuhteiden ja palkkauksen tarkastuksia työpaikalla. LIITE II SOSIAALITURVAJÄRJESTELMIEN YHTEENSOVITTAMINEN 1 artikla (1) Sopimuspuolet sopivat, että ne soveltavat keskenään sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen alalla yhteisön säädöksiä joihin viitataan, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän sopimuksen allekirjoittamispäivänä ja tässä liitteessä olevassa A osassa mukautettuina, tai niitä vastaavia sääntöjä. (2) Käsitteellä "jäsenvaltio(t)", joka esiintyy tässä liitteessä olevassa A osassa mainituissa säädöksissä, tarkoitetaan yhteisön säädösten piiriin kuuluvien valtioiden lisäksi myös Sveitsiä. 2 artikla (1) Soveltaessaan tätä liitettä sopimuspuolet ottavat huomioon yhteisön säädökset, joihin viitataan tässä liitteessä olevassa B osassa, sellaisina kuin ne ovat muutettuina. (2) Soveltaessaan tätä liitettä sopimuspuolet ottavat huomioon yhteisön säädökset, joihin viitataan tässä liitteessä olevassa C osassa. 3 artikla (1) Järjestelmästä, jota sovelletaan sellaisten palkattujen yhteisön työntekijöiden työttömyysvakuutukseen, joilla on alle vuoden mittainen Sveitsin oleskelulupa, määrätään tämän liitteen lisäpöytäkirjassa. (2) Lisäpöytäkirja on erottamaton osa liitettä. A OSA: SÄÄDÖKSET JOIHIN VIITATAAN 1. 371 R 1408(1): Neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä sellaisena kuin se on ajan tasalle saatettuna seuraavilla asetuksilla: 397 R 118: Neuvoston asetus (EY) N:o 118/97, annettu 2 päivänä joulukuuta 1996 (EYVL L 28, 30.1.1997, s. 1), sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle.. 397 R 1290: Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/97, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1997 (EYVL L 176, 4.7.1998, s. 1), sosiaaliturvajärjestelmän soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta.. 398 R 1223: Neuvoston asetus (EY) N:o 1223/98, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1998, (EYVL L 168, 13.6.1998, s. 1) sosiaaliturvajärjestelmän soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta.. 398 R 1606: Neuvoston asetus (EY) N:o 1606/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998, (EYVL L 209, 25.7.1998, s. 1) sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta niiden soveltamisalan ulottamiseksi koskemaan virkamiesten erityisjärjestelmiä. 399 R 307: Neuvoston asetus (EY) N:o 307/1999, annettu 8 päivänä helmikuuta 1999 (EYVL L 38, 12.2.1999 s. 1), sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta niiden soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan opiskelijoita. Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskevat seuraavat mukautukset: a) 95 a artiklaa ei sovelleta; b) 95 b artiklaa ei sovelleta; c) täydennetään liitteessä I olevaa I jaksoa seuraavasti: Sveitsi Jos sveitsiläinen laitos on toimivaltainen laitos terveydenhuoltoetuuksien myöntämistä varten asetuksen III osaston 1 luvun mukaisesti: asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti palkattuina työntekijöinä pidetään kaikkia niitä, jotka ovat palkattuja työntekijöitä vanhuusvakuutuksia ja jälkeenjääneiden vakuutuksia koskevan liittovaltion lainsäädännön mukaisesti, asetuksen 1 artiklan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti muina kuin palkattuina työntekijöinä pidetään kaikkia niitä, jotka ovat muita kuin palkattuja työntekijöitä vanhuusvakuutuksia ja jälkeenjääneiden vakuutuksia koskevan liittovaltion lainsäädännön mukaisesti; d) täydennetään liitteessä I olevaa II jaksoa seuraavasti: Sveitsi Luontoisetuuksia koskevan oikeuden määrittämiseksi asetuksen III osaston 1 luvun mukaisesti "perheenjäsenellä" tarkoitetaan puolisoa sekä alle 18-vuotiaita lapsia ja alle 25-vuotiaita lapsia, jotka käyvät koulua, opiskelevat tai suorittavat harjoittelua.; e) täydennetään liitteessä II olevaa I jaksoa seuraavasti: Sveitsi Perheavustukset itsenäisille ammatinharjoittajille myönnetään asianmukaisen kantoneitten lainsäädännön mukaisesti (Graubünden, Luzern ja Sankt Gallen).; f) täydennetään liitteessä II olevaa;II jaksoa seuraavasti: Sveitsi Syntymä- ja adoptioavustukset myönnetään perhe-etuuksia koskevan kantoneitten lainsäädännön mukaisesti (Fribourg, Geneve, Jura, Luzern, Neuchâtel, Schaffhausen, Schwyz, Solothurn, Uri, Valais, Vaud).; g) täydennetään liitteessä II olevaa III jaksoa seuraavasti: Sveitsi Ei mitään.; h) täydennetään liitettä II a seuraavasti: Sveitsi a) Lisäetuudet (Lisäetuuksia koskeva liittovaltion laki, annettu 19 päivänä maaliskuuta 1965), ja niiden kaltaiset etuudet, joista säädetään kantoneitten lainsäädännössä b) Eläkkeet työkyvyttömyysvakuutuksen nojalla vakavissa tapauksissa (cas pénibles) (Työkyvyttömyysvakuutuksista 19 päivänä kesäkuuta 1959 annetun liittovaltion lain 28 artiklan 1 a kohta, sellaisena kuin se on muutettuna 7 päivänä lokakuuta 1994) c) Kantoneitten lainsäädännössä säädetyt työttömille myönnettävät erilaiset maksuihin perustumattomat etuudet.; i) täydennetään liitteessä III olevaa A osaa seuraavasti: Saksa - Sveitsi a) Sosiaaliturvasta 25 päivänä helmikuuta 1964 tehty sopimus sellaisena kuin sopimus on muutettuna 9 päivänä syyskuuta 1975 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1 ja 2 päivänä maaliskuuta 1989 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2: i) sopimuksen 4 artiklan 2 kohta kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta, ii) sopimuksen päätöspöytäkirjan 9 b kohdan 1 kohdan 2-4 alakohdat, iii) sopimuksen päätöspöytäkirjan 9 e kohdan 1 kohdan b alakohdan 1, 2 ja 4 virke. b) Työttömyysvakuutuksia koskeva 20 päivänä lokakuuta 1982 tehty sopimus, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 22 päivänä joulukuuta 1992 tehdyllä lisäpöytäkirjalla: i) sopimuksen 7 artiklan 1 kohta, ii) sopimuksen 8 artiklan 5 kohta. Saksa (Büsingenin alue) osallistuu Sveitsin lainsäädännön mukaista kantonin maksuosuutta vastaavalla määrällä kustannuksiin, joita aiheutuu todellisista paikoista, joilla työllistetään järjestelyn piiriin kuuluvia työntekijöitä työmarkkinatoimenpitein. Itävalta - Sveitsi Sosiaaliturvasta 15 päivänä marraskuuta 1967 tehdyn sopimuksen 4 artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 17 päivänä toukokuuta 1973 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1, 30 päivänä marraskuuta 1977 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2, 14 päivänä joulukuuta 1987 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 3 ja 11 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 4, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Belgia - Sveitsi a) Sosiaaliturvasta 24 päivänä syyskuuta 1975 tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohta kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. b) Kyseisen sopimuksen päätöspöytäkirjan 4 kohta kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Tanska - Sveitsi Sosiaaliturvasta 5 päivänä tammikuuta 1983 tehdyn sopimuksen 6 artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 18 päivänä syyskuuta 1985 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1 ja 11 päivänä huhtikuuta 1996 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Espanja - Sveitsi a) Sosiaaliturvasta 13 päivänä lokakuuta 1969 tehdyn sopimuksen 2 artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 11 päivänä kesäkuuta 1982 tehdyllä lisäsopimuksella, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. b) Kyseisen sopimuksen päätöspöytäkirjan 17 kohta; Espanjan vakuutusjärjestelmässä tämän säännöksen mukaisesti vakuutettujen henkilöiden ei tarvitse kuulua Sveitsin sairausvakuutukseen. Suomi - Sveitsi Sosiaaliturvasta 28 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohta. Ranska - Sveitsi Sosiaaliturvasta 3 päivänä heinäkuuta 1975 tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohta kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Kreikka - Sveitsi Sosiaaliturvasta 1. kesäkuuta 1973 tehdyn sopimuksen 4 artikla kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Italia - Sveitsi a) Sosiaaliturvasta 14 päivänä joulukuuta 1962 tehdyn sopimuksen 3 artiklan toinen virke, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 18 päivänä joulukuuta 1963 tehdyllä lisäsopimuksella, 4 päivänä heinäkuuta 1969 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1, 25 päivänä helmikuuta 1974 tehdyllä lisäpöytäkirjalla ja 2 päivänä huhtikuuta 1980 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. b) Kyseisen sopimuksen 9 artiklan 1 kohta. Luxemburg - Sveitsi Sosiaaliturvasta 3 päivänä kesäkuuta 1967 tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohta, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 26 päivänä maaliskuuta 1976 tehdyllä lisäsopimuksella. Alankomaat - Sveitsi Sosiaaliturvasta 27 päivänä toukokuuta 1970 tehdyn sopimuksen 4 artiklan toinen virke. Portugali - Sveitsi Sosiaaliturvasta 11 päivänä syyskuuta 1975 tehdyn sopimuksen 3 artiklan toinen virke sellaisena kuin sopimus on muutettuna 11 päivänä toukokuuta 1994 tehdyllä täydennyksellä kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Yhdistynyt kuningaskunta - Sveitsi Sosiaaliturvasta 21. helmikuuta 1968 tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 ja 2 kohta kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Ruotsi - Sveitsi Sosiaaliturvasta 20 päivänä lokakuuta 1978 tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohta.; j) täydennetään liitteessä III olevaa B osaa seuraavasti: Saksa - Sveitsi a) Sosiaaliturvasta 25 päivänä helmikuuta 1964 tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohta, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 9 päivänä syyskuuta 1975 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1 ja 2 päivänä maaliskuuta 1989 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. b) Työttömyysvakuutuksia koskeva 20 päivänä lokakuuta 1982 tehty sopimus, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 22 päivänä joulukuuta 1992 tehdyllä lisäpöytäkirjalla: i) sopimuksen 7 artiklan 1 kohta, ii) sopimuksen 8 artiklan 5 kohta. Saksa (Büsingenin alue) osallistuu Sveitsin lainsäädännön mukaista kantonin maksuosuutta vastaavalla määrällä kustannuksiin, joita aiheutuu todellisista paikoista, joilla työllistetään järjestelyn piiriin kuuluvia työntekijöitä työmarkkinatoimenpitein. Itävalta - Sveitsi Sosiaaliturvasta 15 päivänä marraskuuta 1967 tehdyn sopimuksen 4 artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 17 päivänä toukokuuta 1973 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1, 30 päivänä marraskuuta 1977 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2, 14 päivänä joulukuuta 1987 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 3 ja 11 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 4, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Belgia - Sveitsi a) Sosiaaliturvasta 24 päivänä syyskuuta 1975 tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohta kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. b) Kyseisen sopimuksen päätöspöytäkirjan 4 kohta kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Tanska - Sveitsi Sosiaaliturvasta 5 päivänä tammikuuta 1983 tehdyn sopimuksen 6 artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 18 päivänä syyskuuta 1985 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1 ja 11 päivänä huhtikuuta 1996 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Espanja - Sveitsi a) Sosiaaliturvasta 13 päivänä lokakuuta 1969 tehdyn sopimuksen 2 artikla, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 11 päivänä kesäkuuta 1982 tehdyllä lisäsopimuksella, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. b) Kyseisen sopimuksen päätöspöytäkirjan 17 kohta; Espanjan vakuutusjärjestelmässä tämän säännöksen mukaisesti vakuutettujen henkilöiden ei tarvitse kuulua Sveitsin sairausvakuutukseen. Suomi - Sveitsi Sosiaaliturvasta 28 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohta. Ranska - Sveitsi Sosiaaliturvasta 3 päivänä heinäkuuta 1975 tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 kohta kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Kreikka - Sveitsi Sosiaaliturvasta 1. kesäkuuta 1973 tehdyn sopimuksen 4 artikla kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Italia - Sveitsi a) Sosiaaliturvasta 14 päivänä joulukuuta 1962 tehdyn sopimuksen 3 artiklan toinen virke, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 18 päivänä joulukuuta 1963 tehdyllä lisäsopimuksella, 4 päivänä heinäkuuta 1969 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 1, 25 päivänä helmikuuta 1974 tehdyllä lisäpöytäkirjalla ja 2 päivänä huhtikuuta 1980 tehdyllä lisäsopimuksella N:o 2, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. b) Kyseisen sopimuksen 9 artiklan 1 kohta. Luxemburg - Sveitsi Sosiaaliturvasta 3 päivänä kesäkuuta 1967 tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohta, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 26 päivänä maaliskuuta 1976 tehdyllä lisäsopimuksella. Alankomaat - Sveitsi Sosiaaliturvasta 27 päivänä toukokuuta 1970 tehdyn sopimuksen 4 artiklan toinen virke. Portugali - Sveitsi Sosiaaliturvasta 11 päivänä syyskuuta 1975 tehdyn sopimuksen 3 artiklan toinen virke, sellaisena kuin sopimus on muutettuna 11 päivänä toukokuuta 1994 tehdyllä täydennyksellä, kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Yhdistynyt kuningaskunta - Sveitsi Sosiaaliturvasta 21. helmikuuta 1968 tehdyn sopimuksen 3 artiklan 1 ja 2 kohta kolmannessa valtiossa asuville henkilöille maksettavien rahaetuuksien osalta. Ruotsi - Sveitsi Sosiaaliturvasta 20 päivänä lokakuuta 1978 tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 kohta.; k) täydennetään liitteessä IV olevaa A osaa seuraavasti: Sveitsi Ei mitään.; l) täydennetään liitteessä IV olevaa B osaa seuraavasti: Sveitsi Ei mitään.; m) täydennetään liitteessä IV olevaa C osaa seuraavasti: Sveitsi Kaikki perusjärjestelmän vanhuus- ja työkyvyttömyyseläkkeitä ja jälkeenjääneiden eläkkeitä sekä ammatillisen vakuutusjärjestelmän vanhuuseläkkeitä koskevat hakemukset.; n) täydennetään liitteessä IV olevan D osan 2 kohtaa seuraavasti: Ammatillisista vanhuus-, työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden vakuutuksista 25 päivänä kesäkuuta 1982 annetun liittovaltion lain mukaiset jälkeenjääneiden eläkkeet ja työkyvyttömyyseläkkeet.; o) täydennetään liitettä VI seuraavasti: 1. Vanhuusvakuutuksia ja jälkeenjääneiden vakuutuksia koskevan liittovaltion lain 2 artiklaa sekä työkyvyttömyysvakuutuksia koskevan liittovaltion lain 1 artiklaa, joissa säädetään muissa kuin tähän sopimukseen kuuluvissa valtioissa asuvien Sveitsin kansalaisten vapaaehtoisista vakuutuksista vakuutuslaitoksissa, sovelletaan Sveitsin ulkopuolella asuviin henkilöihin, jotka ovat sellaisten valtioiden kansalaisia, joihin tätä sopimusta sovelletaan, sekä näiden valtioiden alueella asuviin pakolaisiin ja valtiottomiin, jos nämä henkilöt ovat liittyneet vapaaehtoiseen vakuutusjärjestelmään viimeistään vuoden kuluessa siitä päivästä, kun he eivät enää ole vakuutettuina Sveitsin vanhuus-, työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden vakuutusjärjestelmässä vähintään viisi vuotta yhtäjaksoisesti jatkuneen vakuutuskauden jälkeen. 2. Kun henkilö ei enää ole vakuutettuna Sveitsin vanhuus-, työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden vakuutusjärjestelmässä vähintään viiden vuoden yhtäjaksoisen vakuutuskauden jälkeen, hänellä on oikeus jatkaa vakuutustaan työnantajan suostumuksella, jos hän työskentelee sveitsiläisen työnantajan lukuun valtiossa, joka ei kuulu tähän sopimukseen, ja jos hän hakee tätä kuuden kuukauden kuluessa siitä päivästä, kun hänen vakuutuksensa raukeaa. 3. Sveitsin pakollinen sairausvakuutus ja vapautusmahdollisuudet a) Seuraavien henkilöiden, jotka eivät asu Sveitsissä, on kuuluttava Sveitsin pakolliseen sairausvakuutusjärjestelmään: i) henkilöt, joihin sovelletaan Sveitsin lainsäädäntöä asetuksen II osaston perusteella, ii) henkilöt, joiden osalta Sveitsi on toimivaltainen valtio asetuksen 28, 28 a tai 29 artiklan perusteella, iii) henkilöt, jotka saavat etuuksia Sveitsin työttömyysvakuutuksesta, iv) näiden henkilöiden perheenjäsenet tai Sveitsissä asuvan ja Sveitsin sairausvakuutuksessa vakuutettuna olevan työntekijän perheenjäsenet, elleivät kyseiset perheenjäsenet asu jossakin seuraavista valtioista: Tanska, Espanja, Portugali, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta. b) Edellä a kohdassa mainitut henkilöt voivat hakemuksesta saada vapautuksen pakollisesta sairausvakuutuksesta, jos he asuvat jossakin seuraavassa luetelluista jäsenvaltioista ja todistavat kuuluvansa kyseisen valtion sairausvakuutusjärjestelmään: Saksa, Itävalta, Suomi, Italia ja a kohdan i-iii kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa Portugali. Hakemus on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun velvoite kuulumisesta Sveitsin vakuutusjärjestelmään alkaa; jos hakemus tehdään tämän määräajan jälkeen, vakuutus tulee voimaan hakemuksen tekoajankohtana. 4. Henkilöihin, jotka asuvat Saksassa, Itävallassa, Belgiassa tai Alankomaissa, mutta joilla on Sveitsissä vakuutus sairauden hoitoa varten, sovelletaan Sveitsissä oleskelun yhteydessä samalla tavoin asetuksen 20 artiklan ensimmäistä ja toista virkettä. Tällaisessa tapauksessa sveitsiläinen vakuuttaja vastaa kaikista laskutetuista kuluista. 5. Sovellettaessa asetuksen 22, 22 a, 22 b, 22 c, 25 ja 31 artiklaa sveitsiläinen vakuuttaja vastaa kaikista laskutetuista kuluista. 6. Asuinpaikan vakuutuslaitos palauttaa 4 kohdassa tarkoitetuille henkilöille sairausvakuutusmaksut asetuksen (ETY) N:o 574/72 93 artiklan mukaisesti. 7. Tähän sopimukseen kuuluvassa valtiossa täyttyneet vakuutuskaudet päivärahaa varten otetaan huomioon vähentämällä tai nostamalla mahdollista äitiyslomaan tai sairaslomaan liittyvää päivärahavarantoa, jos henkilö ottaa vakuutuksen sveitsiläiseltä vakuuttajalta kolmen kuukauden kuluessa ulkomaisen vakuutuksen päättymisestä. 8. Kaikkia palkattuja työntekijöitä tai itsenäisiä ammatinharjoittajia, jotka eivät enää ole vakuutettuina työkyvyttömyysvakuutusta koskevan Sveitsin lainsäädännön mukaisesti asetuksen III osaston 3 luvun perusteella, pidetään tähän vakuutukseen kuuluvina tavanomaisen työkyvyttömyyseläkkeen saamiseksi: a) vuoden ajan työkyvyttömyyttä edeltäneestä työn keskeytymisestä lukien, jos työntekijän on täytynyt lopettaa ansiotyönsä Sveitsissä tapaturman tai sairauden takia ja jos työkyvyttömyys on todettu tässä valtiossa; hänen on maksettava vanhuus-, työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden vakuutuksiin liittyvät maksut samoin kuin jos hänen kotipaikkansa olisi Sveitsissä, b) sen kauden ajan, jolloin häneen sovelletaan työkyvyttömyysvakuutuksen kuntoutustoimenpiteitä ansiotyön keskeydyttyä, hänen on edelleen maksettava vanhuus-, työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden vakuutuksiin liittyvät maksut, c) silloin kun a ja b kohtaa ei sovelleta: i) jos hänet on vakuutettu vanhuus-, työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden vakuutuksiin liittyvän lainsäädännön mukaisesti jossakin toisessa valtiossa, jossa tätä sopimusta sovelletaan, silloin kun vakuutuksen kohteena oleva riski toteutui työkyvyttömyysvakuutusta koskevan Sveitsin lainsäädännön mukaisesti tai ii) jos hänellä on oikeus eläkkeeseen työkyvyttömyys- tai vanhuusvakuutuksen nojalla jossakin toisessa valtiossa, jossa sopimusta sovelletaan, tai jos hän saa tällaista eläkettä tai iii) hän on työkyvytön jonkin sellaisen valtion lainsäädännön mukaan, jossa sopimusta sovelletaan, ja hänellä on oikeus sairaus- tai tapaturmavakuutuksesta maksettaviin korvauksiin tässä valtiossa tai jos hän saa tällaista korvausta tai iv) hänellä on oikeus työttömyyden vuoksi työttömyysvakuutuksesta maksettaviin korvauksiin valtiossa, jossa sopimusta sovelletaan, tai jos hän saa tällaista korvausta tai v) jos hän on työskennellyt Sveitsissä rajatyöntekijänä ja on suorittanut maksuja riskin toteutumista välittömästi edeltäneenä kolmena vuotena Sveitsin lainsäädännön mukaisesti vähintään kahdentoista kuukauden ajan. 9. Mitä 8 kohdan a alakohdassa määrätään, sovelletaan samalla tavoin sveitsiläiseen työkyvyttömyysvakuutukseen kuuluvien kuntoutustoimenpiteiden myöntämiseen.; p) täydennetään liitettä VII seuraavasti: Itsenäisenä ammatinharjoittajana toimiminen Sveitsissä ja palkattuna työntekijänä toimiminen kaikissa muissa valtiossa, joissa sopimusta sovelletaan. 2. 372 R 0574: Neuvoston asetus (ETY) N:o 574/72, annettu 21 päivänä maaliskuuta 1972, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä sellaisena kuin se on ajan tasalle saatettuna seuraavilla asetuksilla: 397 R 118: Neuvoston asetus (EY) N:o 118/97, annettu 2 päivänä joulukuuta 1996 (EYVL L 28, 30.1.1997, s. 1), sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta ja saattamisesta ajan tasalle 397 R 1290: Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/97, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1997 (EYVL L 176, 4.7.1998, s. 1), sosiaaliturvajärjestelmän soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta 398 R 1223: Neuvoston asetus (EY) N:o 1223/98, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1998, (EYVL L 168, 13.6.1998, s. 1) sosiaaliturvajärjestelmän soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta 398 R 1606: Neuvoston asetus (EY) N:o 1606/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998, (EYVL L 209, 25.7.1998, s. 1) sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta niiden soveltamisalan ulottamiseksi koskemaan virkamiesten erityisjärjestelmiä. 399 R 307: Neuvoston asetus (EY) N:o 307/1999, annettu 8 päivänä helmikuuta 1999 (EYVL L 38, 12.2.1999, s. 1), sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N:o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 574/72 muuttamisesta niiden soveltamisalan laajentamiseksi koskemaan opiskelijoita. Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskevat seuraavat mukautukset: a) täydennetään liitettä 1 seuraavasti: Sveitsi 1. Bundesamt für Sozialversicherung, Bern - Office fédéral des assurances sociales, Berne - Ufficio federale delle assicurazioni sociali, Berna (Liittovaltion sosiaalivakuutusministeriö, Bern). 2. Bundesamt für Wirtschaft und Arbeit, Bern - Office fédéral du développement économique et de l'emploi, Berne - Ufficio federale dello sviluppo economico e del lavoro, Berna (Liittovaltion talouskehityksestä ja työllisyydestä vastaava ministeriö, Bern).; b) täydennetään liitettä 2 seuraavasti: Sveitsi 1. Sairaus ja äitiys Sairausvakuutusta koskevan liittovaltion lain mukainen vakuutuslaitos, jossa henkilö on vakuutettu. 2. Työkyvyttömyys a) Työkyvyttömyysvakuutus: i) Sveitsissä asuvat henkilöt: Sen kantonin työkyvyttömyysvakuutuslaitos, jossa henkilö asuu. ii) Henkilöt, jotka eivät asu Sveitsissä: IV-Stelle für Versicherte im Ausland, Genf - Office AI pour les assurés à l'étranger, Genève - Ufficio AI per gli assicurati all'estero, Ginevra (Ulkomailla vakuutettujen työkyvyttömyysvakuutuslaitos, Geneve). b) Ammatillinen vakuutusjärjestelmä: Eläkekassa, johon viimeisin työnantaja kuuluu. 3. Vanhuus ja kuolema a) Vanhuusvakuutukset ja jälkeenjääneiden vakuutukset: i) Sveitsissä asuvat henkilöt: Ausgleichskasse - Caisse de compensation - Cassa di compensazione (korvausrahasto), johon vakuutusmaksut on viimeksi maksettu. ii) Henkilöt, jotka eivät asu Sveitsissä: Schweizerische Ausgleichskasse, Genf - Caisse suisse de compensation, Genève - Cassa svizzera di compensazione, Ginevra (Sveitsin korvausrahasto, Geneve). b) Ammatillinen vakuutusjärjestelmä: Eläkekassa, johon viimeisin työnantaja kuuluu. 4. Työtapaturmat ja ammattitaudit a) Palkatut työntekijät: Tapaturmavakuutuslaitos, jossa työnantaja on vakuutettu. b) Itsenäiset ammatinharjoittajat: Tapaturmavakuutuslaitos, jossa henkilöllä on vapaaehtoinen vakuutus. 5. Työttömyys a) Kokonaan työttömät: Työntekijän valitsema työttömyysvakuutuskassa. b) Osa-aikaisesti työttömät: Työnantajan valitsema työttömyysvakuutuskassa. 6. Perhe-etuudet a) Liittovaltion järjestelmä: i) Palkatut työntekijät: Kantonale Ausgleichskasse - Caisse cantonale de compensation - Cassa cantonale di compensazione (kantonin korvausrahasto), johon työnantaja kuuluu. ii) Itsenäiset ammatinharjoittajat: Sen kantonin, jossa henkilö asuu, korvausrahasto: Kantonale Ausgleichskasse - Caisse cantonale de compensation - Cassa cantonale di compensazione. b) Kantonien järjestelmät: i) Palkatut työntekijät: Familienausgleichskasse - Caisse de compensation familiale - Cassa di compensazione familiale (perhe-etuusrahasto), johon työnantaja kuuluu, tai työnantaja. ii) Itsenäiset ammatinharjoittajat: Kantonin valitsema laitos.; c) täydennetään liitettä 3 seuraavasti: Sveitsi 1. Sairaus ja äitiys Gemeinsame Einrichtung KVG, Solothurn - Institution commune LaMal, Soleure - Istituzione commune LaMal, Soletta. 2. Työkyvyttömyys a) Työkyvyttömyysvakuutus: Schweizerische Ausgleichskasse, Genf - Caisse suisse de compensation, Genève - Cassa svizzera di compensazione, Ginevra (Sveitsin korvausrahasto, Geneve). b) Ammatillinen vakuutusjärjestelmä: Sicherheitsfonds - Fonds de garantie - Fondo di garanzia LPP. 3. Vanhuus ja kuolema a) Vanhuusvakuutukset ja jälkeenjääneiden vakuutukset: Schweizerische Ausgleichskasse, Genf - Caisse suisse de compensation, Genève - Cassa svizzera di compensazione, Ginevra (Sveitsin korvausrahasto, Geneve). b) Ammatillinen vakuutusjärjestelmä: Sicherheitsfonds - Fonds de garantie - Fondo di garanzia LPP. 4. Työtapaturmat ja ammattitaudit Schweizerische Unfallversicherungsanstalt, Luzern - Caisse nationale suisse d'assurance en cas d'accidents, Lucerne - Cassa nazionale svizzera di assicurazione contro gli incidenti, Lucerna (Sveitsin kansallinen tapaturmavakuutusrahasto, Luzern). 5. Työttömyys a) Kokonaan työttömät: Palkatun työntekijän valitsema työttömyyskassa. b) Osa-aikaisesti työttömät: Työnantajan valitsema työttömyyskassa. 6. Perhe-etuudet Sen kantonin, jossa henkilö asuu tai oleskelee, valitsema laitos.; d) täydennetään liitettä 4 seuraavasti: Sveitsi 1. Sairaus ja äitiys Gemeinsame Einrichtung KVG, Solothurn - Institution commune LaMal, Soleure - Istituzione commune LaMal, Soletta. 2. Työkyvyttömyys a) Työkyvyttömyysvakuutus: Schweizerische Ausgleichskasse, Genf - Caisse suisse de compensation, Genève - Cassa svizzera di compensazione, Ginevra (Sveitsin korvausrahasto, Geneve). b) Ammatillinen vakuutusjärjestelmä: Sicherheitsfonds - Fonds de garantie - Fondo di garanzia LPP. 3. Vanhuus ja kuolema a) Vanhuusvakuutukset ja jälkeenjääneiden vakuutukset: Schweizerische Ausgleichskasse, Genf - Caisse suisse de compensation, Genève - Cassa svizzera di compensazione, Ginevra (Sveitsin korvausrahasto, Geneve). b) Ammatillinen vakuutusjärjestelmä: Sicherheitsfonds - Fonds de garantie - Fondo di garanzia LPP. 4. Työtapaturmat ja ammattitaudit Schweizerische Unfallversicherungsanstalt, Luzern - Caisse nationale suisse d'assurance en cas d'accidents, Lucerne - Cassa nazionale svizzera di assicurazione contro gli incidenti, Lucerna (Sveitsin kansallinen tapaturmavakuutusrahasto, Luzern). 5. Työttömyys Bundesamt für Wirtschaft und Arbeit, Bern - Office fédéral du développement économique et de l'emploi, Berne - Ufficio federale dello sviluppo economico e del lavoro, Berna (Liittovaltion talouskehityksestä ja työllisyydestä vastaava ministeriö, Bern). 6. Perhe-etuudet Bundesamt für Sozialversicherung, Bern - Office fédéral des assurances sociales, Berne - Ufficio federale delle assicurazioni sociali, Berna (Liittovaltion sosiaalivakuutusministeriö, Bern).; e) täydennetään liitettä 5 seuraavasti: Sveitsi Ei mitään.; f) täydennetään liitettä 6 seuraavasti: Sveitsi Suora maksu.; g) täydennetään liitettä 7 seuraavasti: Sveitsi Schweizerische Nationalbank, Zürich - Banque nationale suisse, Zurich - Banca nazionale svizzera, Zurigo (Sveitsin kansallinen pankki, Zürich).; h) täydennetään liitettä 8 seuraavasti: Sveitsi Ei mitään.; i) täydennetään liitettä 9 seuraavasti: Sveitsi Luontoisetuuksien keskimääräiset vuosittaiset kustannukset lasketaan ottaen huomioon etuudet, jotka vakuutuslaitokset ovat myöntäneet sairausvakuutusta koskevan liittovaltion lain säännösten mukaisesti.; j) täydennetään liitettä 10 seuraavasti: Sveitsi 1. Sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 11 artiklan 1 kohtaa: a) asetuksen 14 artiklan 1 kohdan sekä 14 b artiklan 1 kohdan osalta: Ausgleichskasse der Alters-, Hinterlassenen- und Invalidenversicherung - Caisse de compensation de l'assurance-vieillesse, survivants et invalidité - Cassa di compensazione dell'assicurazione vecchiaia, superstiti e invalidità - (toimivaltainen vanhuus-, työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden vakuutuksien korvausrahasto). b) asetuksen 17 artiklan osalta: Bundesamt für Sozialversicherung, Bern - Office fédéral des assurances sociales, Berne - Ufficio federale delle assicurazioni sociali, Berna (Liittovaltion sosiaalivakuutusministeriö, Bern). 2. Sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 11 a artiklan 1 kohtaa: a) asetuksen 14 a artiklan 1 kohdan sekä 14 b artiklan 2 kohdan osalta: Ausgleichskasse der Alters-, Hinterlassenen- und Invalidenversicherung - Caisse de compensation de l'assurance-vieillesse, survivants et invalidité - Cassa di compensazione dell'assicurazione vecchiaia, superstiti e invalidità - (toimivaltainen vanhuus-, työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden vakuutuksien korvausrahasto). b) asetuksen 17 artiklan osalta: Bundesamt für Sozialversicherung, Bern - Office fédéral des assurances sociales, Berne - Ufficio federale delle assicurazioni sociali, Berna (Liittovaltion sosiaalivakuutusministeriö, Bern). 3. Sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 12 a artiklaa: Ausgleichskasse der Alters-, Hinterlassenen- und Invalidenversicherung - Caisse de compensation de l'assurance-vieillesse, survivants et invalidité - Cassa di compensazione dell'assicurazione vecchiaia, superstiti e invalidità - (toimivaltainen vanhuus-, työkyvyttömyys- ja jälkeenjääneiden vakuutuksien korvausrahasto). 4. Sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 13 artiklan 2 ja 3 kohtaa sekä 14 artiklan 1 ja 2 kohtaa: Eidgenössische Ausgleichskasse, Bern - Caisse fédérale de compensation, Berne - Cassa federale di compensazione, Berna (Liittovaltion korvausrahasto, Bern). 5. Sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 38 artiklan 1 kohtaa, 70 artiklan 1 kohtaa, 82 artiklan 2 kohtaa ja 86 artiklan 2 kohtaa: Asuinpaikan kunnallinen viranomainen. 6. Sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 80 artiklan 2 kohtaa ja 81 artiklaa: Bundesamt für Wirtschaft und Arbeit, Bern - Office fédéral du développement économique et de l'emploi, Berne - Ufficio federale dello sviluppo economico e del lavoro, Berna (Liittovaltion talouskehityksestä ja työllisyydestä vastaava ministeriö, Bern). 7. Sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 102 artiklan 2 kohtaa: a) asetuksen 36 artiklan osalta: Gemeinsame Einrichtung KVG, Solothurn - Institution commune LaMal, Soleure - Istituzione commune LaMal, Soletta. b) asetuksen 63 artiklan osalta: Schweizerische Unfallversicherungsanstalt, Luzern - Caisse nationale suisse d'assurance en cas d'accidents, Lucerne - Cassa nazionale svizzera di assicurazione contro gli incidenti, Lucerna (Sveitsin kansallinen tapaturmavakuutusrahasto, Luzern).; c) asetuksen 70 artiklan osalta: Bundesamt für Wirtschaft und Arbeit, Bern - Office fédéral du développement économique et de l'emploi, Berne - Ufficio federale dello sviluppo economico e del lavoro, Berna (Liittovaltion talouskehityksestä ja työllisyydestä vastaava ministeriö, Bern). 8. Sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen 113 artiklan 2 kohtaa: a) täytäntöönpanoasetuksen 20 artiklan 1 kohdan osalta: Gemeinsame Einrichtung KVG, Solothurn - Institution commune LaMal, Soleure - Istituzione commune LaMal, Soletta. b) täytäntöönpanoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan osalta: Schweizerische Unfallversicherungsanstalt, Luzern - Caisse nationale suisse d'assurance en cas d'accidents, Lucerne - Cassa nazionale svizzera di assicurazione contro gli incidenti, Lucerna (Sveitsin kansallinen tapaturmavakuutusrahasto, Luzern). k) täydennetään liitettä 11 seuraavasti: Sveitsi Ei mitään. 3. 398 L 49: Neuvoston direktiivi 98/49/EY, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998, yhteisön alueella liikkuvien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien lisäeläkeoikeuksien suojaamisesta (EYVL L 209, 25.7.1998, s. 46). B OSA: SÄÄDÖKSET, JOTKA SOPIMUSPUOLTEN ON OTETTAVA AIHEELLISELLA TAVALLA HUOMIOON 4.1. 373 D 0919(02): Päätös N:o 74, tehty 22 päivänä helmikuuta 1973, sairaanhoidosta tilapäisen oleskelun aikana neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 21 artiklan mukaisesti (EYVL C 75, 19.9.1973, s. 4). 4.2. 373 D 0919(03): Päätös N:o 75, tehty 22 päivänä helmikuuta 1973, työkyvyttömyyseläkettä saavien neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 94 artiklan 5 kohdan mukaisesti tekemien muutoshakemusten tutkimisesta (EYVL C 75, 19.9.1973, s. 5). 4.3. 373 D 0919(06): Päätös N:o 78, tehty 22 päivänä helmikuuta 1973, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan tulkinnasta vähennyksiä ja keskeyttämistä koskevien säännösten täytäntöönpanomenettelyn osalta (EYVL C 75, 19.9.1973, s. 8). 4.4. 373 D 0919(07): Päätös N:o 79, tehty 22 päivänä helmikuuta 1973, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 48 artiklan 2 kohdan tulkinnasta vakuutuskausiksi hyväksyttyjen kausien kertymisestä työkyvyttömyyttä, vanhuutta ja kuolemantapauksia koskevien vakuutuksien yhteydessä (EYVL C 75, 19.9.1973, s. 9). 4.5. 373 D 0919(09): Päätös N:o 81, tehty 22 helmikuuta 1973, tietyissä työpaikoissa täytettyjen vakuutuskausien kertymisestä neuvoston asetuksen (ETY)N:o 1408/71 45 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EYVL C 75, 19.9.1973, s. 11). 4.6. 373 D 0919(11): Päätös N:o 83, tehty 22 päivänä helmikuuta 1973, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 68 artiklan 2 kohdan sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 82 artiklan tulkinnasta riippuvaisten perheenjäsenten työttömyysetuuksien korottamisen osalta (EYVL C 75, 19.9.1973, s. 14). 4.7. 373 D 0919(13): Päätös N:o 85, tehty 22 päivänä helmikuuta 1973, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 57 artiklan 1 kohdan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 67 artiklan 3 kohdan tulkinnasta ammattitauteihin sovellettavan lainsäädännön ja ammattitauteihin liittyviä etuuksia myöntävän toimivaltaisen viranomaisen määrittämisessä (EYVL C 75, 19.9.1973, s. 17). 4.8. 373 D 1113(02): Päätös N:o 86, tehty 24 päivänä syyskuuta 1973, Euroopan yhteisöjen siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunnan tilintarkastuslautakunnan toimintatapaa koskevista määräyksistä ja kokoonpanosta (EYVL C 96, 13.11.1973, s. 2) sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 395 D 0512: päätös N:o 159, tehty 3 päivänä lokakuuta 1995 (EYVL L 294, 8.12.1995, s. 38). 4.9. 374 D 0720(06): Päätös N:o 89, tehty 20 päivänä maaliskuuta 1973, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 16 artiklan 1 ja 2 kohdan tulkinnasta diplomaattisten tai konsuliedustustojen palveluksessa olevien henkilöiden osalta (EYVL C 86, 20.7.1974, s. 7). 4.10. 374 D 0720(07): Päätös N:o 91, tehty 12 päivänä heinäkuuta 1973, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 46 artiklan 3 kohdan tulkinnasta mainitun artiklan 1 kohdan mukaisten etuuksien myöntämisessä (EYVL C 86, 20.7.1974, s. 8). 4.11. 374 D 0823(04): Päätös N:o 95, tehty 24 päivänä tammikuuta 1974, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 46 artiklan 2 kohdan tulkinnasta eläkkeiden suhteellisten määräosuuksien laskemisessa (EYVL C 99, 23.8.1974, s. 5). 4.12. 374 D 1017(03): Päätös N:o 96, tehty 15 päivänä maaliskuuta 1974, etuusoikeuksien muuttamisesta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 49 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EYVL C 126, 17.10.1974, s. 23). 4.13. 375 D 0705(02): Päätös N:o 99, tehty 13 päivänä maaliskuuta 1975, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 107 artiklan 1 kohdan tulkinnasta myönnettävien etuuksien uudelleen laskemista koskevan velvollisuuden osalta (EYVL C 150, 5.7.1975, s. 2). 4.14. 375 D 0705(03): Päätös N:o 100, tehty 23 päivänä tammikuuta 1975, sellaisten rahaetuuksien korvaamisesta asuinpaikan tai oleskelupaikan laitokselle, jotka mainittu laitos on maksanut toimivaltaisen laitoksen puolesta, ja näiden etuuksien korvaamisen yksityiskohdista (EYVL C 150, 5.7.1975, s. 3). 4.15. 376 D 0526(03): Päätös N:o 105, tehty 19 päivänä joulukuuta 1975, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 50 artiklan täytäntöönpanosta (EYVL C 117, 26.5.1976, s. 3). 4.16. 378 D 0530(02): Päätös N:o 109, tehty 18 päivänä marraskuuta 1977, jolla muutetaan 22 päivänä marraskuuta 1973 tehtyä päätöstä N:o 92 neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 19 artiklan 1 ja 2 kohdan, 22 artiklan, 25 artiklan 1 ja 3 ja 4 kohdan, 26 artiklan, 28 artiklan 1 kohdan ja 28 a, 29 sekä 31 artiklan mukaisten sairaus- ja äitiysvakuutuksen luontoisetuuksien käsitteestä sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 93, 94 ja 95 artiklan mukaan korvattavien rahamäärien ja mainitun asetuksen 102 artiklan 4 kohdan mukaan maksettavien ennakkomaksujen määrittämisestä (EYVL C 125, 30.5.1978, s. 2). 4.17. 383 D 0115: Päätös N:o 115, tehty 15 päivänä joulukuuta 1982, proteesien, merkittävien apuvälineiden ja muiden merkittävien luontoisetuuksien myöntämisestä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti (EYVL C 193, 20.7.1983, s. 7). 4.18. 383 D 0117: Päätös N:o 117, tehty 7 päivänä heinäkuuta 1982, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 50 artiklan 1 kohdan a alakohdan täytäntöönpanoedellytyksistä (EYVL C 238, 7.9.1983, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla 1 94 N: Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja EU:n perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja (EYVL C 241, 29.8.1994, s. 21, sellaisena kuin se on muutettuna EYVL L 1, 1.1.1995, s. 1). Tätä sopimusta sovellettaessa päätöstä koskevat seuraavat mukautukset: Lisätään 2 artiklan 2 kohtaan teksti seuraavasti: Sveitsi Schweizerische Ausgleichskasse, Genf - Caisse suisse de compensation, Genève - Cassa svizzera di compensazione, Ginevra (Sveitsin korvausrahasto, Geneve). 4.19. 383 D 1112(02): Päätös N:o 118, tehty 20 päivänä huhtikuuta 1983, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 50 artiklan 1 kohdan b alakohdan täytäntöönpanoedellytyksistä (EYVL C 306, 12.11.1983, s. 2), sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla 1 94 N: Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisehdoista ja EU:n perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja (EYVL C 241, 29.8.1994, s. 21, sellaisena kuin se on muutettuna EYVL L 1, 1.1.1995, s. 1). Tätä sopimusta sovellettaessa päätöstä koskevat seuraavat mukautukset: Lisätään 2 artiklan 4 kohtaan teksti seuraavast