ETA:n neuvoa-antavan komitean päätöslauselma,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2002,

hallintotavasta ja yritysten sosiaalisesta vastuusta globalisoituneessa maailmassa

(2003/C 67/05)

1 Taustaa

1.1 Euroopan talousalueen neuvoa-antavaan komiteaan kuuluu tärkeimpien yhteiskunnallisten ja taloudellisten eturyhmien edustajia ETA:n 18:sta jäsenvaltiosta. Neuvoa-antava komitea on ETA:n elin, joka toimii ETA-maiden työntekijöiden, työnantajien ja muiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden äänitorvena.

1.2 Seuraavassa esitettävä päätöslauselma "Hallintotapa ja yritysten sosiaalinen vastuu globalisoituneessa maailmassa" hyväksyttiin ETA:n neuvoa-antavan komitean kymmenennessä kokouksessa, joka järjestettiin Egilsstadirissa Islannissa 26. kesäkuuta 2002. Esittelijöinä toimivat Åse Erdal EFTAn neuvoa-antavasta komiteasta sekä Uno Westerlund Euroopan talous- ja sosiaalikomiteasta (ETSK).

2 Eurooppalaisesta hallitusjärjestelmästä "eurooppalaiseen hallintotapaan"

2.1 Viime vuosikymmeninä tapahtuneen markkinoiden maailmanlaajuistumisen takia yhteiskuntien hallintoa on pitänyt muuttaa. Tiivistetysti voidaan todeta, että kansanedustuslaitokseen perustuva yhteiskuntien hallitusjärjestelmä on osittain muuttunut sopimuksiin perustuvaksi hallintotavaksi. Kehitys on ollut selvää kaikilla tasoilla: paikallisella, alueellisella ja valtakunnallisella tasolla ja niin Euroopan tasolla kuin maailmanlaajuisesti.

2.2 Hallitusjärjestelmä edustaa perinteistä valtionhallinnon mallia, joka perustuu toimielinten väliseen hierarkiaan sekä säädöksiin ja sääntelyyn. Hallintotapa on hallintomuoto, jossa eri instituutioita, järjestöjä, laitoksia, yrityksiä ja tasoja edustavien yksilöiden ryhmä työskentelee verkostoissa sekä julkisten ja yksityisten kumppanuussopimusten puitteissa. Vuoropuhelun ja neuvottelumenettelyiden perusteella ryhmät laativat sopimuksia, joista tulevan päätöksenteon puitteet muodostuvat(1).

2.3 Sopimuksiin perustuva hallintotapa on kehittynyt pitkälle Euroopan unionissa, jossa monia suvereniteetin osatekijöitä on yhdistetty Euroopan tasolla.

2.4 Sopimuksiin perustuva hallintotapa sivuuttaa osittain perinteiset edustukselliseen demokratiaan perustuvat yhteiskunnat, jollaisia Euroopassa on vaikuttanut viimeisten sadan vuoden aikana. Perinteisen hallitusvallan sijaan yhteiskuntia hallitaan enenevästi oikeudellisten sopimusten perusteella, kuten yhteisön oikeus ja Euroopan komission toteuttama valvonta osoittavat.

2.5 Tutkijat väittävät, että perinteinen demokratiakäsitys tuli tiensä päähän vuonna 1992, mikä tarkoittaa sitä, että valtiokohtainen hallitusvalta vaihtui neuvotteluiden tuloksena syntyvään sopimuksiin perustuvaan hallintotapaan. Viimeisten kymmenen vuoden kuluessa perustuslaillinen järjestelmä, jossa kansallisilla parlamenteilla oli johtoasema, on vaihtunut yhteistyöhön ja yhdistymiseen perustuvaan kansainväliseen sääntelevään hallintotapaan.

2.6 Epäluulo eurooppalaista hallintotapaa kohtaan voi johtua siitä, etteivät kansalaiset luota Euroopan unionin toimintaan, joka perustuu sopimuksiin. Kansalaiset luottavat enemmän perinteiseen kansallisvaltioon ja sen hallintorakenteen toimintaan luultavasti siksi, että kansalaiset uskovat näiden rakenteiden olevan vastuullisempia.

2.7 Euroopan komissio on pohtinut - komission puheenjohtajan Romano Prodin sanoja lainaten - "eurooppalaista demokratiaa ja sen toimintaa; miksi se ei toimi tehokkaammin ja mitkä sen tulevaisuudennäkymät ovat". Pohdinnassaan komissio on keskittynyt monien Euroopan kansalaisten kokemaan vieraantuneisuuden ja levottomuuden tunteeseen suhteessa Euroopan unioniin. Komission saavutuksista huolimatta unioniin kohdistuu vahva epävarmuuden tunne: mitä unioni oikeastaan on, millaiseksi se haluaa muuttua, mitkä ovat unionin maantieteelliset rajat, mitkä sen poliittiset tavoitteet ja miten toimivaltuudet jaetaan jäsenvaltioiden kanssa.

2.8 ETA:n neuvoa-antava komitea arvostaa sitä, että Euroopan komissio on alkanut tutkia näitä kysymyksiä. Neuvoa-antava komitea panee kuitenkin merkille, että hallintotapaa käsittelevä komission valkoinen kirja ei sisällä pohdintaa hallinnon perimmäisistä ongelmista.

2.9 Komission työ tukeutuu viiteen poliittiseen periaatteeseen: avoimuuteen, osallistumiseen, vastuun kantamiseen, tehokkuuteen ja johdonmukaisuuteen. Periaatteiden pitäisi ohjata unionia kansalaisten myöntämän vallan käyttämisessä sekä muutosten toteuttamisessa. Oletuksena on, että suuri osa muutoksista voidaan saavuttaa toteuttamalla uudistukset nykyisten perussopimusten määräysten nojalla. Toisaalta on kuitenkin yleisesti tunnustettu, että eurooppalaisen hallintotavan uudistamisen erottaminen Nizzassa käynnistetystä laajemmasta Euroopan tulevaisuutta koskevasta keskustelusta olisi jokseenkin keinotekoista, sillä nämä kaksi prosessia ovat saman kolikon kaksi puolta.

2.10 ETA:n neuvoa-antava komitea tukee mainittuja viittä periaatetta korostaen kuitenkin, että periaatteisiin sisältyy tekijöitä, jotka yhdistetään tavallisesti demokratiaan ja avoimuuteen.

3 Euroopan unionin uusi hallintomalli ja sen vaikutukset Euroopan talousalueeseen

3.1 Euroopan talousalueeseen kohdistuvat yleiset vaikutukset

3.1.1 Euroopan unionin päätös kehittää eurooppalaista hallintotapaa voi hyvinkin käynnistää hallintoa uudistavan liikkeen ympäri Eurooppaa. Uudistukset vaikuttavat välttämättä ETA- ja EFTA-valtioihin sekä ETA:an. On selvää, että pienimmätkin unionin poliittisiin menettelyihin ja päätöksentekojärjestelmiin tehtävät uudistukset vaikuttavat ETA:an. Uusi sisämarkkinoita koskeva yhteisön lainsäädäntö on sisällytettävä ETA-sopimukseen, ja näin ollen Euroopan unionin päätöksentekotapa sekä lainsäädännön laatu, tehokkuus ja yksiselitteisyys vaikuttavat ETA:an. Lisäksi Euroopan unionin suuntaus avoimuuden ja julkisuuden lisäämiseksi olisi ulotettava myös ETA-yhteistyöhön.

3.1.2 ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa Euroopan komissiota arvioimaan erityisesti sitä, miten Euroopan unionin poliittisten menettelyiden muutokset todennäköisesti vaikuttavat ETA:n toimintaan.

3.2 Laajempi osallistuminen ja lisääntynyt avoimuus

3.2.1 Julkisuus ja keskustelu

3.2.1.1 Demokratian edellytyksenä on, että kansalaiset voivat osallistua poliittiseen keskusteluun. Tätä varten heidän on voitava hankkia luotettavaa tietoa asioista ja seurata politiikan prosessin kaikkia vaiheita. ETA:n neuvoa-antava komitea on näin ollen tyytyväinen komission ehdotukseen toimenpiteistä, joilla lisätään unionin toimielinten työskentelytapojen avoimuutta ja parannetaan niistä tiedottamista. Mitä avoimempaa yhteisön politiikan muotoilu on, sitä helpompi kansalaisten, työmarkkinaosapuolien, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja muiden Euroopan poliittisten toimijoiden on vaikuttaa yhteisön tavoitteiden määrittelyyn ja toimien suunnitteluun sekä niiden toteuttamiseen, ymmärtää tavoitteita ja toimenpiteitä kokonaisuudessaan sekä arvioida niitä oikeudenmukaisesti.

3.2.1.2 ETA-yhteistyön työskentelymenetelmät jäävät ihmisille jossain määrin hämäriksi, ja yleisön oikeus saada käsiinsä ETA:n asiakirjoja on erittäin rajoitettu. Tämä ei auta kansalaisia tutustumaan ETA-sopimukseen ja ymmärtämään ETA:n toimintaa. Neuvoa-antava komitea kehottaa näin ollen, että ETA:n avoimuutta lisätään ja ETA:n asiakirjojen julkisuutta käsitteleviä sääntöjä ja ohjeita uudistetaan. Lisäksi olisi yritettävä saada kansalaisyhteiskunnan toimijat, kuten työmarkkinaosapuolet, osallistumaan tiiviimmin ETA:n työhön.

3.2.1.3 ETA-sopimuksen poliittisia näkökohtia ja sopimuksen seurauksia valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ei tuoda tarpeeksi esiin ETA- ja EFTA-valtioissa. Jos käsitys ETA-sopimuksesta jää oikeudelliseksi ja "epäpoliittiseksi", vaikuttaa tämä kielteisesti Euroopan asioiden ymmärtämiseen ja sitä kautta demokraattiseen keskusteluun, joka koskee eurooppalaisia kysymyksiä kaikilla politiikan tasoilla.

3.2.2 Paikalliset ja alueelliset toimijat

3.2.2.1 Eurooppalaista hallintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa kehotetaan, että paikallisten ja alueellisten toimijoiden olisi osallistuttavat laajemmin yhteisön politiikan valmisteluun ja että yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon osalta olisi harjoitettava tiiviimpää yhteistyötä. Valkoisessa kirjassa korostetaan erityisesti alue- ja paikallishallinnon eurooppalaisia järjestöjä sekä Euroopan unionin alueiden komiteaa. ETA- ja EFTA-valtioiden paikallis- ja alueviranomaisten yhteenliittymillä olisi eurooppalaisen kattojärjestönsä, Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston, lisääntyneen painoarvon myötä suurempi sananvalta Euroopan unionin politiikan muotoilussa.

3.2.2.2 Alueiden komiteaa ei kuitenkaan ollut perustettu ETA-sopimusta solmittaessa, joten sopimuksessa ei ole määräyksiä paikallisten ja alueellisten toimijoiden yhteistyöstä ETA:n tasolla. Neuvoa-antava komitea panee merkille, että ETA-sopimuksesta puuttuvat määräykset paikallisten ja alueellisten demokraattisesti valittujen edustajien välisestä yhteistyöstä ETA:n tasolla. Määräykset olisivat hyödyllisiä, sillä alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuussa lähes kaiken ETA-lainsäädännön täytäntöönpanosta ja noudattamisesta.

3.2.2.3 Euroopan komissio ehdottaa hallintotapaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten kesken solmittaisiin kolmikantasopimuksia, mikä tekisi yhteisön oikeuden täytäntöönpanosta joustavampaa. Tällaiset uudet menettelytavat tekevät paikallisten ja alueellisten toimijoiden yhteistyötä koskevien asianmukaisten määräysten puuttumisen ETA-tasolta vielä hankalammaksi seikaksi.

3.2.3 Kansalaisyhteiskunta

3.2.3.1 Ruohonjuuritason osallistuminen politiikan muotoilun kaikkiin vaiheisiin on yksi pääasioista, jonka komissio haluaa toteutuvan. Valkoisen kirjan mukaan kansalaisten olisi päästävä vaikuttamaan päätöksentekoon kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja työmarkkinaosapuolien välityksellä, "jäsenneltyjen kuulemismenettelyjen" avulla. ETA:n neuvoa-antava komitea tukee suunnitelmaa vankasti, mutta samalla komitea haluaa korostaa, että on pikaisesti määriteltävä yhteiskunnallinen vuoropuhelu (civil dialogue) sekä edustavuuden laadulliset ja määrälliset arviointiperusteet. Lisäksi on tehtävä selvä ero "yhteiskunnallisen vuoropuhelun" ja "sosiaalisen vuoropuhelun" (social dialogue) välille.

3.2.3.2 Yhteiskunnalliseen vuoropuheluun osallistuvien järjestöjen valitsemiseksi asetettavat edustavuuden arviointiperusteet olisi määriteltävä siten, että varmistetaan valintamenettelyn avoimuus ja demokraattisuus. Neuvoa-antava komitea tukee Euroopan talous- ja sosiaalikomitean määrittelemiä arviointiperusteita, jotka eurooppalaisen järjestön on täytettävä ollakseen edustava(2).

3.2.3.3 Neuvoa-antava komitea kannattaa komission ehdotusta perustaa elektroninen tietokanta, joka sisältää tiedot kansalaisyhteiskunnan organisaatioista. Tavoitteena on lisätä niiden ja Euroopan unionin toimielinten välisen vuoropuhelun avoimuutta ja järjestelmällisyyttä. ETA- ja EFTA-valtioiden kansalaisyhteiskunnan toimijoille, jotka kuuluvat kattojärjestöihin Euroopan unionin piirissä, tarjoutuu tiiviimmän kuulemisen myötä suurempi mahdollisuus saada äänensä kuuluville ETA:n kannalta merkityksellisissä asioissa.

3.2.4 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) tehtävä

3.2.4.1 Hallintotavasta annetussa valkoisessa kirjassa osoitetaan talous- ja sosiaalikomitealle uusi tehtävä: talous- ja sosiaalikomitean on toimittava siltana Euroopan unionin toimielinten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan välillä. Lisäksi talous- ja sosiaalikomiteaa kehotetaan omaksumaan nykyistä aloitteellisempi rooli politiikan valmistelussa (ks. Nizzan sopimuksella tehdyt muutokset Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 257 artiklaan).

3.2.4.2 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on foorumi, jossa kansalaiskeskustelu saa institutionaalisen luonteen. Se on kasvattanut jatkuvasti rooliaan vuoropuhelu- ja kuulemisfoorumina, koska se tarjoaa tehokkaan tavan myös niiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osien osallistumiselle, jotka eivät ole komiteassa edustettuina. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tekeekin jo näin järjestämällä julkisia tapahtumia ja kuulemisia.

3.2.4.3 EFTAn komitean jäsenet voivat osallistua kaikissa vaiheissa talous- ja sosiaalikomitean työhön tarkkailijoina, ja näin heillä on mahdollisuus osallistua Euroopan unionin politiikan valmisteluun. Tämä on esimerkki erittäin hedelmällisestä ja käytännönläheisestä ETA-yhteistyöstä, jota neuvoa-antava komitea kannattaa vankasti.

3.2.5 Työmarkkinaosapuolet

3.2.5.1 Neuvoa-antava komitea pitää erittäin tärkeänä sitä, että työmarkkinaosapuolten erityisasema osana järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa määritellään yksiselitteisen selkeästi. Se onkin tyytyväinen siihen, että valkoisessa kirjassa viitataan erikseen työmarkkinaosapuolten erityisasemaan ja vaikutukseen. Työmarkkinaosapuolten rooli sosiaalisessa vuoropuhelussa tarjoaa erinomaisen esimerkin hallintotapaan liittyvien periaatteiden tehokkaasta soveltamisesta unionin tasolla. Perustamissopimuksen 137 ja 138 artiklan mukaisesti eurooppalainen sosiaalinen vuoropuhelu on lähes lainsäädäntävaltaa omaava mekanismi. Se on määritelty selkeästi osallistujien, toimivallan ja menettelyjen suhteen, ja sillä on lähes perustuslainomainen asema(3). Vuoropuhelun ominaispiirre juontuu riippumattomasti toimivien osallistujien erityisestä toimivallasta ja vastuusta. Tämän vuoksi niiden roolia tai vastuuta ei voi siirtää muille politiikan aloille tai toimijoille. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea muistuttaakin jatkuvasti, että "sosiaalinen vuoropuhelu" ja "yhteiskunnallinen vuoropuhelu" on tärkeää erottaa selkeästi toisistaan.

3.2.5.2 ETA- ja EFTA-valtioiden työmarkkinajärjestöt kuuluvat eurooppalaisiin työnantajajärjestöihin, Euroopan teollisuuden ja työnantajain keskusjärjestöön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskukseen (CEEP) ja Euroopan ammatilliseen yhteisjärjestöön (EAY). Näin ollen ne osallistuvat suoraan monialaisiin työmarkkinaosapuolten välisiin neuvotteluihin, minkä ansiosta niillä on ainutlaatuinen mahdollisuus vaikuttaa Euroopan unionin ja ETA:n sosiaalilainsäädäntöön. Tämä on erittäin tärkeää Euroopan unionin ulkopuolisille valtioille, joiden on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä.

3.2.6 Tehokkaampi ja avoimempi konsultointi

3.2.6.1 Valkoisessa kirjassa kehotetaan kehittämään "konsultoinnin ja vuoropuhelun kulttuuria" ja korostetaan, että kaikkien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden viranomaisten on välttämättä lisättävä unionin politiikkaa koskevaa konsultointia, jolla täydennetään toimielinten päätöksentekoa. ETA:n neuvoa-antava komitea korostaa, että on tärkeää asettaa selkeät arviointiperusteet, joilla taataan komission konsultoimien järjestöjen edustavuus ja legitiimiys.

3.2.6.2 Uusi konsultoinnin kulttuuri Euroopan komissiossa antaisi kansalaisille, työmarkkinaosapuolille, paikallisille ja alueellisille toimijoille, kansalaisyhteiskunnan organisaatioille sekä muille ETA- ja EFTA-valtioiden toimijoille lisämahdollisuuden tulla kuulluiksi unionin päätöksiä valmisteltaessa. ETA:n neuvoa-antava komitea vaatii ETA- ja EFTA-valtioiden kansallisia viranomaisia tukemaan vastaavanlaista aktiivista ETA- ja EFTA-valtioiden toimijoiden osallistumista päätösten valmisteluun, jotta taataan, että niiden näkemykset tunnetaan ja otetaan huomioon komission konsultointimenettelyissä.

3.3 Politiikan, sääntelyn ja toimeenpanon kehittäminen

3.3.1 Lainsäädännön yksinkertaistaminen

3.3.1.1 Komissio on päättänyt rajoittaa lainsäädäntöä koskevat ehdotuksensa olennaisiin tekijöihin ja tarjota monipuolisen valikoiman toimeenpanomenettelyjä ehdotusten teknisten yksityiskohtien täydennykseksi. Lisäksi komissio tulee käynnistämään ohjelman, jolla yksinkertaistetaan nykyistä yhteisön lainsäädäntöä ja rohkaistaan jäsenvaltioita yksinkertaistamaan säädöksiä, joilla yhteisön säännökset niissä pannaan täytäntöön. ETA:n neuvoa-antava komitea kannattaa valkoisessa kirjassa esitettyjä ehdotuksia eurooppalaisen lainsäädäntäprosessin yksinkertaistamiseksi ja nopeuttamiseksi, sillä yhteisön säädökset ovat entistä monimutkaisempia ja vaikuttavat joskus lisäävän jäsenvaltioiden lainsäädäntöä sen sijaan, että yksinkertaistaisivat ja yhdenmukaistaisivat sitä. Neuvoa-antava komitea kehottaa ETA- ja EFTA-valtioita seuraamaan tarkasti Euroopan komission työtä ja yksinkertaistamaan kansallista lainsäädäntöä, jolla Euroopan unionin säännökset pannaan täytäntöön.

3.3.2 Politiikan välineiden yhdistely

3.3.2.1 Viime aikoina ei-sitovat säädökset (soft law) ja ei-sitova yhdentäminen ovat korvanneet Euroopan unionin perinteistä, lainsäädäntöön perustuvaa yhdenmukaistamismenetelmää. Perinteisistä asetuksista, direktiiveistä ja päätöksistä, jotka sisällytetään ETA:n säännöksiin, jos ne ovat ETA:n kannalta merkityksellisiä, on siirrytty uusiin politiikan välineisiin kuten suuntaviivoihin, suosituksiin, yhteissääntelymekanismeihin ja avoimen koordinaation menetelmään. Näitä ei helposti voi sisällyttää oikeudellisesti sitovaan sopimukseen kuten ETA-sopimukseen. Koska komissio on päättänyt edistää erilaisten politiikan välineiden käyttöä lainsäädännön täydennyksenä, on tarkasteltava, miten ETA-sopimuksen dynaamisuus voidaan säilyttää. ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa ETA- ja EFTA-valtioita ottamaan huomioon sellaisen Euroopan unionissa tapahtuvan muun kuin lainsäädännöllisen kehityksen, joka vaikuttaa sisämarkkinoihin tai sitä sivuaviin politiikkoihin, jotta varmistetaan samansuuntainen kehitys sekä tasavertaiset kilpailuehdot koko Euroopan talousalueella.

3.3.3 Sääntelyvirastot

3.3.3.1 Komissio pyrkii edistämään alakohtaisten, erityistehtävää hoitavien sääntelyvirastojen perustamista Euroopan lääkearviointiviraston(4) ja Euroopan elintarvikeviranomaisen mallin mukaisesti. Tarkoituksena on parantaa keinoja, joilla lainsäädäntöä sovelletaan ja pannaan täytäntöön unionin alueella. ETA:n neuvoa-antava komitea korostaa, että ETA- ja EFTA-valtioiden on tärkeää turvata jäsenyytensä ETA:n kannalta merkityksellisissä sääntelyvirastoissa ja osallistua virastojen perustamiseksi vaadittavien perusteiden asettamiseen.

3.3.3.2 Neuvoa-antava komitea tahtoo kuitenkin varoittaa riippumattomien eurooppalaisten sääntelyvirastojen määrän lisäämisestä. Ennen uuden viraston perustamista olisi oltava selvä näyttö siitä, että viraston perustaminen toisi merkittävää lisäarvoa eikä kasvattaisi byrokratiaa ja aiheuttaisi perusteettomia kuluja.

3.3.4 Tiedekomiteat

3.3.4.1 Unionin tiedekomiteajärjestelmän vaikeaselkoisuus ja sen toimintatapoja koskevan tiedon puute on jäytänyt kansalaisten luottamusta. Komission tarkoituksena on lisätä kansalaisten luottamusta asiantuntijatiedon käyttöön poliittisessa päätöksenteossa, ja siksi komissio laatii suuntaviivat tehdäkseen asiantuntijatiedon käytöstä avoimempaa niin, että kansalaiset voivat valvoa sitä ja keskustella siitä.

3.3.4.2 ETA-sopimuksen 99 artiklassa määrätään päätösten valmistelusta ja muotoilusta ETA:n päätöksentekomenettelyssä. Artiklassa määrätään, että heti kun komissio on laatinut uuden säädöksen, joka kuuluu ETA-sopimuksen soveltamisalaan, komission on pyydettävä epävirallisesti asiantuntija-apua ETA- ja EFTA-valtioista samalla tavalla kuin se pyytää apua yhteisön tiedekomiteoilta. ETA:n neuvoa-antava komitea vetoaa ensinnäkin sen puolesta, että komissio noudattaa ETA-sopimuksen 99 artiklaa täysin, ja toiseksi se kehottaa ETA- ja EFTA-valtioiden kansallisia viranomaisia olemaan tiiviissä yhteydessä komissioon 99 artiklan soveltamisen osalta.

3.3.4.3 ETA:n neuvoa-antava komitea kannattaa lämpimästi Euroopan unionin päätöksenteon valmistelussa käytetyn asiantuntijatiedon suhteen avoimempaa järjestelmää, jonka ansiosta ETA-valtioiden kansalaisilla olisi paremmat mahdollisuudet valvoa tiedekomiteoiden työtä. ETA:n neuvoa-antava komitea kannattaa myös vankasti komission aikomusta huolehtia, että asiantuntijatieto on yleisön saatavilla. Samalla neuvoa-antava komitea vaatii, että ETA- ja EFTA-valtiot varmistavat, että niiden edustajat osallistuvat aktiivisesti ja riittävästi kaikkien niille avoimien komission komiteoiden työhön.

3.3.5 Yhteisön lainsäädännön tehokkaampi täytäntöönpano ja soveltaminen kansallisella tasolla

3.3.5.1 Sisämarkkinoiden säännösten vaikutus jää viime kädessä riippumaan ETA-valtioiden viranomaisten halusta ja kyvystä toteuttaa säännösten täytäntöönpano ja soveltaminen oikea-aikaisesti ja kokonaisuudessaan. Komissio tehostaa tutkimuksiaan mahdollisista yhteisön lainsäädännön rikkomuksista unionin jäsenvaltioissa, joten myös EFTAn valvontaviranomaisen olisi valvottava tarkemmin ETA- ja EFTA-valtioita.

3.3.5.2 Jotta parannetaan säännösten saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ETA- ja EFTA-valtiot voisivat parantaa kansalaisten, kansallisten tuomioistuimien ja asianajajien tietämystä yhteisön ja ETA:n säännöksistä. ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa ETA- ja EFTA-valtioita osallistumaan Euroopan unionin ehdottamaan täytäntöönpanotoimien valiokäytäntöä koskevien tietojen vaihtoon, jotta parannetaan ja nopeutetaan säännösten siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä säännösten soveltamista.

3.3.5.3 Sisämarkkinalainsäädäntö sekä erityisesti kilpailua ja valtiontukea koskevat säännökset vaikuttavat enenevästi yritysten lisäksi valtakunnallisiin, alueellisiin ja paikallisiin viranomaisiin. Lainsäädäntöä selventäviä tietoja ei ole kuitenkaan tarpeeksi laajalti saatavissa, minkä vuoksi viranomaiset soveltavat säännöksiä usein epätyydyttävällä tavalla. Komitea vaatii näin ollen kansallisia viranomaisia tarttumaan toimeen tilanteen parantamiseksi.

3.4 Toimintalinjojen ja toimielinten tarkistetut painopisteet

3.4.1 Yhteisömenetelmä

3.4.1.1 Komission mielestä unionin on toimintansa tehostamiseksi annettava uutta puhtia yhteisömenetelmälle. Samalla kuulemisen ja osallistumisen parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden käynnistämisen, avoimemmalla tavalla tapahtuvan asiantuntijatiedon käytön sekä arvioinnin tehostamisen uskoisi auttavan komissiota käyttämään poliittista aloiteoikeuttaan kohdennetummin ja valikoivammin.

3.4.1.2 Yhteisömenetelmän tehostaminen olisi selvästi myönteistä ETA- ja EFTA-valtioiden kannalta, kun otetaan huomioon, että ETA-sopimus perustuu käsitykseen, jonka mukaan yhteisömenetelmä on yhteisön tärkein päätöksentekomenettely.

3.4.2 Komiteamenettelyyn osallistuvat komiteat

3.4.2.1 Tavallisesti komissio vastaa politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanosta hyväksymällä täytäntöönpanevia asetuksia tai päätöksiä. Valkoisen kirjan mukaan olisi tarkistettava sääntöjä, joiden mukaisesti komissio hyväksyy täytäntöönpanotoimet. Kun päätökset tehdään yhdessä neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa, neuvostolla ja parlamentilla pitäisi olla yhtäläinen asema täytäntöönpanon seurannassa, ja samalla komission olisi kannettava täysi vastuu täytäntöönpanosta. Lainsäätäjän olisi voitava valvoa komission toimia yksinkertaisen oikeudellisen mekanismin avulla suhteessa lainsäädännössä vahvistettuihin periaatteisiin ja poliittisiin suuntaviivoihin. Näin ollen nykyinen komitearakenne ja erityisesti sääntely- ja hallinnointikomiteat tulevat vanhentumaan.

3.4.2.2 Suunnitelma karsia - tai jopa lakkauttaa - muodollinen, komiteamenettelyyn kuuluva komitearakenne vaikuttaisi suuresti ETA- ja EFTA-valtioihin. ETA-sopimuksen 100 artiklan määräykset ovat tarjonneet EFTA-valtioille mahdollisuuden osallistua moniin komiteoihin. ETA- ja EFTA-valtioille on hyvin tärkeää osallistua Euroopan yhteisön komiteamenettelyyn, sillä se tarjoaa kanavan keskusteluun ja tiedonvaihtoon Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja komission asiantuntijoiden kanssa. ETA:n neuvoa-antava komitea ilmoittaa kannattavansa ETA- ja EFTA-valtioiden osallistumista Euroopan yhteisön komiteamenettelyyn osallistuviin komiteoihin ja kehottaa Euroopan unionia varmistamaan, että ETA- ja EFTA-valtioiden näkemykset otetaan huomioon, kun komiteamenettelyn järjestelmää mahdollisesti uudistetaan.

4 Yritysten hallinto ja sosiaalinen vastuu

4.1 Liike-elämän asema yhteiskunnassa nähdään nykyään toisin kuin ennen, ja maailmanlaajuistumisen vaikutukset aiheuttavat huolta, minkä vuoksi yritysten sosiaalisesta vastuusta on tullut yhä merkittävämpi kysymys. Ammattijärjestöt, kansalaisjärjestöt, joukkoviestimet, suuri yleisö sekä liike-elämän toimijat ovat tulleet yhä tietoisemmiksi ja kiinnostuneemmiksi yhtiöiden toiminnasta suhteessa moniin sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin kysymyksiin. Yhtiöitä vaaditaan yhä useammin vastuuseen kaikista vaikutuksista, joita toiminnalla voi olla ympäristöön tai yhteiskuntaan niin kansallisella kuin kansainvälisellä tasolla. Keskittyminen yritysten sosiaalisen vastuun moniin puoliin on johtanut siihen, että monia yritysten toimia koskevia sitovia sääntöjä tai suosituksia vaaditaan laadittaviksi.

4.2 Kaikki yhteiskunnat ovat riippuvaisia voittoa tuottavista ja kilpailukykyisistä yrityksistä, jotka luovat työpaikkoja, tarjoavat hyvinvointia ja auttavat pitämään yhteiskuntaa yllä. Tehtävä on ratkaisevan tärkeä, joten se on yksi keskeisimmistä liike-elämää koskevista vastuukysymyksistä. Liike-elämän kansainvälistymisestä ja maailmanlaajuistumisesta seuraa kuitenkin, että tarkastelun alaa on laajennettu uusilla kysymyksillä. Enää ei korosteta ainoastaan taloudellisia tuloksia vaan sitä, miten tulokset on saavutettu, eli keskitytään yhtiön toimintatapaan ja kannattavuuteen. Tietoisuus tästä heijastuu monien kansainvälisten yritysten toiminnassa, ja ne osallistuvat aktiivisesti yhteiskuntien ja yhteisöjen toimintaan panemalla täytäntöön yritysten sosiaalista vastuuta koskevaa politiikkaa ja ohjelmia. Lisäksi on tunnustettava, että voittoa tavoittelemattomat yritykset ja osuustoimintayritykset ovat merkittävät taloudelliselta ja yhteiskunnalliselta kannalta.

4.3 Yritysten sosiaalinen vastuu on ollut kansainvälisellä tasolla jo vuosia kansainvälisten organisaatioiden tärkeä työteema. Kansainvälinen työjärjestö (ILO) on asettanut keskeisillä työnormeilla tärkeitä standardeja, OECD on jatkanut tätä työtä monikansallisille yrityksille antamillaan toimintaohjeilla, ja Yhdistyneet Kansakunnat on puuttunut asiaan maailmanlaajuistumisen yhteydessä Kofi Annanin Global Compact -aloitteella. Viimeisimpänä muttei vähäisimpänä komissio on nostanut vihreällä kirjalla esiin kysymyksen, tarvitaanko yritysten sosiaalisen vastuun edistämiseksi myös eurooppalaisia puitteita.

4.4 ETA:n neuvoa-antava komitea on tyytyväinen komission vihreään kirjaan, joka on herättänyt kriittistä keskustelua yritysten sosiaalisen vastuun edistämisen uusista tavoista ja lisännyt ihmisten tietoisuutta aiheesta. Komission aloitetta olisi tarkasteltava suhteessa Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamaan strategiseen tavoitteeseen, jonka mukaan unionista on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin osaamistalous - talousalue, joka pystyy luomaan kestävää talouskasvua, enemmän ja laadukkaampia työpaikkoja sekä lujemman yhteenkuuluvuuden. ETA:n neuvoa-antava komitea toistaa EFTAn neuvoa-antavan komitean ehdotuksen, jonka mukaan myös ETA-yhteistyön EFTA-puoliskon eli 18 EFTA-valtion olisi asetettava itselleen sama strateginen tavoite.

4.5 Yritysten sosiaalista vastuuta tulee tarkastella pidemmän aikavälin kehityksenä ja strategisena investointina, joka yhdessä taloudellisen menestyksen kanssa tekee liikeyrityksestä kestävämmän. Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri Kofi Annan on sanonut: "Yritykset ovat vähitellen huomanneet, että markkinoiden maailmanlaajuistuttua myös yritysten sosiaalisen vastuun kysymysten ja käytännön on maailmanlaajuistuttava. Yritykset alkavat ymmärtää, että kun yritys tekee sen, mikä on oikein, se koituu itse asiassa lopulta liiketoiminnan parhaaksi."

4.6 Komissio esittää vihreässä kirjassaan kysymyksen yritysten sosiaalisen vastuun uusista eurooppalaisista puitteista. Yritykset ovat osa yhteiskunnallista kokonaisuutta ja toimivat yhteiskunnallisessa ympäristössä, jota leimaavat lait ja työehtosopimukset, joilla säännellään toimintaa työmarkkinoilla, sovitetaan osapuolten etuja ja suojellaan työntekijöitä. Ne ovat alan toimijoiden hyväksymät ja muodostavat eurooppalaiset puitteet, joille yritysten sosiaalinen vastuu rakentuu, mutteivät haittaa lainsäädännöllisiä puitteita (sosiaali- ja ympäristöpolitiikka).

4.7 Nykyiset sosiaaliset puitteet huomioon ottaen Euroopassa on ensisijaisesti luotava sellainen psykologinen ilmapiiri, jossa yritysten sosiaalisella vastuulla on selkeästi oma paikkansa. Unionin taso on sopiva foorumi kokemuksien vaihtoon yritysten sosiaalista vastuuta koskevista menestyksellisistä aloitteista ja yritysten valistamiseen sosiaalisen vastuun sisällyttämisestä yritysstrategioihin.

4.8 Toiminnan vapaaehtoisuus - myös neuvottelujen tulosten mukainen toiminta - on yksi yritysten sosiaalisen vastuun perusperiaatteista. Yksityiskohtaisten sitovien yleiseurooppalaisten puitteiden luominen ei olisi asianmukaista. Yhdenmukaistetuissa yksityiskohtaisissa sosiaalisen vastuun standardeissa piilee vaara, että yritykset ja etenkin pk-yritykset ja osuus- ja yhteisötalouden yritykset ahdetaan "pakkopaitaan". Yrityksillä tulee olla mahdollisuus kehittää mittatyönä alakohtaisia ja erityisen tehokkaita ratkaisuja, joissa otetaan kunkin yrityksen erityistilanne huomioon. Työmarkkinaosapuolten sopimat yleiset eurooppalaiset periaatteet voisivat osaltaan vaikuttaa siihen, että yrityksissä jo toteutettavat sosiaalista vastuuta koskevat toimet leviävät nykyistä laajemmalle. ETA:n neuvoa-antava komitea onkin erittäin tyytyväinen, jos työmarkkinaosapuolet syventävät yritysten sosiaalisen vastuun yksittäisiä näkökohtia esimerkiksi työterveyden ja -turvallisuuden tai yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. Yritysten sosiaalisen vastuun erityinen EU-ulottuvuus voitaisiin luoda yhteisten aloitteiden ja työmarkkinaosapuolten vapaaehtoisten sopimusten puitteissa. Komissio voisi edistää avoimuutta, yhdenmukaisuutta ja hyviä käytänteitä kyseisellä alalla tukemalla yritysten sosiaalisen vastuun tärkeimpien toimijoiden kumppanuutta.

4.9 ETA:n neuvoa antava komitea kiinnittää huomiota yleishyödyllisiä palveluja tarjoaville yrityksille asetettuihin erityisiin velvoitteisiin, jotka liittyvät sosiaaliseen ja ekologiseen vastuuseen sekä palvelujen suorittamiseen, esimerkkinä juomaveden toimittaminen tietyllä maantieteellisellä alueella.

4.10 Neuvoa-antava komitea korostaa, kuinka tärkeää on, että yritysten sosiaalisen vastuun lähestymistapa ja siihen liittyvään yritysten käyttäytymistä koskevaan Euroopan unionin lainsäädäntöön tai ohjelmiin omaksuttava lähestymistapa ovat yhdenmukaisia. Eurooppalaisia julkisia hankintoja koskevien direktiivien nykyinen tarkistaminen ja julkisten hankintojen sosiaalisia ja ekologisia näkökohtia käsittelevien komission tiedonantojen laatiminen on erittäin tärkeää yhdessä ympäristövastuuta koskevien ehdotusten kanssa. ETA:n neuvoa-antava komitea ehdottaa lisäksi, että julkista tukea koskevia säännöksiä tarkistettaisiin sosiaalisen ja ekologisen vastuun kehittymisen myötä.

5 Tiivistelmä johtopäätöksistä ja suosituksista

5.1 ETA:n neuvoa-antava komitea on tyytyväinen eurooppalaista hallintotapaa käsittelevään komission työhön ja kannattaa komission ehdottamaa viittä hyvän hallintotavan periaatetta, sillä ne sisältävät tekijöitä, jotka yhdistetään demokratian ja avoimuuden periaatteisiin. Neuvoa-antava komitea panee kuitenkin merkille, ettei valkoisessa kirjassa pohdita yhteiskuntien hallinnon tärkeimpiä ongelmia kuten siirtymistä hallitusjärjestelmästä sopimuksiin perustuvaan hallintotapaan. Neuvoa-antava komitea korostaa, että kaikki poliittisten menettelyiden ja päätöksentekojärjestelmien muutokset yhteisössä vaikuttavat Euroopan talousalueeseen, sillä ETA:n kannalta merkitykselliset yhteisön säädökset on sisällytettävä ETA-sopimukseen.

5.2 Laajempi osallistuminen ja lisääntynyt avoimuus muodostavat hyvän hallinnon kulmakiven. ETA:n neuvoa-antava komitea on näin ollen tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan unionin toimielinten työskentelytapojen avoimuutta on lisättävä. Komitea kehottaa lisäämään avoimuutta ja tukemaan valtiovallasta riippumattomien toimijoiden laajempaa osallistumista myös ETA-yhteistyöhön.

5.3 ETA:n neuvoa-antava komitea korostaa työmarkkinaosapuolten merkittävää asemaa ja vastuuta. Työmarkkinaosapuolten sosiaaliseen vuoropuheluun liittyvä tehtävä tarjoaa erinomaisen esimerkin hallintotavan periaatteesta unionin tasolla. Näin ollen sosiaalinen vuoropuhelu olisi tunnustettava merkittäväksi tekijäksi Euroopan tulevaisuutta muotoiltaessa.

5.4 Neuvoa-antava komitea kannattaa vankasti komission suunnitelmaa kuulla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita kaikissa päätöksenteon vaiheissa, ja komitea on tyytyväinen ehdotuksen kuulemista koskevien menettelysääntöjen hyväksymisestä. On kuitenkin kiireesti tehtävä ero "yhteiskunnallisen vuoropuhelun" ja "sosiaalisen vuoropuhelun" välille sekä vahvistettava edustavuuden arviointiperusteet yhteiskunnalliseen keskusteluun osallistuvien järjestöjen valitsemiseksi.

5.5 ETA:n neuvoa-antava komitea ottaa huomioon alueellisten ja paikallisten toimijoiden painoarvon kasvun Euroopan unionissa ja panee merkille, että ETA-sopimuksesta puuttuvat määräykset paikallisen ja alueellisen tason välisestä yhteistyöstä Euroopan talousalueella.

5.6 Neuvoa-antava komitea kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan yhteisön lainsäädäntöä on yksinkertaistettava, ja kehottaa ETA- ja EFTA-valtioita seuraamaan tarkasti Euroopan komission esimerkkiä ja yksinkertaistamaan kansalliset säännökset, joilla Euroopan unionin säännökset pannaan täytäntöön. ETA- ja EFTA-valtioiden olisi myös osallistuttava Euroopan unionin ehdottamaan täytäntöönpanotoimien valiokäytäntöä koskevien tietojen vaihtoon. Yksinkertaistamisen lisäksi ETA:n neuvoa-antava komitea kehottaa laatimaan vaikutustenarviointimekanismin sekä arvioimaan objektiivisesti vaihtoehtoisia lainsäädäntökeinoja. Neuvoa-antava komitea kehottaa ETA- ja EFTA-valtioita ottamaan huomioon sellaisen Euroopan unionissa tapahtuvan muun kuin lainsäädännöllisen kehityksen, joka vaikuttaa sisämarkkinoihin, jotta varmistetaan samansuuntainen kehitys sekä tasavertaiset kilpailuehdot koko Euroopan talousalueella.

5.7 ETA:n neuvoa-antava komitea korostaa, että ETA- ja EFTA-valtioiden on tärkeää turvata sekä jäsenyytensä uusissa ETA:n kannalta merkityksellisissä sääntelyvirastoissa että riittävä ja aktiivinen osallistuminen kaikkiin niille avoimiin komission komiteoihin. Neuvoa-antava komitea kehottaa Euroopan unionia varmistamaan, että ETA- ja EFTA-valtioiden näkemykset otetaan huomioon, kun komiteamenettelyn järjestelmää mahdollisesti uudistetaan.

5.8 ETA:n neuvoa-antava komitea on tyytyväinen yritysten sosiaalista vastuuta käsittelevään komission vihreään kirjaan, joka on herättänyt kriittistä keskustelua yritysten sosiaalisen vastuun edistämisen uusista tavoista ja lisännyt ihmisten tietoisuutta aiheesta. Vihreä kirja on merkittävä Lissabonin strategian täytäntöönpanon onnistumisen kannalta. Neuvoa-antavan komitean mielestä myös ETA-yhteistyöhön osallistuvien EFTA-valtioiden olisi omaksuttava samat Lissabonin strategian tavoitteet. Yritysten sosiaalista vastuuta tulee tarkastella pidemmän aikavälin vapaaehtoisena - tai neuvottelujen tulosten mukaisena - kehityksenä ja strategisena investointina, joka yhdessä taloudellisen menestyksen kanssa tekee liikeyrityksestä kestävämmän. Komissio voisi edistää avoimuutta, yhdenmukaisuutta ja hyviä käytänteitä kyseisellä alalla tukemalla yritysten sosiaalisen vastuun kysymyksiä käsittelevien tärkeimpien toimijoiden kumppanuutta.

(1) Noralv Veggeland, "The EU Deficit of Legitimacy and Democracy: The theoretical debate on conceptualisation", University College Research Report 81/2001.

(2) CES 357/2002 - Talous ja sosiaalikomitean lausunto komission valkoisesta kirjasta "Eurooppalainen hallintotapa" (KOM(2002) 428 lopullinen).

(3) EY:n perustamissopimuksen 137 ja 138 artikla.

(4) Euroopan lääkearviointivirasto (Lontoo) tekee teknisiä arvioita ennen komission päätöstä sovelluksista, jotka aiotaan hyväksyä uusiksi lääkeaineiksi.