Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kehitykseen (AKT-EU 2751/99/lop.)



Virallinen lehti nro 271 , 24/09/1999 s. 0067 - 0069



PÄÄTÖSLAUSELMA(1) Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kehitykseen Yhteinen edustajakokous, joka - kokoontui Strasbourgissa (Ranska) 29. maaliskuuta - 1. huhtikuuta 1999, - ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 30. kesäkuuta 1998 hyväksymät suuntaviivat uuden AKT-EU-sopimuksen neuvotteluille, - ottaa huomioon AKT-valtioiden 30. syyskuuta 1998 hyväksymät neuvotteluvaltuudet, - ottaa huomioon uutta kumppanuussopimusta koskevien neuvottelujen tähänastiset tulokset ja erityisesti Dakarissa 8. ja 9. helmikuuta 1999 pidetyn AKT-EU-ministerikokouksen päätelmät, - ottaa huomioon 17. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) No 1658/98 kehitysmaita koskevilla aloilla toteutettavien toimien yhdessä eurooppalaisten valtioista riippumattomien kehitysyhteistyöjärjestöjen (NGO) kanssa suoritettavasta rahoituksesta, - ottaa huomioon 17. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) No 1659/98 hajautetusta yhteistyöstä, - ottaa huomioon 22. joulukuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) No 2836/98 sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön, - ottaa huomioon mietinnön komission tiedonannosta, joka koskee suuntaviivoja uusien yhteistyösopimusten neuvottelemiseksi Afrikan, Karibianmeren ja Tyynenmeren maiden (AKT) kanssa (Rocardin mietintö), - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille (KOM(98)0667) Euroopan yhteisön strategiasta yksityissektorin kehittämiseksi AKT-maissa, - ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon EU:n ja AKT-valtioiden suhteita koskevasta vihreästä kirjasta, A. ottaa huomioon kansalaisyhteiskunnan osallistumiselle annettavan tuen merkityksen erityisesti seuraavan Lomén sopimuksen kannalta, B. katsoo, että kansalaisyhteiskunnan osallistuminen keskusteluun poliittisista suuntaviivoista ja kehitysyhteistyöhankkeisiin on välttämätöntä kaikkien maiden vakauden ja hyvinvoinnin kannalta ja on takeena hankkeiden onnistumiselle ja kestävyydelle, C. katsoo, että kansalaisyhteiskunnassa tietyt ihmiset muodostavat yksityisiä voittoa tavoittelemattomia järjestöjä, kansalaisjärjestöjä, säätiöitä, yhdistyksiä tai ammattiliittoja, jotka määrittelevät itsensä periaatteidensa tai tavoitteidensa mukaisesti, jotka voivat olla luonteeltaan yhteiskunnallis-taloudellisia, yleishyödyllisiä tai yhteisöllisiä, D. katsoo, että hajautetussa kehitysyhteistyössä paikallisviranomaisilla ja kansalaisjärjestöillä on tärkeä rooli, E. katsoo, että työmarkkinajärjestöjen edustajilla on merkittävä asema, F. katsoo, että kansalaisyhteiskunta saa voimansa viestinnästä, yhteistoiminnasta ja kyvystään verkostoitua ja että kansalaisyhteiskunnan välttämättömänä edellytyksenä on demokratian ja oikeusvaltion toteuttaminen, erityisesti ilmaisunvapauden ja yhdistymisvapauden osalta, G. katsoo, että kehityspolitiikan tavoitteiden toteuttamisen kannalta on erityisen tärkeää kehittää rakenteita, joiden avulla eri osapuolet, kuten paikallisviranomaiset, yhdistykset, kansalaisjärjestöt, siirtolaisten yhdistykset, yksityiset työnantajat sekä yritykset, koulutuslaitokset tai hallituksesta riippumattomat kehitysjärjestöt saavat mahdollisuuden osallistua siihen tehokkaasti, H. katsoo, että naisilla on merkittävä rooli kehityksessä ja kansalaisyhteiskunnan etujen ajamisessa, I. katsoo, että kansalaisyhteiskuntaa on edistettävä suurissa kaupungeissa, joissa on laajamittaisia huume- ja syrjäytymisongelmia, J. katsoo, että kansalaisyhteiskunta voi olla keskeinen tekijä työelämän ja koulutusjärjestelmän kehittämisessä ja kulttuuri-identiteetin ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden vahvistamisessa, K. katsoo, että tarvitaan koordinoitua strategiaa, joka sovitetaan AKT-valtioiden yhteiskuntien ja kulttuurien mukaisesti niin, että useammat ihmiset hyötyvät taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten voimavarojen jakamisesta, L. kiinnittää huomiota katastrofien ennaltaehkäisyyn ja niihin valmistautumiseen kuten Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen vuosikymmenen aikana on korostettu, M. katsoo, että vuoden 1975 ensimmäisen Lomén sopimuksen jälkeen luonnonkatastrofien ja ihmisten aiheuttamien tuhojen määrä on kasvanut valtavasti ja katastrofeista kärsivien ihmisten lukumäärä on kasvanut yli viisinkertaiseksi, N. muistuttaa, että neljännen Lomén sopimuksen tavoitteissa ja prioriteeteissa ei ole minkäänlaista erityismainintaa katastrofien ennaltaehkäisystä tai niihin valmistautumisesta, 1. korostaa, että kehityksen tulee perustua kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen päätöksentekoon ja käytännön yhteistyöhön; 2. tukee päätöstä, jolla uudesta AKT-EU-kumppanuussopimuksesta käytävissä neuvotteluissa asetetaan etusijalle AKT:n ja EU:n kumppanuuden poliittinen ulottuvuus, jonka keskeisenä osana on ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja demokratian, oikeusvaltion ja moitteettoman julkisen hallinnon periaatteiden noudattaminen; 3. kehottaa AKT-EU-neuvostoa ja komissiota tukemaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja sosiaalisella tai taloudellisella alalla toimivia järjestöjä edistämällä yhteiskunnan ja talouselämän instituutioita, lehdistönvapautta ja tiedotusvälineiden riippumattomuutta; 4. ottaa myönteisesti vastaan Euroopan unionin toiminnan hajautetun kehitysyhteistyön alalla ja korostaa, että hajautettu kehitysyhteistyö olisi asetettava etusijalle tulevan AKT-EU-sopimuksen keskeisenä periaatteena; 5. katsoo, että valtion, hajautetun julkisen hallinnon, yksityisen sektorin ja kaikkien muiden yhteiskunnan ja kansalaisyhteiskunnan osien erityinen ja samanaikaisesti toisiaan täydentävä rooli on välttämätön kehitykselle ja vakaan ja poliittisesti demokraattisen yhteiskunnan luomiselle; 6. tervehtii tyytyväisyydellä ja tukee Euroopan talous ja sosiaalikomitean työtä AKT-valtioiden ja EU-maiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen välisen vuoropuhelun järjestämisessä; 7. pyytää, että paikallisviranomaisille ja kansalaisjärjestöille annetaan tulevassa Lomén sopimuksessa niille kuuluva asema kansalaisyhteiskunnan keskeisinä toimijoina hajautetun kehitysyhteistyön toteuttamisessa; 8. toivoo, että perustetaan riippumaton välityselin, jonka tehtävänä olisi antaa kuulemis- ja valitusmahdollisuus kaikille vaikeuksiin joutuneille Lomén sopimuksen mukaisiin kehityshankkeisiin osallistuneille tahoille tai jos hankkeessa mukana ollut kokee kärsineensä ohjelmien toteuttamisesta aiheutunutta vääryyttä; 9. pitää välttämättömänä, että kansallisen, paikallisen tai alueellisen tason taloudelliset, sosiaaliset ja kansalaisyhteiskunnan toimijat järjestäytyvät ja pyytää AKT-valtioiden hallituksia luomaan olosuhteet yksityisten aloitteiden tukemiseksi ja eri alojen yhdistysten perustamisen helpottamiseksi; 10. katsoo, että komission ja EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden hallitusten pitää tehdä kaikkensa helpottaakseen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden välisiä suoria yhteyksiä pohjoisessa ja etelässä; 11. panee merkille, että AKT-valtioiden yhdistykset ja kansalaisjärjestöt tarvitsevat erityistä tukea luodakseen keskinäisiä yhteyksiä ja kehittääkseen erilaisia suoran yhteistyön muotoja; 12. kehottaa AKT-valtioiden hallituksia luomaan demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti edellytyksiä kansalaisten osallistumiselle yhteiskunnalliseen toimintaan, jotta kansalaiset voivat puolustaa omia etujaan ja osallistua yleiseen päätöksentekoon ja julkisten varojen hallintaan, sekä erityisesti helpottamaan ja edistämään naisten yhtäläistä osallistumista yhteiskunnalliseen toimintaan; 13. muistuttaa siitä, että kaikille yhteiskunnan osille ja erityisesti kansalaisyhteiskunnan edustajille on taattava pääsy vapaisiin ja riippumattomiin tiedotusvälineisiin; 14. katsoo, että kaupunkien kehittämisessä on asetettava etusijalle ruohonjuuritason taloudellinen toiminta, koulutuksen tukeminen ja tuotteiden markkinointi; 15. muistuttaa oikeudenmukaisen kaupan merkityksestä, sillä se on aitoa kansalaisten välistä pohjoinen-etelä-yhteistyötä, kehottaa ryhtymään toimenpiteisiin oikeudenmukaisen kaupan sisällyttämiseksi seuraavan Lomén sopimuksen tavoitteisiin ja pyytää komissiota toteuttamaan oikeudenmukaista kauppaa tukevaa politiikkaa Euroopan parlamentin hyväksymien suositusten pohjalta; 16. korostaa, että AKT-valtioiden on keskityttävä kehittämään inhimillisiä voimavaroja, jotka ovat perusta hallitusten, työmarkkinajärjestöjen ja muiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjen välisen vuoropuhelun edistämiselle ja kiinnittää huomiota siihen, että kaikille pojille ja tytöille on mahdollistettava peruskoulutus ja että on järjestettävä aikuisten lukutaitokampanjoita ja vahvistettava koulutusohjelmia, erityisesti kansalaistaitojen osalta; 17. kehottaa kaikkia Lomén sopimuksen uusimisesta käytäviin neuvotteluihin osallistuvia tunnustamaan, että katastrofien ennaltaehkäisy ja niihin valmistautuminen on keskeinen osa kestävää kehitystä; 18. kehottaa lisäämään uuteen Lomén sopimukseen määräykset katastrofien ennaltaehkäisystä ja niihin valmistautumisesta ja ottamaan niihin mukaan kaikkein riskialttiimmilla AKT-valtioiden alueilla toimivien kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen edustajia; 19. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle ja komissiolle. (1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 1. huhtikuuta 1999 Strasbourgissa (Ranska).