Päätöslauselma suorien ulkomaisten sijoitusten vaikutuksista Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa



Virallinen lehti nro 058 , 01/03/2008 s. 0026 - 0028



Päätöslauselma [1] vaaleista ja vaalimenettelyistä AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka - kokoontui Kigalissa (Ruanda) 19.– 22. marraskuuta 2007, - ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan, - ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen, Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun [2] ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 tarkistetun [3] kumppanuussopimuksen, jäljempänä "Cotonoun sopimuksen", ja erityisesti sen 8 artiklan, 17 artiklan 2 kohdan sekä 20, 31, 33, 96 ja 97 artiklan, - korostaa, että "rauhan, turvallisuuden ja vakauden, ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteen kunnioittamisen sekä hyvän hallintotavan takaava poliittinen toimintaympäristö on olennainen osa pitkän aikavälin kehitystä" (Cotonoun sopimuksen johdanto), - korostaa, että AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen 9 artiklan mukaan "kaikkien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien sekä myös sosiaalisten perusoikeuksien kunnioittaminen, oikeusvaltiolle perustuva demokratia sekä avoin ja vastuullinen hallintotapa ovat olennainen osa kestävää kehitystä", - korostaa, että AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen 11 artiklan mukaan "osapuolet jatkavat osana kumppanuutta aktiivista, kattavaa ja kokonaisvaltaista politiikkaa rauhan rakentamiseksi sekä selkkausten ehkäisemiseksi ja ratkaisemiseksi", että tämä politiikka perustuu itsehallinnan periaatteelle ja että siinä keskitytään erityisesti alueiden toimintaedellytysten kehittämiseen, - ottaa huomioon Haagissa 25. marraskuuta 2004 pitämässään 8. täysistunnossa hyväksymänsä päätöslauselman AKT:n ja EU:n poliittisesta vuoropuhelusta (Cotonoun sopimuksen 8 artikla), - ottaa huomioon Bamakossa 21. huhtikuuta 2005 pitämässään 9. täysistunnossa hyväksymänsä päätöslauselman konfliktin jälkeisestä jälleenrakentamisesta AKT-maissa, - ottaa huomioon Edinburghissa 24. marraskuuta 2005 pitämässään 10. täysistunnossa hyväksymänsä päätöslauselman kansallisten parlamenttien roolista Cotonoun kumppanuussopimuksen täytäntöönpanossa, - ottaa huomioon Wienissä 22. kesäkuuta 2006 pitämässään 11. täysistunnossa hyväksymänsä päätöslauselman alueellisen yhdentymisen merkityksestä rauhan ja turvallisuuden edistämisessä, - ottaa huomioon päätöslauselman AKT:n ja EU:n yhteistyöstä ja niiden osallistumisesta vaaliprosesseihin AKT-maissa sekä yhteisen edustajakokouksen roolista (AKT-EU 2748/99/fin.), - ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille vaaliavusta ja vaalitarkkailutoiminnasta (KOM(2000)0191), - ottaa huomioon Euroopan parlamentin 25. huhtikuuta 2002 antaman päätöslauselman komission tiedonannosta neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin tehtävästä ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen edistämisessä kolmansissa maissa [4], - ottaa huomioon Euroopan parlamentin 15. maaliskuuta 2001 antaman päätöslauselman Euroopan unionin vaaliapua ja vaalitarkkailutoimintaa koskevasta komission tiedonannosta [5], - ottaa huomioon Euroopan parlamentin 31. maaliskuuta 2004 antaman päätöslauselman kehityspolitiikan hallinnoinnista EU:ssa [6] sekä 6. huhtikuuta 2006 antaman päätöslauselman kehitysavun tehokkuudesta ja korruptiosta kehitysmaissa [7], - ottaa huomioon 24. lokakuuta 2005 annetun julkilausuman kansainvälisen vaalitarkkailun periaatteista ja kansainvälisten vaalitarkkailijoiden menettelysäännöistä, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi 16. toukokuuta 2007, - ottaa huomioon YK:n peruskirjan, Afrikan unionin perustamisasiakirjan, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja kaikki asiaan kuuluvat kansainväliset ja alueelliset oikeudelliset asiakirjat, - ottaa huomioon uuden kumppanuuden Afrikan kehittämiseksi (NEPAD), jossa on otettu käyttöön menetelmä Afrikan hallitusten toimien arvioimiseksi kaikilla aloilla Afrikan valtioiden vertaisarviointijärjestelmän (APRM) avulla, - ottaa huomioon YK:n asiakirjat ja muut oikeudelliset asiakirjat, joissa vaaditaan kiireesti kestäviä ja tarkkaan harkittuja mekanismeja, joilla parannetaan osallistumismahdollisuuksia, jotta voidaan korjata historian, perinteiden tai tapojen myötä syntyneet epäkohdat, joiden vuoksi naiset eivät pääse osallistumaan yhteiskuntaelämään, - ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 21 artiklan 3 kohdan sekä ETYJ:n sitoumukset, joista sovittiin Kööpenhaminassa vuonna 1990, - ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, joka julistettiin Nizzassa 7. joulukuuta 2000, - ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta, - ottaa huomioon kaikki Euroopan unionin ja kolmansien maiden väliset sopimukset, - ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU 100.123/07/fin.), A. katsoo, että demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen kehittäminen ja vahvistaminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ovat yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) kokonaisvaltainen tavoite ja että niiden täytyy olla erottamaton osa Euroopan unionin ulkopolitiikkaa, B. katsoo, että ponnistelut ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja demokratian edistämiseksi Euroopan unionin ulkopolitiikan keskeisinä tavoitteina epäonnistuvat, jos tällaisille perusperiaatteille ei anneta riittävää etusijaa suhteessa turvallisuuteen liittyviin, taloudellisiin ja poliittisiin etuihin, C. katsoo, että köyhyyden vähentäminen, joka on EU:n kehityspolitiikan päätavoite, edellyttää todellista osallistuvaa demokratiaa ja vastuullisia hallituksia, jotka eivät ole korruptoituneita, D. katsoo, että koska yhteinen edustajakokous edustaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansalaisia, se on keskeinen osa AKT:n ja EU:n suhteita ja voi syventää omalta osaltaan merkittävästi AKT:n ja EU:n välisen tulevan yhteistyön poliittista ulottuvuutta, E. panee merkille, että Cotonoun sopimus antaa AKT:n ja EU:n yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle valtuudet edistää demokraattisia prosesseja vuoropuhelun ja kuulemisten avulla, F. katsoo, että AKT:n ja EU:n yhteinen edustajakokous on ainutlaatuinen AKT-maiden ja EU:n parlamentin jäsenten välinen keskustelufoorumi, jossa käsitellään myös ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevia kysymyksiä, G. katsoo, että politiikan näkökulmasta demokratia on paljon enemmän kuin pelkkää säännöllistä äänestämistä ja että se käsittää koko prosessin, jossa kansalaiset osallistuvat päätösten tekemiseen, H. katsoo, että kansalaisten oikeus osallistua julkisten asioiden hoitamiseen voidaan saavuttaa ottamalla käyttöön laajempi valikoima demokraattisia poliittisia mekanismeja, I. ottaa huomioon tarpeen vahvistaa kehitysmaiden parlamenttien toimintavalmiuksia, jotta ne voisivat valvoa tehokkaasti toimeenpano- ja budjettivallan käyttäjiä, J. tunnustaa, että valtioista riippumattomien toimijoiden ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on välttämätöntä demokratian toimimiselle, ja panee merkille tehtävän, jota kirkot sekä uskonnolliset yhteisöt ja järjestöt, perinteiset yhteisönjohtajat sekä kansallisten kansalaisjärjestöjen ja foorumien muodossa toimiva kansalaisyhteiskunta voivat hoitaa rauhan edistämiseksi ja sovinnon aikaan saamiseksi järjestämällä tilaisuuksia keskustella ja ratkaista erimielisyyksiä, K. katsoo, että tiedotusvälineiden vapaus on yksi demokraattisten vaalien keskeisimmistä tekijöistä, koska kansalaisilla täytyy olla oikeus saada tietoa erilaisista poliittisista näkemyksistä, ja ettei myöskään tiedotusvälineiden käyttömahdollisuuksia pitäisi rajoittaa, L. ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa todetaan, että kaikilla kansalaisilla on oltava oikeus osallistua vapaasti valittujen edustajien määräaikaisiin ja todellisiin vaaleihin, joissa kaikilla on yleinen ja yhtäläinen äänioikeus ja joissa äänestys on salainen, ja tämä on olennainen osa demokratian ja oikeusvaltion periaatteita, joihin Euroopan unioni ja AKT-maat ovat sitoutuneet monissa oikeudellisesti velvoittavissa asiakirjoissaan, M. katsoo, että Euroopan unionilla on oltava avainasema ihmisoikeuksien ja demokratisoitumisen tukemisessa AKT-maissa ja että sen on edistettävä ulkoisella toiminnallaan näitä oikeuksia sekä vastattava nopeasti ja tehokkaasti, kun ihmisoikeuksia loukataan vakavalla ja jatkuvalla tavalla, N. katsoo, että naisten ja miesten välinen tasa-arvo sekä naisten osallistuminen päätöksentekoprosessiin — joko lakien säätämiseen tai niiden täytäntöönpanoon — ovat keskeinen osa hyvää hallintoa, O. katsoo, että ihmisoikeuksien, ei ainoastaan kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien vaan myös taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien, yleismaailmallisuus, yksilöllisyys ja jakamattomuus on säilytettävä ja että niitä on edistettävä, P. katsoo, että politiikan moniarvoisuus, sananvapaus, yhtäläiset mahdollisuudet seurata tiedotusvälineitä kampanjan aikana, salaiset äänestykset sekä ehdokkaiden perusoikeuksien kunnioittaminen ovat keskeinen osa demokraattisia, vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja, Q. katsoo, että vaaliprosessi on ratkaisevassa asemassa määritettäessä, kuinka hyvin politiikan moniarvoisuuden periaatteita kunnioitetaan, minkä vuoksi valtioiden on järjestettävä vaalit kansainvälisesti ja alueellisesti tunnustettujen sääntöjen mukaisella tavalla, R. katsoo, että vaalitarkkailu ja -apu ovat olennaisia tekijöitä EU:n globaalissa strategiassa ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi, demokratian ja oikeusvaltion vahvistamiseksi sekä kehityksen edistämiseksi EU:n suhteissa kehitysmaihin, S. katsoo, että vaalien tukemisen muodossa tapahtuvan demokratian edistämisen on perustuttava kyseisen maan poliittisen ympäristön aikaisempaan seurantaan ja että vaalitarkkailun on oltava osa jatkuvaa seurantaprosessia ja demokratisoinnin tukemista, T. katsoo, että vaalitarkkailu on hyvin tärkeää vaalimenettelyn legitiimiyden lisäämisen, vaaleja kohtaan tunnetun yleisen luottamuksen vahvistamisen, vaalipetosten välttämisen, ihmisoikeuksien entistä tehokkaamman suojelemisen sekä konfliktien ratkaisuun osallistumisen kannalta, U. katsoo, että kokoonpanoltaan tasaväkiset AKT:n ja EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnat voivat myös auttaa merkittävällä tavalla helpottamaan kriittisiä tilanteita kyseisissä maissa, V. katsoo, että koska Euroopan parlamentti on demokraattisesti legitiimi ja sillä on vaaliprosesseja koskevaa erityisasiantuntemusta, sen on toimittava merkittävässä tehtävässä EU:n vaalitarkkailussa ja lisättävä siten tällaisten poliittisten tehtävien saamaa julkisuutta, W. on hyvin huolissaan siitä, että monet epävakaat AKT-maat, jotka ovat siirtymässä konfliktivaiheesta kohti demokratiaa ja joiden toimielimillä on rajalliset valmiudet järjestää vapaat, oikeudenmukaiset ja turvalliset vaalit, ovat vaarassa ajautua takaisin konfliktitilanteeseen, elleivät ne saa tukea vaalirauhanturvaajilta, jotka suojaavat vaaleja ja vaaliprosesseja, X. on myös huolissaan siitä, että aseistettujen turvallisuusjoukkojen läsnäolo äänestyspaikoilla, pienaseiden ja kevytaseiden leviäminen sekä se, että monilla AKT-maiden kansalaisilla on aseita, on lisännyt uhkailua, häirintää ja väkivaltaa vaalien aikana, mikä vaikeuttaa monien ihmisten äänestämistä, Y. katsoo, ettei AKT:n ja EU:n väliseen päätöksentekoon osallistu riittävästi naisia demokraattisen prosessin osapuolina ja että tämän epätasapainon korjaamiseksi on toteutettava erityisiä toimenpiteitä, Z. on tietoinen siitä, että joissakin AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa, kuten muun muassa Ruandassa, Ruotsissa, Etelä-Afrikassa ja Ugandassa, kansallisten parlamenttien jäsenistä on 30 prosenttia naisia ja että tämä on onnistunut vakiinnuttamalla naisten osallistumista lisääviä toimenpiteitä, AA. on vakuuttunut siitä, että ehdokkaille, äänestäjille ja vaalityöntekijöille järjestettävä kansalaisvalistus, koulutus ja yleinen tiedotus on ehdottomasti vakiinnutettava, AB. katsoo, että kansallisten hallitusten on myönnettävä poliittisille puolueille julkista rahoitusta, jotta voidaan varmistaa, etteivät ulkoiset tekijät pääse vaikuttamaan näihin puolueisiin, ja jotta voidaan estää puolueiden riippuvuus ulkoisista lähteistä, jotka voisivat ajaa niiden kautta omia etujaan kyseisessä maassa, AC. panee merkille, että vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien ja vaaliprosessien edistämisen kannalta on olennaista kehittää ja tukea institutionaalisia rakenteita demokratian, hyvän hallinnon, rauhan ja turvallisuuden, vastuullisuuden ja ihmisoikeuksien edistämiseksi, AD. panee merkille, että monissa AKT-maissa oppositiopuolueita estetään eri tavoin hankkimasta uusia kannattajia sekä käyttämästä kokoontumis- ja yhdistymisvapauttaan, sananvapauttaan ja muita oikeuksiaan, Demokratian periaatteet ja käytäntö 1. kehottaa kaikkia valtioita tunnustamaan salaisten ja yleisten vaalien olevan olennainen osa demokratian turvaamista sekä ymmärtämään, että vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit sekä legitiimit kansalliset toimielimet ovat edellytys demokratialle; 2. korostaa, että demokratian yleismaailmalliset periaatteet ja säännöt on kirjattu kansainvälisiin ja alueellisiin oikeudellisiin asiakirjoihin ja että valtioiden on käytettävä niitä ohjaavana periaatteenaan ja mukauduttava niihin luodessaan demokraattisia toimielimiä ja rakenteita; 3. kehottaa istuvia hallituksia turvaamaan poliittisten puolueiden ja ryhmien välisen tasapuolisen kilpailun, jotta vaalit vastaisivat kansainvälisiä sääntöjä; korostaa, ettei vaalijärjestelmään pidä tehdä viime hetken muutoksia, esimerkiksi prosessia ei pidä muuttaa eikä äänestäjiä poistaa luettelosta; 4. kehottaa valtioita käyttämään poliittista järjestelmää — olipa se sitten ääntenenemmistö tai määräenemmistö, suhteellinen edustus tai sekaedustus — joka vastaa niiden historiallista ja kulttuurista ympäristöä ja jossa noudatetaan perusperiaatteita, jotka koskevat kaikkien kansalaisten osallistumista demokraattiseen hallintoon; 5. kehottaa valtioita käyttämään vaalivalvontamallia, joka perustuu riippumattomaan malliin, jossa huomioidaan kyseisen valtion historiallinen ja kulttuurinen kehitys ja jolla voidaan turvata vapaat ja oikeudenmukaiset vaalit; korostaa, että tämä vaalivalvontaelin ei saa suosia hallitusta ja että sen virkamiesten on oltava riippumattomia ja puolueettomia; 6. korostaa, että toisaalta toimenpiteet äänestysoikeuden vilpillisen käyttämisen ja vaalipetosten estämiseksi ja toisaalta yksinkertaisimman, selkeimmän ja vaivattomimman menettelyn toteuttaminen kohtuullisen hallinnollisen työn perusteella siten, että varmistetaan vaaliluettelon kaikkien äänioikeutettujen ottaminen mukaan, ovat keskeisiä toimia kaikissa vaalien valmisteluprosesseissa; 7. korostaa, että toisaalta toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kansalaiset eivät koe esteitä tai sortoa ääniä antaessaan, ja toisaalta vaatimus sen varmistamisesta, että ääntenlaskua ei ohjailla millään lailla ja että tuloksen vahvistamisprosessi on kaikissa vaiheissa avoin ja seurattavissa julkisesti, ovat keskeisiä tekijöitä vaaliprosessissa; 8. korostaa, että julkisten viranomaisten tai kolmansien osapuolten toteuttamista toimista, joilla pyritään tietoisesti vaikuttamaan vaalien valmisteluun, toteuttamiseen tai seurauksiin tai väärentämään vaalien tuloksia, on määrättävä asianmukaisia rikosoikeudellisia rangaistuksia; 9. kehottaa kaikkia valtioita vahvistamaan entisestään naisten asemaa politiikassa paitsi äänestäjinä myös ehdokkaina ottamalla käyttöön vapaaehtoiset tai perustuslailliset sukupuolikiintiöt ja kannustamalla naisia asettumaan ehdolle; 10. kehottaa hallituksia ottamaan käyttöön oikeudellisen järjestelmän, joka mahdollistaa riippumattomien, vapaiden ja tasapainoisten tiedotusvälineiden toiminnan varmistamalla, ettei valtiolla ole monopolia tai määräävää asemaa ja tukemalla monenlaisia yksityisiä tiedotusvälineitä, jotka eivät ole yhden ryhmän tai henkilön hallinnassa; 11. kehottaa poliittisia päättäjiä tarjoamaan puolueetonta tietoa vaaleista, esimerkiksi rekisteröintimenettelystä, vaalijärjestelmästä, äänestyspaikkojen aukioloajoista ja kilpailevista puolueista tai ehdokkaista, välittämällä sitä joukkotiedotusvälineiden avulla, erityisesti television ja ennen kaikkea radion välityksellä, sillä jopa lukutaidottomat henkilöt ja syrjäisten seutujen asukkaat voivat kuunnella radiota; katsoo, että on myös tärkeää, että tämä tieto välitetään paikallisilla ja alueellisilla kielillä; 12. kehottaa kaikkia hallituksia tunnustamaan kansainväliset ihmisoikeusmääräykset, mukaan luettuna ne, jotka koskevat sananvapautta sekä kokoontumis- ja yhdistymisvapautta, ja antamaan oppositiolle oikeuden osallistua merkittävällä tavalla vaaliprosesseihin; 13. kehottaa kaikkia valtioita varmistamaan, että kaikki kansalaiset (erityisesti ne ryhmät, jotka ovat perinteisesti syrjäytyneitä tai kuuluvat vähemmistöön) ovat yhtäläisesti edustettuina ja poliittisesti tasa-arvoisia, sekä järjestämään kaikille vaaleihin liittyvää, kattavaa valistusta; 14. vaatii poliittisen kilpailun vaalimiseksi kaikkia valtioita turvaamaan opposition tehokkaan osallistumisen ottamalla käyttöön mekanismeja, jotka tarjoavat niille vapauden toimia ja tuoda esiin vaihtoehtoista politiikkaansa; Demokratia ja hyvä hallinto 15. kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita kehittämään demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevien arvojen, periaatteiden ja määräysten pohjalta kansallista politiikkaa, jolla pyritään luomaan oikeusvaltio, varmistamaan vaaliprosessien avoimuus, tehostamaan oikeuslaitosta ja turvallisuuspalveluja sekä torjumaan vaalien aikana ilmenevää syrjintää ja väkivaltaa; 16. kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita ottamaan sukupuolten välisen tasa-arvon huomioon kaikessa kansallisessa politiikassa hyväksymällä säädöksiä, joilla vakiinnutetaan naisten osallistumista edistäviä käytäntöjä (kiintiöitä), sekä varmistamaan, että tällaisilla naisten osallistumista edistävillä mekanismeilla onnistutaan nostamaan naisten osuus päätöksentekijöistä vähintään 30 prosenttiin; 17. kehottaa valtioita varmistamaan, että poliittisista puolueista annetussa lainsäädännössä säädetään, että puolueiden on otettava vaaliluetteloihinsa yhtäläisesti mukaan naisia, ja että tällä edistetään puolueiden sisäistä demokratiaa säätämällä selvistä vaatimuksista; kehottaa valtioita myös varmistamaan, että rajatut materiaaliset resurssit omaavat naiset saavat erityistä tukea vaalikampanjoihinsa, jotta he voivat kilpailla tasavertaisesti heitä yleisesti paremmassa asemassa olevia miesehdokkaita vastaan; 18. kehottaa valtioita perustamaan vaalielimen, joka on perustuslain mukaan riippumaton, joka ei toimi minkään viranomaisen suorassa alaisuudessa tai valvonnassa ja joka vastaa muun muassa vaalien järjestämisestä, toimeenpanosta ja valvonnasta, vaalialueiden rajaamisesta, äänestysluettelon laatimisesta, ylläpitämisestä, tarkistamisesta ja päivittämisestä, ennen äänestystä ja sen aikana esitettyjen, vaaleja koskevien valitusten käsittelemisestä ja ratkaisemisesta sekä vaaleja koskevien, äänestäjille suunnattujen valistusohjelmien laatimisesta ja toteuttamisesta; 19. kehottaa AKT-maita asettamaan kovia rangaistuksia kampanjavarojen väärinkäytöstä, vaalilupausten epäoikeudenmukaisesta käytöstä ja lahjoista, joiden tarkoituksena on vaikuttaa vaaleihin, sekä äänten ostamisesta, vastapuolen ehdokasta äänestävien henkilöiden uhkailemisesta väkivallalla ja vaalipetoksista; 20. kehottaa AKT-maita ottamaan käyttöön kaikkien poliittisten puolueiden rahoittamista koskevan kansallisen järjestelmän, joka perustuu puolueen suhteelliseen edustukseen maan parlamentissa, kuten tehdään jo Etelä-Afrikassa, Namibiassa ja Seychelleillä, ja kehottaa lisäksi AKT-maita kieltämään poliittisten puolueiden ulkoisen rahoituksen; Vaalikierron merkitys 21. korostaa, ettei vaaleja voida pitää onnistuneina, ellei vaaliprosessin kaikkiin kolmeen vaiheeseen — äänestystä edeltävään vaiheeseen, itse äänestykseen ja äänestyksen jälkeiseen vaiheeseen — kiinnitetä riittävästi huomiota, sillä jokainen vaihe on omalla tavallaan ratkaisevan tärkeä ja niistä jokaisen merkitys on tunnustettava; 22. kehottaa kaikkia valtioita käynnistämään kunnolla vaalien valmistelun perustamalla vaalivalvontaelimen, joka vaalii sananvapautta sekä puolueiden oikeutta toimia ja hankkia uusia kannattajia; 23. kehottaa rekisteröimään kaikki äänestäjät tavalla, joka on avoin, joka osallistaa kaikki kansalaiset ja joka mahdollistaa äänestäjien laajamittaisen valistamisen, ja kehottaa laatimaan äänestysluettelot valmiiksi hyvissä ajoin, jotta kaikki kansalaiset tietävät, että heidät on rekisteröity, ja jotta ehdokkailla on riittävästi aikaa käydä vaalitaistelua, ennen kuin kansalaiset antavat äänensä; 24. kehottaa vaalivalvontaelimiä tekemään kaikkensa varmistaakseen, että äänestys tapahtuu oikeudenmukaisella ja turvallisella tavalla, että kaikilla on mahdollisuus päästä äänestyspaikkaan ja että äänet lasketaan ja vaalien tulos julkaistaan avoimella tavalla; 25. kehottaa ehdokkaita ja puolueita tekemään kaikkensa estääkseen väkivallan ja uhkailun vaalien aikana; 26. korostaa, että vaalitarkkailijoiden on noudatettava kansainvälisten vaalitarkkailijoiden menettelysääntöjä (jotka allekirjoitettiin YK:ssa lokakuussa 2005) ja että vaalitarkkailijat kutsuneiden valtioiden on harkittava vakavasti vaalitarkkailijoiden suosituksia; 27. kehottaa kaikkia valtioita antamaan sääntöjä, joilla vaalimenettelystä tehdään mahdollisimman avoin, ja edistämään ja tukemaan sellaisten oman maansa puolueettomien, kansalaisjärjestöjä edustavien vaalitarkkailijoiden osallistamista, jotka on valtuutettu erityisen valtuutusmenettelyn avulla, jotka pääsevät kaikille äänestyspaikoille, jotka ovat paikalla koko äänestyksen ajan äänestyspaikkojen avaamisesta ääntenlaskuun asti ja jotka antavat poliittisesti riippumattoman arvion menettelystä; 28. kehottaa AKT-maita myös antamaan puolueiden valtuutetuille edustajille vapaan pääsyn äänestyspaikoille niiden avaamisesta niiden sulkemiseen ja ääntenlaskuun asti, mutta korostaa, että tällaisten edustajien on toimittava täysin puolueettomasti, eivätkä he saa kampanjoida puolueidensa puolesta; tukee näkemystä siitä, että kilpailevien poliittisten voimien kriittinen tarkkailu vähentää merkittävästi riskiä väärinkäytöksiin ja petoksiin; 29. korostaa, että yhteisestä parlamentaarisesta edustajakokouksesta olisi nimitettävä vaalitarkkailijoita AKT:n ja EU:n tasapuolisen edustuksen perusteella ja että heitä olisi lähetettävä kaikkiin niihin AKT-maihin, joiden demokraattista prosessia Euroopan unioni tukee; korostaa myös sen merkitystä, että kyseiset vaalitarkkailuvaltuuskunnat lähetetään hajautetusti eri kaupunkeihin ja eri alueille, jotta tapahtumista saadaan mahdollisimman yksityiskohtainen käsitys; 30. katsoo välttämättömäksi sen, että vaalitarkkailijoille kerrotaan perustiedot kyseisestä valtiosta ja sen poliittisesta ja yhteiskunnallisesta tilanteesta ja että tarkkailijat matkustavat paikalle hyvissä ajoin, jotta he saavat tietoa valtiosta itse paikalla ja voivat tutustua vastuullaan olevaan alueeseen, ja että he lähtevät alueelta vasta silloin, kun vaalien tulos voidaan jo ennustaa; katsoo, että vasta tässä tapauksessa tarkkailijat voivat antaa luotettavan arvion vaaleista; 31. pyytää, että kaikkien maiden kansallisessa vaalilainsäädännössä säädettäisiin, että riippumaton oikeuslaitos käsittelee kaikki vaaleja koskevat muutoksenhakupyynnöt ja valitukset, ja että vaalien jälkeisen kauden merkitys tunnustettaisiin; 32. kehottaa tukemaan vaalien jälkeen hallitusta, joka on valittu lainmukaisilla, kansainvälisiä ja alueellisia sääntöjä vastaavilla vaaleilla, sekä suhtautumaan tiukasti hallituksiin, joita ei ole valittu vapailla ja oikeudenmukaisilla vaaleilla; 33. kehottaa avunantajavaltioiden kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti Euroopan komissiota tarjoamaan vaalien jälkeen tukea vastavalittujen demokraattisten instituutioiden, kansalaisjärjestöjen ja valtiosta riippumattomien toimijoiden vahvistamiseksi, jotta ne voivat erityisesti valvoa demokratian toteutumista maassa; Rauha ja turvallisuus 34. kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkien konfliktinjälkeisten jälleenrakennusohjelmien ensisijaisena tavoitteena on riisua entiset taistelijat ja sotilaat aseista, kotiuttaa heidät ja sopeuttaa heidät yhteiskuntaan, jotta voidaan varmistaa, että vaalien järjestämisen jälkeen demokraattisiin uudistuksiin johtava ajanjakso sujuu turvallisesti ja rauhanomaisesti; 35. kehottaa valtioita ja erityisesti AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita tukemaan ja tehostamaan pienaseista ja kevytaseista annetun Nairobin pöytäkirjan täytäntöönpanoa ja valvontaa sen varmistamiseksi, ettei tällaisia aseita käytetä vastustajien ja äänestäjien uhkailemiseen vaalien aikana; 36. kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita ottamaan käyttöön mekanismeja, joilla varmistetaan, että konfliktista toipuvat valtiot, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Sierra Leone, Liberia jne., saavat tukea rauhanturvaajilta vaaleja edeltävänä ja niiden jälkeisenä aikana rauhan ja turvallisuuden vahvistamiseksi, kun tällaisissa maissa toteutetaan demokraattisia uudistuksia; AKT:n ja EU:n kumppanuus 37. kehottaa EU:ta luomaan yhteyskeskuksen, joka koordinoi demokratisointiin annettavaa tukea, vaaliapua ja vaalitarkkailijoiden työtä; kehottaa EU:ta esiintymään yhtenäisenä demokratiaan ja vaaleihin liittyvissä asioissa; 38. suosittelee, että EU:n kaikilla kolmella toimielimellä olisi demokratian, vaaliavun ja vaalitarkkailun alalla tarkkaan määritetyt ja toisiaan täydentävät tehtävät, jotka maksimoisivat EU:n tehokkuuden ja toimintavalmiudet; 39. panee merkille demokratian merkityksen väkivaltaisten selkkausten ehkäisemisen ja pitkäaikaisen talouskehityksen onnistumisen kannalta; 40. panee merkille työn, jota Euroopan komissio on tehnyt vaalitarkkailuprosessissa, korostaa Euroopan parlamentin jäsenten merkittävää tehtävää EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnissa ja ilmaisee tahtovansa jatkaa jo vakiintunutta, tehokasta yhteistyötä; 41. korostaa, että vaaliprosesseja koskevan yhteisön politiikan on oltava johdonmukaista ja että vaalitarkkailun ja -tuen on oltava jatkuvaa ja yhtenäistä, jotta voidaan varmistaa vaalikierron noudattaminen; 42. kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita tekemään ja lisäämään yhteistyötä demokratiakehityksen ja vaaliprosessien alalla; kehottaa perustamaan lisää AKT:n ja EU:n yhteisiä valtuuskuntia erityisesti demokratisoinnin alalla; 43. kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita tukemaan yhteistyötä muiden kansainvälisten järjestöjen, valtiosta riippumattomien toimijoiden, kansalaisjärjestöjen, kansalaisyhteiskunnan, paikallisviranomaisten ja ruohonjuuritason liikkeiden kanssa tuen ja vaikutuksen lisäämiseksi ja lujittamiseksi; 44. kehottaa valtioita kehittämään toimintaedellytyksiä ja käynnistämään koulutusta vaaliviranomaisia ja parlamentin hallintovirkamiehiä varten sekä tukemaan ja vahvistamaan poliittisia puolueita; 45. kehottaa kunnioittamaan heikossa asemassa olevien ja syrjäytyneiden väestöryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, etnisten ja muiden vähemmistöjen ja pakolaisten yhtäläistä äänioikeutta ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia sekä takaamaan kyseisille ryhmille nämä oikeudet; Kansalaisyhteiskunnan tehtävä 46. kehottaa toteuttamaan korkean tason koulutusaloitteita, jotka suunnataan kansalaisyhteiskunnalle, kansallisille parlamenteille, panafrikkalaiselle parlamentille ja vaaliviranomaisille ja joita on toteutettava hyvissä ajoin ja jatkuvasti eikä ainoastaan juuri ennen vaalikauden alkua; 47. kehottaa valtioita kannattamaan kestävää lähestymistapaa, jolla parannetaan kunkin maan valmiuksia hallita vaaliprosessejaan ja vahvistaa demokratiaa; 48. kehottaa valtioita tarkkailemaan vaaliprosesseja aina, kun maat, joita asia koskee, pyytävät tällaista tarkkailua vaaliensa vapauden ja oikeudenmukaisuuden takaamiseksi, sekä edistämään vaaliapua koskevia aloitteita parantamalla toimien suunnittelua ja tehostamalla niiden täytäntöönpanoa; 49. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Afrikan unionin komissiolle, panafrikkalaiselle parlamentille sekä kansallisille ja alueellisille parlamenteille, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja Afrikan unionille. [1] AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 22. marraskuuta 2007 Kigalissa (Ruanda). [2] EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. [3] EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4. [4] EUVL C 131 E, 5.6.2003, s. 147. [5] EYVL C 343, 5.12.2001, s. 270. [6] EUVL C 103 E, 29.4.2004, s. 550. [7] EUVL C 293 E, 2.12.2006, s. 316. --------------------------------------------------