Yleissopimus Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisestä



Virallinen lehti nro L 252 , 05/09/1981 s. 0027 - 0035

Suomenk. erityispainos Alue 11 Nide 10 s. 0028

Ruotsink. erityispainos Alue 11 Nide 10 s. 0028

Espanjank. erityispainos: Luku 04 Nide 1 s. 0176

Portugalink. erityispainos: Luku 04 Nide 1 s. 0176



YLEISSOPIMUS Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisestä SOPIMUSPUOLET, jotka TUNNUSTAVAT, että ympäristönsuojelu ja Etelämannerta ympäröivän merialueen ekosysteemin koskemattomuuden turvaaminen on tärkeätä; PANEVAT MERKILLE Etelämantereen vesialueella tavattujen elollisten luonnonvarojen keskittymisen sekä kasvaneen kiinnostuksen mahdollisuuksiin, joita näiden käyttäminen valkuaisen lähteenä tarjoaa; OVAT TIETOISIA siitä, että on kiireellistä varmistaa Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen; KATSOVAT olevan välttämätöntä saada enemmän tietoa Etelämantereen meren ekosysteemistä ja sen osatekijöistä, jotta pyyntiä koskevat päätökset voitaisiin perustaa luotettaviin tieteellisiin tietoihin; USKOVAT, että Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen edellyttää Etelämannersopimuksen määräyksiä noudattavaa kansainvälistä yhteistyötä ja kaikkien niiden valtioiden aktiivista osallistumista, jotka harjoittavat tutkimustyötä tai hyödyntämistä Etelämantereen vesialueella; TUNNUSTAVAT Etelämannersopimuksen konsultatiivisten osapuolten ensisijaisen vastuun Etelämantereen ympäristön suojelemisessa ja säilyttämisessä sekä varsinkin niiden Etelämannersopimuksen IX artiklan 1(f) kappaleen mukaisen vastuun Etelämantereen elollisten luonnonvarojen suojelemisessa ja säilyttämisessä; MUISTAVAT toimet, joihin Etelämannersopimuksen konsultatiiviset osapuolet jo ovat ryhtyneet, varsinkin Etelämantereen eläimistön ja kasviston suojelemiseksi sovitut toimenpiteet sekä Etelämantereen hylkeiden suojelua koskevan yleissopimuksen määräykset; PITÄVÄT MIELESSÄ Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä koskevan huolen, jonka konsultatiiviset osapuolet ilmaisivat Etelämannersopimuksen yhdeksännessä konsultatiivisessa kokouksessa, sekä IX-2 suosituksen määräykset, jotka johtivat tämän yleissopimuksen tekemiseen; USKOVAT olevan koko ihmiskunnan edun mukaista säilyttää Etelämannerta ympäröivä vesialue yksinomaan rauhanomaista käyttöä varten ja estää sen joutuminen kansainvälisten erimielisyyksien näyttämöksi tai kohteeksi; TOTEAVAT edellä mainittuun viitaten, että on toivottavaa perustaa sopiva järjestelmä Etelämantereen meren elollisten organismien säilyttämisen vaatimien toimien ja tieteellisten tutkimusten suosittelemiseksi, edistämiseksi ja yhteensovittamiseksi sekä niitä koskevien päätösten tekemiseksi, OVAT SOPINEET SEURAAVASTA: I artikla 1. Tämä yleissopimus koskee Etelämantereen meren elollisia luonnonvaroja 60. eteläisen leveyspiirin eteläpuolella olevalla alueella ja Etelämantereen meren elollisia luonnonvaroja, jotka sijaitsevat mainitun leveyspiirin ja Etelämantereen konvergenssin välisellä alueella ja jotka ovat osana Etelämantereen meren ekosysteemiä. 2. "Etelämantereen meren elolliset luonnonvarat" tarkoittaa kalojen, nilviäisten, äyriäisten ja elollisten organismien, myös lintujen, kaikkien muiden lajien kantoja, joita esiintyy Etelämantereen konvergenssin eteläpuolella. 3. "Etelämantereen meren ekosysteemi" tarkoittaa kokonaisuutta, joka käsittää Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen keskinäiset suhteet ja niiden suhteet fyysiseen ympäristöönsä. 4. "Etelämantereen konvergenssi" määritetään viivaksi, joka yhdistää seuraavat leveys- ja pituuspiirien pisteet: E-50°, 0°; E-50°, I-30°; E-45°, I-30°; E-45°, I-80°; E-55°, I-80°; E-55°, I-150°; E-60°, I-150°; E-60°, L-50°; E-50°, L-50°; E-50°, 0°. II artikla 1. Tämän yleissopimuksen päämääränä on Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen. 2. Tässä yleissopimuksessa sana "säilyttäminen" käsittää myös järkiperäisen käytön. 3. Tämän yleissopimuksen soveltamisalueella harjoitettavan hyödyntämisen ja siihen liittyvien toimien on tapahduttava tämän yleissopimuksen määräysten mukaisesti ja noudatettava seuraavia säilyttämisperiaatteita: a) Estetään pyydetyn kannan koon laskeminen alle tason, jolla sen tasainen uusiutuminen on turvattu. Tämän vuoksi kannan kokoa ei tule päästää laskemaan lähelle tasoa, jolla sen suurin mahdollinen vuosikasvu on turvattu; b) Pidetään yllä Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen hyödynnettyjen, näistä riippuvaisten ja näitä vastaavien kantojen ekologiset suhteet ja palautetaan vähentyneet kannat yllä a-kohdassa määritellylle tasolle; sekä c) Estetään meren ekosysteemeissä tapahtumasta muutoksia, jotka eivät ole mahdollisesti palautettavissa kahden tai kolmen vuosikymmenen kuluessa, tai minimoidaan muutosten vaara kiinnittämällä huomiota saatavilla oleviin tietoihin hyödyntämisen suorasta ja välillisestä vaikutuksesta. Huomiota on samoin kiinnitettävä vieraiden lajien istuttamisen vaikutuksiin ja vastaavien toimien vaikutuksiin meren ekosysteemiin sekä ympäristömuutosten vaikutuksiin tarkoituksena mahdollistaa Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen pysyvä säilyminen. III artikla Sopimuspuolet, olivat ne Etelämannersopimuksen osapuolia tai eivät, päättävät, että ne eivät ryhdy Etelämannersopimuksen alueella kyseisen sopimuksen periaatteiden ja päämäärien vastaisiin toimiin ja että niitä sitovat keskinäisissä suhteissaan Etelämannersopimuksen I ja V artiklan velvoitteet. IV artikla 1. Kaikkia sopimuspuolia, olivat ne Etelämannersopimuksen osapuolia tai eivät, sitovat keskinäisissä suhteissaan Etelämannersopimuksen alueeseen nähden kyseisen sopimuksen IV ja VI artiklat. 2. Minkään tässä yleissopimuksessa tai minkään tämän yleissopimuksen voimassaoloaikana tapahtuvien tekojen tai toiminnan: a) ei tule muodostaa perustetta esittää, tukea tai kiistää Etelämannersopimuksen alueeseen kohdistuvia alueellista täysivaltaisuutta koskevia vaatimuksia tai luoda tätä aluetta koskevia oikeuksia; b) ei pidä tulkita sopimuspuolen osalta luopumisena jostain oikeudesta tai vaatimuksesta tai perusteesta vaatimukselle harjoittaa kansainvälisen oikeuden nojalla rannikkovaltion tuomiovaltaa alueella, jolla tätä yleissopimusta sovelletaan, tai että sopimuspuoli kaventaisi tällaista oikeutta tai vaatimusta tai vaatimuksen perustetta. Yllä mainittujen tekojen tai toiminnan ei myöskään pidä tulkita rajoittavan jotain tässä kohdassa mainittua oikeutta tai vaatimusta tai vaatimuksen perustetta; c) ei pidä tulkita rajoittavan sopimuspuolen asemaa siihen nähden, tunnustaako vai jättääkö se tunnustamatta tällaisen oikeuden, vaatimuksen tai vaatimuksen perusteen; d) ei tule vaikuttaa Etelämannersopimuksen IV artiklan 2 kappaleen määräykseen, jonka mukaan uusia Etelämantereeseen kohdistuvia alueellista täysivaltaisuutta koskevia vaatimuksia tai jo olemassa olevan vaatimuksen laajentamista ei saa esittää Etelämannersopimuksen voimassaoloaikana. V artikla 1. Sopimuspuolet, jotka eivät ole Etelämannersopimuksen osapuolia, tunnustavat Etelämannersopimuksen konsultatiivisten osapuolten erityisvelvoitteet ja vastuun Etelämannersopimuksen alueen luonnon suojelemisessa ja säilyttämisessä. 2. Sopimuspuolet, jotka eivät ole Etelämannersopimuksen osapuolia, sopivat, että ne toimiessaan Etelämannersopimuksen alueella tarvittaessa noudattavat Etelämantereen eläimistön ja kasviston suojelemiseksi sovittuja toimenpiteitä sekä muita Etelämannersopimuksen konsultatiivisten osapuolten suosittelemia toimia täyttääkseen velvollisuutensa Etelämantereen ympäristön suojelemisessa kaikelta haitalliselta ihmisen toiminnalta. 3. Tässä yleissopimuksessa "Etelämannersopimuksen konsultatiiviset osapuolet" tarkoittaa Etelämannersopimuksen sopimuspuolia, joiden edustajat osallistuvat Etelämannersopimuksen IX artiklan nojalla järjestettäviin kokouksiin. VI artikla Mikään tässä yleissopimuksessa ei saa poiketa niistä oikeuksista ja velvoitteista, jotka sopimuspuolilla on Valaanpyynnin sääntelyä koskevan kansainvälisen yleissopi muksen ja Etelämantereen hylkeiden säilyttämistä koskevan yleissopimuksen nojalla. VII artikla 1. Sopimuspuolet perustavat täten toimikunnan Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi (jäljempänä "toimikunta") ja sitoutuvat pitämään sitä yllä. 2. Toimikunnan jäsenyys määräytyy seuraavasti: a) Jokaisesta sopimuspuolesta, joka osallistui kokoukseen, jossa tämä yleissopimus hyväksyttiin, tulee toimikunnan jäsen; b) Jokainen valtio-osapuoli, joka on liittynyt tähän yleissopimukseen XXIX artiklan mukaisesti, on oikeutettu olemaan toimikunnan jäsenenä sen ajan, jona kyseinen osapuoli harjoittaa tämän yleissopimuksen alaan kuuluviin meren elollisiin luonnonvaroihin liittyvää tutkimustyötä tai hyödyntämistä; c) Jokainen alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö, joka on liittynyt tähän yleissopimukseen XXIX artiklan mukaisesti, on oikeutettu olemaan toimikunnan jäsenenä sen ajan, jona sen jäsenvaltiot ovat tähän oikeutettuja; d) Sopimuspuolen, joka haluaa osallistua toimikunnan työskentelyyn yllä olevien b- ja c-kohtien mukaisesti, on ilmoitettava tallettajalle, millä perusteella se haluaa tulla toimikunnan jäseneksi, ja halukkuudestaan hyväksyä voimassa olevat säilyttämistoimet. Tallettaja tiedottaa tällaisista ilmoituksista ja lisätiedoista kaikille toimikunnan jäsenille. Toimikunnan jäsen voi kahden kuukauden kuluessa tällaisen tiedoksiannon saamisesta pyytää, että asiasta keskustellaan toimikunnan erityiskokouksessa. Tallettaja kutsuu kokouksen koolle saatuaan tällaisen pyynnön. Jos kokouksen koollekutsumista ei pyydetä, ilmoituksen jättäneen sopimuspuolen katsotaan täyttävän toimikunnan jäsenyyden edellyttämät vaatimukset. 3. Jokaista toimikunnan jäsentä edustaa yksi edustaja, jota voivat avustaa varamiehet ja neuvonantajat. VIII artikla Toimikunta on oikeushenkilö ja nauttii kaikkien sopimusvaltioiden alueella tehtäviensä suorittamiseen ja tämän yleissopimuksen päämäärien saavuttamiseen tarvittavaa oikeustoimikelpoisuutta. Niistä erioikeuksista ja vapauksista, joita toimikunta ja sen henkilöstö nauttivat valtio-osapuolen alueella, määrätään toimikunnan ja kyseisen valtio-osapuolen välisellä sopimuksella. IX artikla 1. Toimikunnan tehtävänä on toteuttaa tämän yleissopimuksen II artiklassa mainittu päämäärä ja periaatteet. Tässä tarkoituksessa se: a) edistää Etelämantereen meren elollisiin luonnonvaroihin ja Etelämantereen meren ekosysteemiin kohdistuvaa tutkimusta ja laajoja selvityksiä; b) kokoaa tietoja Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen tilassa ja kannoissa tapahtuvista muutoksista sekä tekijöistä, jotka vaikuttavat pyydettyjen lajien sekä näistä riippuvaisten tai niitä vastaavien lajien tai kantojen levinneisyyteen, esiintymiseen ja lisääntymiseen; c) toimittaa hyödynnettyjä kantoja koskevia pyynti- ja toimenpidetilastoja; d) analysoi, julkaisee ja levittää edellä b- ja c-kappaleissa tarkoitettuja tietoja sekä tieteellisen komitean raportteja; e) tunnistaa säilyttämistarpeet ja tutkii säilyttämistoimien tehokkuutta; f) laatii, hyväksyy sekä tarkastaa ja korjaa säilyttämistoimia parhaiden saatavilla olevien tutkimustietojen perusteella tämän artiklan 5 kappaleen määräysten mukaisesti; g) panee täytäntöön tämän yleissopimuksen XXIV artiklan mukaisen huomiointi- ja tarkastusjärjestelmän; h) suorittaa toimia, jotka ovat tarpeen tämän yleissopimuksen päämäärän toteuttamiseksi. 2. Edellä 1(f)-kappaleessa tarkoitettuihin säilyttämistoimiin kuuluu: a) niiden lajien määrän osoittaminen, joiden hyödyntäminen on sallittua tämän yleissopimuksen soveltamisalueella; b) Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen kantojen levinneisyyteen perustuvien alueiden ja osa-alueiden nimeäminen; c) alueiden ja osa-alueiden kantojen sallittujen pyyntimäärien määrääminen; d) suojeltavien lajien määrääminen; e) hyödynnettävien lajien koon, iän ja tarvittaessa sukupuolen määrääminen; f) pyynti- ja rauhoituskausien määrääminen; g) sen määrääminen, milloin tutkimustyö tai säilyttäminen on sallittua tai kiellettyä tietyillä alueilla ja osa-alueilla mukaan lukien erityisalueet säilyttämistä ja tieteellistä tutkimusta varten; h) käytettyjen ponnisteluiden sekä hyödyntämismenetelmien, myös kalastusvälineiden sääntely, jotta vältettäisiin muun muassa hyödyntämisen suhteeton keskittyminen jollekin alueelle tai osa-alueelle; i) muihin sellaisiin säilyttämistoimiin ryhtyminen, joita toimikunta pitää välttämättöminä tämän yleissopimuksen päämäärän saavuttamiseksi, mukaan lukien toimet, jotka koskevat hyödyntämisen ja siihen liittyvän toiminnan vaikutuksia muihin meren ekosysteemin osatekijöihin kuin hyödynnettyihin kantoihin. 3. Toimikunta julkaisee ja pitää kirjaa kaikista voimassaolevista säilyttämistoimista. 4. Suorittaessaan edellä olevan 1 kappaleen mukaisia tehtäviään toimikunta ottaa aina huomioon tieteellisen komitean suositukset ja ohjeet, joita Etelämannersopimuksen konsultatiivisissa kokouksissa on tehty tai suositeltu Etelämannersopimuksen IX artiklan mukaisesti tai joita ovat tehneet tai suositelleet jo olemassa olevat kalastustoimikunnat. 5. Jotta ei syntyisi ristiriitaa sopimuspuolen oikeuksien ja velvoitteiden välillä toimikunnan hyväksymien määräysten tai toimien ja säilyttämistoimien nojalla, toimikunta ottaa aina huomioon relevantit toimet tai määräykset, joita Etelämannersopimuksen konsultatiivisissa kokouksissa on tehty tai suositeltu Etelämannersopimuksen IX artiklan mukaisesti tai joita ovat tehneet tai suositelleet jo olemassa olevat, tämän yleissopimuksen soveltamisalueelle saapuvista lajeista vastaavat kalastustoimikunnat. 6. Toimikunnan jäsenet panevat täytäntöön toimikunnan tämän yleissopimuksen mukaisesti hyväksymät toimet seuraavasti: a) Toimikunta ilmoittaa säilyttämistoimista kaikille toimikunnan jäsenille; b) Säilyttämistoimet tulevat kaikkia toimikunnan jäseniä sitoviksi 180 vuorokauden kuluttua ilmoituksesta, poikkeuksena se mitä määrätään c- ja d-kohdissa jäljempänä; c) Jos toimikunnan jäsen ilmoittaa toimikunnalle yhdeksänkymmenen vuorokauden kuluessa a-kohdassa tarkoitetusta ilmoituksesta, että se ei voi hyväksyä tiettyä säilyttämistointa kokonaisuudessaan tai osittain, toimi ei sido kyseistä toimikunnan jäsentä ilmoitetussa laajuudessa; d) Siinä tapauksessa, että toimikunnan jäsen turvautuu edellä c-kohdassa tarkoitettuun menettelyyn, toimikunta kokoontuu kenen hyvänsä toimikunnan jäsenen pyynnöstä tarkastelemaan kyseistä säilyttämistoimenpidettä. Kokouksen aikana ja sitä seuraavien kolmenkymmenen päivän aikana kenellä hyvänsä toimikunnan jäsenistä on oikeus ilmoittaa, ettei se voi enää hyväksyä kyseistä säilyttämistoimenpidettä, missä tapauksessa toimenpide ei enää sido tätä jäsentä. X artikla 1. Toimikunta saattaa valtion, joka ei ole tämän yleissopimuksen osapuolena, tietoiseksi kaikesta sen kansalaisten tai alusten toiminnasta, jolla toimikunnan mielestä on merkitystä tämän yleissopimuksen päämäärien toteuttamisen kannalta. 2. Toimikunta kiinnittää kaikkien sopimuspuolten huomion toimintaan, jolla toimikunnan mielestä on merkitystä siihen, kuinka jokin sopimuspuolista toteuttaa tämän yleissopimuksen päämäärän tai kuinka se täyttää tämän yleissopimuksen mukaiset velvoitteensa. XI artikla Toimikunnan tulee pyrkiä yhteistyöhön sopimuspuolten kanssa, jotka harjoittavat tuomiovaltaa tämän yleissopimuksen soveltamisalueen viereisillä merialueilla, koskien sekä kyseisillä alueilla että tämän yleissopimuksen soveltamisalueella esiintyvän lajin kannan tai vastaavien lajien kantojen säilyttämistä pyrkimyksenään tällaisten kantojen säilyttämistoimenpiteiden yhdenmukaistaminen. XII artikla 1. Asiasisältöä koskevat kysymykset on ratkaistava toimikunnan yksimielisellä päätöksellä. Kysymystä siitä, onko kyseessä asiasisältöä koskeva kysymys, pidetään asiasisältöä koskevana kysymyksenä. 2. Muita kuin edellä 1-kappaleessa tarkoitettuja kysymyksiä koskeviin päätöksiin tarvitaan toimikunnan läsnäolevien ja äänestykseen osallistuvien jäsenten yksinkertainen ääntenenemmistö. 3. Toimikunnan käsitellessä päätöstä vaativaa seikkaa on tehtävä selväksi, osallistuuko alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö päätöksentekoon, ja jos se osallistuu, niin osallistuuko myös jokin sen jäsenvaltioista. Tällä tavoin osallistuvien sopimuspuolten määrä ei saa ylittää niiden alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön jäsenvaltioiden määrää, jotka ovat toimikunnan jäseniä. 4. Tehdessään päätöksiä tämän artiklan mukaisesti kullakin alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöllä on vain yksi ääni. XIII artikla 1. Toimikunnan päämaja perustetaan Hobartiin, Australian Tasmaniaan. 2. Toimikunta pitää sääntömääräisen vuosikokouksen. Muita kokouksia pidetään sen jäsenten yhden kolmasosan pyynnöstä ja siten kuin tässä yleissopimuksessa muutoin määrätään. Toimikunnan ensimmäinen kokous pidetään kolmen kuukauden kuluessa tämän yleissopimuksen voimaantulosta edellyttäen, että sopimuspuolten joukossa on ainakin kaksi valtiota, jotka harjoittavat pyyntiä tämän yleissopimuksen soveltamisalueella. Ensimmäinen kokous pidetään joka tapauksessa vuoden kuluessa tämän yleissopimuksen voimaantulosta. Tallettaja neuvottelee allekirjoittajavaltioiden kanssa toimikunnan ensimmäisestä kokouksesta ottaen huomioon sen, että kyseisten valtioiden laaja osallistuminen on välttämätöntä toimikunnan tehokkaalle toiminnalle. 3. Tallettaja kutsuu toimikunnan ensimmäisen kokouksen koolle toimikunnan päämajaan. Toimikunnan myöhemmät kokoukset pidetään sen päämajassa, jollei toisin päätetä. 4. Toimikunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, jotka kumpikin palvelevat kahden vuoden toimikauden ajan, ja heidät voidaan valita uudelleen yhdeksi lisäkaudeksi. Ensimmäinen puheenjohtaja kuitenkin valitaan kolmivuotiskaudeksi. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja eivät saa olla saman sopimuspuolen edustajia. 5. Toimikunta hyväksyy ja tarvittaessa muuttaa kokoustensa menettelytapasääntöjä, paitsi tämän yleissopimuksen XII artiklassa mainittujen kysymysten suhteen. 6. Toimikunta voi asettaa avustavia toimielimiä, jotka ovat tarpeen sen tehtävien suorittamisessa. XIV artikla 1. Sopimusvaltiot perustavat tieteellisen komitean Etelämantereen elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi (jäljempänä tieteellinen komitea), joka on toimikunnan neuvoa-antava elin. Tieteellinen komitea kokoontuu yleensä toimikunnan päämajassa, jollei se toisin päätä. 2. Jokainen toimikunnan jäsen on tieteellisen komitean jäsen ja nimittää tarvittavan tieteellisen pätevyyden omaavan edustajan, jota voivat avustaa muut asiantuntijat ja neuvonantajat. 3. Tieteellinen komitea voi pyytää neuvoja muilta tiedemiehiltä ja asiantuntijoilta tilapäis- ja erikoistarkoituksiin. XV artikla 1. Tieteellinen komitea toimii tämän yleissopimuksen soveltamisalueella esiintyviä meren elollisia luonnonvaroja koskevien tietojen keräämisen, tarkastelun ja vaihdon neuvottelu- ja yhteistyöelimenä. Se rohkaisee ja edistää tutkimusyhteistyötä Etelämantereen meren ekosysteemin eläviä luonnonvaroja koskevan tietouden lisäämiseksi. 2. Tieteellinen komitea harjoittaa toimintaa, jonka toimikunta on määrännyt tämän yleissopimuksen päämäärän toteuttamiseksi, ja se a) määrää kriteerit ja menetelmät, joita käytetään tämän yleissopimuksen IX artiklassa tarkoitetuista säilyttämistoimista päätettäessä; b) arvioi säännöllisesti Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen tilan ja kehityssuunnan; c) analysoi tietoja, jotka koskevat hyödyntämisen suoria ja välillisiä vaikutuksia Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen kantoihin; d) arvioi ehdotettujen muutosten vaikutuksia pyyntimenetelmiin tai pyyntimääriin sekä ehdotettuja säilyttämistoimia; e) toimittaa toimikunnalle pyydettäessä tai oma-aloitteisesti arvioita, analyysejä, selontekoja ja suosituksia, jotka koskevat tämän yleissopimuksen päämäärän toteuttamiseen tähtääviä toimia ja tutkimusta; f) laatii ehdotuksia Etelämantereen meren elollisia luonnonvaroja koskevien kansainvälisten ja kansallisten tutkimusohjelmien toteuttamisesta. 3. Suorittaessaan tehtäviään tieteellinen komitea ottaa huomioon muiden relevanttien teknisten ja tieteellisten järjestöjen työn sekä Etelämannersopimukseen liittyvän tieteellisen toiminnan. XVI artikla 1. Tieteellisen komitean ensimmäinen kokous pidetään kolmen kuukauden kuluessa toimikunnan ensimmäisestä kokouksesta. Tämän jälkeen tieteellinen komitea kokoontuu niin usein kuin sen tehtävien suorittamisen kannalta on tarpeen. 2. Tieteellinen komitea hyväksyy menettelytapasääntönsä ja tarvittaessa muuttaa niitä. Toimikunnan on hyväksyttävä nämä säännöt ja niiden muutokset. Sääntöjen on sisällettävä vähemmistökannanottoja koskeva menettely. 3. Tieteellinen komitea voi toimikunnan luvalla asettaa avustavia toimielimiä, jotka ovat tarpeen sen tehtävien suorittamisessa. XVII artikla 1. Toimikunta nimittää toimikuntaa ja tieteellistä komiteaa varten pääsihteerin, jonka toimintamenetelmistä ja työehdoista toimikunta päättää. Hänen toimikautensa on neljä vuotta ja hänet voidaan valita uudelleen. 2. Toimikunta antaa luvan tarvittavan henkilökunnan hankkimisesta sihteeristöksi, ja pääsihteeri nimittää, ohjaa ja valvoo tätä henkilökuntaa toimikunnan asettamien sääntöjen ja määräysten sekä ehtojen ja edellytysten mukaisesti. 3. Pääsihteeri ja sihteeristö hoitavat toimikunnan heille uskomat tehtävät. XVIII artikla Toimikunnan ja tieteellisen komitean viralliset kielet ovat englanti, ranska, venäjä ja espanja. XIX artikla 1. Toimikunnan on aina vuosikokouksessaan hyväksyttävä yksimielisesti oma budjettinsa sekä tieteellisen komitean budjetti. 2. Pääsihteeri laatii toimikunnan ja tieteellisen komitean sekä avustavien toimielinten budjettiehdotukset ja toimittaa ne toimikunnan jäsenille vähintään kuusikymmentä päivää ennen toimikunnan vuosikokousta. 3. Kukin toimikunnan jäsen maksaa osuutensa budjettimenoista. Tämän yleissopimuksen voimaantuloa seuraavien viiden vuoden ajan kaikkien toimikunnan jäsenten osuus on yhtä suuri. Tämän jälkeen osuus määritetään kahden perusteen mukaan: pyyntimäärä ja tasapuolinen jakaantuminen kaikkien toimikunnan jäsenten kesken. Toimikunnan on päätettävä yksimielisesti, missä suhteessa näitä kahta perustetta sovelletaan. 4. Toimikunnan ja tieteellisen komitean varoja hoidetaan toimikunnan hyväksymien varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti. Toimikunnan valitsemat ulkopuoliset tilintarkastajat suorittavat vuosittain tilintarkastuksen. 5. Toimikunnan jäsenet maksavat itse toimikunnan ja tieteellisen komitean kokouksiin osallistumisesta aiheutuvat kulunsa. 6. Toimikunnan jäsen, joka ei kahtena perättäisenä vuotena maksa osuuttaan, ei ole oikeutettu osallistumaan toimikunnan päätöksentekoon maksujen laiminlyönnin ajan. XX artikla 1. Toimikunnan jäsenet toimittavat vuosittain mahdollisimman suuressa määrin toimikunnalle ja tieteelliselle komitealle tilastollisia, biologisia ja muita tietoja, joita nämä voivat tarvita tehtäviensä suorittamiseksi. 2. Toimikunnan jäsenet toimittavat määrätyllä tavoin ja määrätyin väliajoin tietoja hyödyntämistoimistaan, myös kalastusalueista ja aluksista, jotta olisi mahdollista laatia luotettavia pyynti- ja toimenpidetilastoja. 3. Toimikunnan jäsenet toimittavat toimikunnalle määrätyin väliajoin tietoja toimista, joihin on ryhdytty toimikunnan hyväksymien säilyttämistoimien toteuttamiseksi. 4. Toimikunnan jäsenet sopivat, että niiden kaikissa hyödyntämistoimissa käytetään hyväksi tilaisuutta kerätä hyödyntämisen vaikutusten arvioimiseen tarvittavia tietoja. XXI artikla 1. Kukin sopimuspuoli ryhtyy toimivaltaansa kuuluviin asianmukaisiin toimiin taatakseen tämän yleissopimuksen määräysten ja niiden toimikunnan hyväksymien säilyttämistointen noudattamisen, joihin sopimuspuoli on sitoutunut tämän yleissopimuksen IX artiklan mukaisesti. 2. Kukin sopimuspuoli toimittaa toimikunnalle tietoja toimista, joihin on ryhdytty edellä olevan 1 kappaleen mukaisesti, myös määräysten rikkomisesta määrätyistä pakotteista. XXII artikla 1. Kukin sopimuspuoli sitoutuu Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan mukaisesti pyrkimään tarkoituksenmukaisella tavalla siihen, että kukaan ei harjoita tämän yleissopimuksen päämäärän vastaista toimintaa. 2. Kunkin sopimuspuolen on ilmoitettava toimikunnalle kaikista sen tietoon tulevista edellämainituista toimista. XXIII artikla 1. Toimikunta ja tieteellinen komitea toimivat yhteistyössä Etelämannersopimuksen konsultatiivisten osapuolten kanssa kysymyksissä, jotka kuuluvat viimeksimainitun toimialaan. 2. Toimikunta ja tieteellinen komitea tekevät tarvittaessa yhteistyötä Yhdistyneiden Kansakuntain elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) sekä muiden erityisjärjestöjen kanssa. 3. Toimikunta ja tieteellinen komitea pyrkivät tarvittaessa kehittämään yhteistyösuhteita sellaisten hallitustenvälisten järjestöjen ja kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka voivat edistää niiden työtä, mukaan lukien Etelämantereen tutkimuksen tieteellinen komitea, Merentutkimuksen tieteellinen komitea ja Kansainvälinen valaanpyyntikomissio. 4. Toimikunta voi tehdä sopimuksia tässä artiklassa mainittujen ja tarvittaessa muiden järjestöjen kanssa. Toimikunta ja tieteellinen komitea voivat pyytää näitä järjestöjä lähettämään huomioitsijansa niiden kokouksiin ja niitä avustavien toimielinten kokouksiin. XXIV artikla 1. Tämän yleissopimuksen päämäärän edistämiseksi ja sen määräysten noudattamisen varmistamiseksi sopimuspuolet sopivat havainnointi- ja tarkastusjärjestelmän perustamisesta. 2. Toimikunta suunnittelee havainnointi- ja tarkastusjärjestelmän seuraavien periaatteiden mukaisesti: a) Sopimuspuolet toimivat yhteistyössä varmistaakseen havainnointi- ja tarkastusjärjestelmän tehokkaan toteuttamisen ottaen huomioon olemassaolevan kansainvälisen käytännön. Järjestelmän on käsitettävä muun muassa toimikunnan jäsenten määräämien havainnoitsijoiden ja tarkastajien alukseen nousemis- ja tarkastusmenettely sekä ohjeet lippuvaltion menettelystä tällaisesta alukseen nousemisesta ja tarkastuksesta saatujen todisteiden perusteella aloitetuista syytetoimista ja määrätyistä pakotteista. Selonteko näistä syytetoimista ja määrätyistä pakotteista kuuluu tämän yleissopimuksen XXI artiklassa tarkoitettuihin tietoihin; b) Tämän yleissopimuksen nojalla hyväksyttyjen toimien noudattamisen valvomiseksi havainnointi ja tarkastukset on tehtävä aluksilla, jotka harjoittavat tieteellistä tutkimusta tai meren elollisten luonnonvarojen hyödyntämistä tämän yleissopimuksen soveltamisalueella. Havainnoinnin ja tarkastukset suorittavat toimikunnan jäsenten määräämät havainnoitsijat ja tarkastajat, jotka toimivat toimikunnan asettamien ehtojen mukaisesti; c) Nimetyt havainnoitsijat ja tarkastajat ovat edelleen sen sopimuspuolen lainkäyttövallan alaisia, jonka kansalaisia he ovat. He antavat selonteon työstään sille toimikunnan jäsenelle, joka heidät on nimennyt, ja tämä puolestaan toimittaa tiedot edelleen toimikunnalle. 3. Toimikunnan jäsenet pyrkivät saamaan aikaan väliaikaisjärjestelyitä havainnoitsijoiden ja tarkastajien nimeämiseksi, kunnes havainnointi- ja tarkastusjärjestelmä on perustettu. Täten nimetyt havainnoitsijat ja tarkastajat ovat oikeutettuja tekemään edellä olevan 2 kappaleen periaatteiden mukaisia tarkastuksia. XXV artikla 1. Jos kahden tai useamman sopimuspuolen välillä syntyy kiista tämän yleissopimuksen tulkinnasta tai soveltamisesta, kyseiset sopimuspuolet neuvottelevat keskenään pyrkien ratkaisemaan kiistan neuvottelemalla, tutkimusten avulla, välitys-, sovittelu- tai välimiesmenettelyllä, tuomioistuimen päätöksellä tai muulla valitsemallaan rauhanomaisella keinolla. 2. Tällainen kiista, jota ei saada näin ratkaistua, alistetaan Kansainvälisen tuomioistuimen ratkaistavaksi tai välimiesmenettelyyn. Tähän tarvitaan joka jutun kohdalla kaikkien kiistan osapuolten suostumus. Jos kiistan osapuolet eivät sovi jutun viemisestä Kansainväliseen tuomioistuimeen tai välimiesmenettelyyn, se ei vapauta niitä velvollisuudesta pyrkiä edelleen ratkaisemaan kiista edellä 1 kappaleessa mainitulla rauhanomaisella tavalla. 3. Silloin kun kiista viedään välimiesmenettelyyn, välimiesoikeus muodostetaan tämän yleissopimuksen liitteessä määrätyllä tavalla. XXVI artikla 1. Tämä yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten Canberrassa 1 päivästä elokuuta 31 päivään joulukuuta 1980 asti valtioille, jotka osallistuivat Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämistä käsitelleeseen kokoukseen, joka pidettiin Canberrassa 7 päivästä 20 päivään toukokuuta 1980. 2. Valtiot, jotka ovat tällöin allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen, ovat yleissopimuksen alkuperäisiä allekirjoittajia. XXVII artikla 1. Tämä yleissopimus edellyttää allekirjoittajavaltioiden ratifioimista tai hyväksymistä. 2. Ratifioimis- ja hyväksymiskirjat talletetaan Australian hallituksen huostaan, joka täten nimitetään tallettajaksi. XXVIII artikla 1. Tämä yleissopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä siitä, kun tämän yleissopimuksen XXVI artiklan 1 kappaleessa tarkoitetuista valtioista kahdeksan on tallettanut ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa. 2. Tämän yleissopimuksen voimaantulopäivän jälkeen ratifioimis-, hyväksymistai liittymiskirjansa tallettavan valtion tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestön osalta yleissopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä talletuksesta. XXIX artikla 1. Tämä yleissopimus on avoinna liittymistä varten kaikille valtioille, jotka ovat kiinnostuneita tämän yleissopimuksen sovellusalaan kuuluviin meren elollisiin luonnonvaroihin liittyvästä tutkimuksesta tai hyödyntämisestä. 2. Tämä yleissopimus on avoinna liittymistä varten alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöille, jotka koostuvat suvereeneista valtioista ja joiden jäsenten joukossa on yksi tai useampia toimikunnan valtiojäseniä ja joille järjestön valtiojäsenet ovat osittain tai kokonaisuudessaan antaneet tämän yleissopimuksen alaan kuuluvia kysymyksiä koskevan toimivallan. Alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöjen liittymisestä päätetään toimikunnan jäsenten välisissä neuvotteluissa. XXX artikla 1. Tätä yleissopimusta voidaan muuttaa milloin hyvänsä. 2. Tallettaja kutsuu koolle muutosehdotusta käsittelevän kokouksen, jos kolmannes toimikunnan jäsenistä toivoo sitä. 3. Muutos tulee voimaan, kun tallettaja on saanut kaikilta toimikunnan jäseniltä sitä koskevan ratifioimis- tai hyväksymiskirjan. 4. Muiden sopimuspuolten osalta muutos tulee voimaan, kun tallettaja on saanut niiltä ilmoituksen ratifioimisesta tai hyväksymisestä. Jos sopimuspuolelta ei saada tällaista ilmoitusta vuoden kuluessa muutoksen voimaantulosta edellä olevan 3 kappaleen mukaisesti, sen katsotaan irtisanoutuneen tästä yleissopimuksesta. XXXI artikla 1. Sopimuspuoli voi irtisanoutua tästä yleissopimuksesta minkä hyvänsä vuoden kesäkuun 30 päivänä tekemällä siitä kirjallisen ilmoituksen viimeistään saman vuoden tammikuun 1 päivänä tallettajalle, joka saatuaan ilmoituksen lähettää sen edelleen muille sopimuspuolille. 2. Sopimuspuoli voi kuudenkymmenen vuorokauden kuluessa siitä kun se on saanut tallettajalta jäljennöksen tällaisesta ilmoituksesta ilmoittaa tälle kirjallisesti irtisanoutumisestaan. Yleissopimuksen voimassaolo ilmoituksen tehneen sopimuspuolen osalta päättyy saman vuoden kesäkuun 30 päivänä. 3. Toimikunnan jäsenen irtisanoutuminen tästä yleissopimuksesta ei vaikuta niihin taloudellisiin velvoitteisiin, joita sillä on tämän yleissopimuksen nojalla. XXXII artikla Tallettaja ilmoittaa kaikille sopimuspuolille seuraavista: a) tämän yleissopimuksen allekirjoittamisista sekä ratifioimis-, hyväksymis- ja liittymiskirjojen talletuksista; b) tämän yleissopimuksen ja sen muutosten voimaantulopäivistä. XXXIII artikla 1. Tämä yleissopimus, jonka englannin-, ranskan-, venäjän- ja espanjankieliset tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset, talletetaan Australian hallituksen huostaan, joka toimittaa asianmukaisesti oikeaksi todistetut jäljennökset yleissopimuksesta kaikille sen allekirjoittaneille ja siihen liittyneille osapuolille. 2. Tallettaja rekisteröi tämän yleissopimuksen Yhdistyneiden Kansakuntain peruskirjan 102 artiklan mukaisesti. Tämän vakuudeksi alla mainitut täysivattaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän yleissopimuksen. Tehty Canberrassa 20 päivänä toukokuuta 1980. LIITE VÄLIMIESOIKEUS 1. Välimiesoikeus, josta mainitaan XXV artiklan 3 kappaleessa, muodostuu kolmesta välimiehestä, jotka nimitetään seuraavasti: a) Oikeustoimet aloittanut sopimuspuoli ilmoittaa yhden välimiehen nimen toiselle osapuolelle, joka puolestaan ilmoittaa toisen välimiehen nimen neljänkymmenen vuorokauden kuluessa ensimmäisestä ilmoituksesta. Kuudenkymmenen vuorokauden kuluessa toisesta nimityksestä osapuolet nimittävät kolmannen välimiehen, joka ei saa olla kummankaan osapuolen kansalainen ja jolla ei saa olla samaa kansalaisuutta kuin kahdella muulla välimiehellä. Kolmas välimies toimii välimiesoikeuden puheenjohtajana. b) Jos toista välimiestä ei ole nimitetty määrätyn ajan kuluessa tai jos osapuolet eivät ole päässeet määrätyn ajan kuluessa sopimukseen kolmannen välimiehen nimityksestä, Pysyvän kansainvälisen välitystuomiois tuimen pääsihteeri nimittää jommankumman osapuolen pyynnöstä kyseisen välimiehen sellaisten kansainvälisesti tunnettujen henkilöiden joukosta, joilla ei ole tämän yleissopimuksen osapuolena olevan valtion kansalaisuutta. 2. Välimiesoikeus päättää, missä sen päämaja sijaitsee, ja hyväksyy omat menettelytapasääntönsä. 3. Välimiesoikeuden päätökseen tarvitaan sen jäsenten ääntenenemmistö. Jäsenet eivät saa pidättäytyä äänestämästä. 4. Sopimuspuoli, joka ei ole kiistan osapuolena, voi osallistua sen käsittelyyn välimiesoikeuden suostumuksella. 5. Välimiesoikeuden päätös on lopullinen ja sitoo kaikkia kiistan osapuolia ja oikeuskäsittelyyn osallistuneita osapuolia. Päätöstä on noudatettava viipymättä. Välimiesoikeus tulkitsee päätöksen jonkun kiistan osapuolen tai muiden osallistuneiden valtioiden pyynnöstä. 6. Jollei välimiesoikeus toisin päätä jutun erityisluonteen vuoksi, kiistan osapuolet vastaavat yhtä suurin osuuksin välimiesoikeuden kuluista, myös sen jäsenille maksettavista korvauksista.