AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 5/2013,

annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,

maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen perussäännöistä

(2013/667/EU)

AKT–EU-SUURLÄHETTILÄSKOMITEA, joka

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (1), sellaisena kuin se on muutettuna ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (2) ja toisen kerran muutettuna Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (3), jäljempänä ’AKT–EU-sopimus’, ja erityisesti sen liitteessä III olevan 3 artiklan 5 ja 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

AKT–EU-sopimuksen toista muutosta sovelletaan AKT–EU-ministerineuvoston päätöksen N:o 2/2010 (4) nojalla väliaikaisesti 31 päivästä lokakuuta 2010.

AKT–EU-sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 5 kohdan mukaan suurlähettiläskomitean päättää keskuksen perussäänöistä. Sen vuoksi suurlähettiläskomitean on aiheellista hyväksyä tätä koskeva päätös,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Hyväksytään tämän päätöksen liitteenä olevat maatalouden ja maaseudun yhteistyön teknisen keskuksen perussäännöt.

Euroopan unionin ja AKT-valtioiden on omalta osaltaan toteutettava tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet.

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

(1) EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2) Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27).

(3) Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).

(4) AKT–EU-ministerineuvoston päätös N:o 2/2010, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2010, Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta toisen kerran tehdyn sopimuksen allekirjoittamispäivän ja voimaantulopäivän välisenä aikana sovellettavista siirtymävaiheen toimenpiteistä (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 68).

LIITE

MAATALOUDEN JA MAASEUDUN YHTEISTYÖN TEKNISEN KESKUKSEN PERUSSÄÄNNÖT

1 artikla

Kohde

1. Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (1), sellaisena kuin se on ensimmäisen kerran muutettuna Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 (2) ja toisen kerran muutettuna Ouagadougoussa 22 päivänä kesäkuuta 2010 (3), jäljempänä ’AKT–EU-sopimus’, liitteessä III tarkoitettu maatalouden ja maaseudun yhteistyön tekninen keskus, jäljempänä ’keskus’ on AKT:n ja EU:n yhteinen tekninen elin. Sillä on oikeushenkilön asema ja kaikkien AKT–EU-sopimuksen osapuolina olevien valtioiden alueella laajin mahdollinen samanlaisille oikeushenkilöille niiden lain nojalla myönnettävä oikeustoimikelpoisuus.

2. Keskuksen henkilöstöön sovelletaan niitä tavanomaisia erioikeuksia, vapauksia ja muita etuja, joista määrätään erioikeuksia ja vapauksia koskevassa AKT–EU-sopimuksen pöytäkirjassa 2 olevan 1 artiklan toisessa kohdassa ja joihin viitataan AKT–EU-sopimukseen liitetyissä julistuksissa VI ja VII.

3. Keskus ei tavoittele voittoa.

4. Keskuksen päätoimipaikka on toistaiseksi Wageningenissä, Alankomaissa, ja sillä on paikallistoimisto Brysselissä.

2 artikla

Periaatteet ja tavoitteet

1. Keskuksen toiminnassa noudatetaan AKT–EU-sopimuksen määräyksiä ja tavoitteita. Se pyrkii AKT–EU-sopimuksen liitteessä III olevassa 3 artiklassa määrättyihin tavoitteisiin suurlähettiläskomitean valvonnassa.

2. Keskus määrittelee tavoitteensa tarkemmin yleisessä strategia-asiakirjassa.

3. Keskus suorittaa tehtävänsä tiiviissä yhteistyössä AKT–EU-sopimuksessa tai siihen liitetyissä julistuksissa tarkoitettujen toimielinten ja muiden elinten kanssa. Keskus voi tarvittaessa pyytää alueellisten ja kansainvälisten toimielinten apua, erityisesti niiden, jotka sijaitsevat Euroopan unionissa tai AKT-valtioissa ja jotka käsittelevät maatalouden ja maaseudun kehittämiseen liittyviä kysymyksiä.

3 artikla

Rahoitus

1. Keskuksen talousarvio rahoitetaan AKT–EU-sopimuksessa vahvistettujen, kehitysrahoitusyhteistyötä koskevien sääntöjen mukaisesti.

2. Keskus voi ottaa vastaan ylimääräistä rahoitusta muilta osapuolilta AKT–EU-sopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja laatimansa strategia-asiakirjan täytäntöön panemiseksi.

4 artikla

Suurlähettiläskomitea

1. Suurlähettiläskomitea toimii AKT–EU-sopimuksen liitteessä III olevan 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti keskuksen valvontaviranomaisena. Se nimittää hallintoneuvoston jäsenet ja keskuksen johtajan hallintoryhmän ehdotuksesta. Se seuraa keskuksen yleisstrategiaa ja valvoo hallintoneuvoston työskentelyä.

2. Suurlähettiläskomitea myöntää johtajalle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden. Vastuuvapauden myöntämiseksi suurlähettiläskomitea saa hallintoneuvoston suosituksen, joka perustuu vuotuisen tilinpäätöksen tarkasteluun ja tilintarkastajan lausuntoon, sekä johtajan siihen antamat vastaukset.

3. Suurlähettiläskomitea voi milloin tahansa ottaa keskuksen tekemät päätökset uudelleen tarkasteltaviksi tai muuttaa niitä. Hallintoneuvosto ja suurlähettiläskomitean pyynnöstä myös keskuksen johtaja antavat sille säännöllisesti tietoja.

5 artikla

Hallintoneuvosto

1. Perustetaan hallintoneuvosto tukemaan, seuraamaan ja valvomaan keskuksen kaiken toiminnan teknisiä, hallinnollisia ja rahoituksellisia näkökohtia.

2. Hallintoneuvosto muodostetaan pariteettiperiaatteella kuudesta jäsenestä eli kolmesta AKT-maan kansalaisesta ja kolmesta Euroopan unionin kansalaisesta, jotka AKT–EU-sopimuksen osapuolet valitsevat ja suurlähettiläskomitea nimittää heidän maatalouden ja maaseudun kehittämisen ja/tai tieto- ja viestintäpolitiikan, tieteen, johtamisen ja teknologian alan ammattiosaamisensa perusteella.

3. Hallintoneuvoston toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi suurlähettiläskomitea pyrkii olemaan korvaamatta hallintoneuvoston kaikkia jäseniä samana kalenterivuonna.

4. Suurlähettiläskomitea nimittää hallintoneuvoston jäsenet itse vahvistamiensa menettelyjen mukaisesti enintään viiden vuoden toimikaudeksi, jonka puolivälissä tehdään arviointi.

5. Hallintoneuvosto pitää kolme sääntömääräistä kokousta vuodessa. Se voi suurlähettiläskomitean, hallintoneuvoston puheenjohtajan tai johtajan pyynnöstä myös pitää ylimääräisiä kokouksia, aina kun tämä on välttämätöntä sen tehtävien hoitamiseksi. Keskus toimii hallintoneuvoston sihteeristönä.

6. Hallintoneuvoston jäsenet hoitavat tehtävänsä itsenäisesti, eivät saa pyytää eivätkä vastaanottaa ohjeita kolmansilta osapuolilta ja toimivat yksinomaan keskuksen etujen mukaisesti. Hallintoneuvoston jäsen ei saa ottaa vastaan mitään muita tehtäviä, joista keskus suorittaa palkkiota.

7. Hallintoneuvoston jäsenet valitsevat keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan enintään viideksi vuodeksi työjärjestyksensä mukaisesti. Puheenjohtajaksi valitaan sen osapuolen (AKT tai Euroopan unioni) kansalainen, jonka edustaja ei ole keskuksen johtajana. Varapuheenjohtajaksi valitaan sen osapuolen kansalainen, jonka edustaja ei ole puheenjohtajana.

8. Euroopan komission, Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön ja AKT-valtioiden sihteeristön edustajat osallistuvat hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina.

9. Hallintoneuvosto voi pyytää muilta keskuksen johtoon tai henkilöstöön kuuluvilta ja/tai ulkopuolisilta asiantuntijoilta lausuntoa yksittäisistä kysymyksistä.

10. Hallintoneuvoksen päätökset tehdään läsnä olevien jäsenten tai heidän edustajiensa yksinkertaisella enemmistöllä hallintoneuvoston työjärjestyksen mukaisesti. Kullakin hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni. Äänten mennessä tasan puheenjohtajan ääni ratkaisee.

11. Kustakin kokouksesta laaditaan pöytäkirja. Hallintoneuvoston keskustelut ovat luottamuksellisia.

12. Hallintoneuvosto hyväksyy työjärjestyksensä ja antaa sen suurlähettiläskomitealle tiedoksi.

6 artikla

Hallintoneuvoston tehtävät

1. Hallintoneuvoston seuraa ja valvoo tiiviisti keskuksen toimintaa. Se vastaa toimistaan suurlähettiläskomitealle.

2. Hallintoneuvosto

a) laatii Euroopan kehitysrahaston (EKR) sääntöjä ja näitä perussääntöjä noudattaen ehdotuksen varainhoitoa koskeviksi määräyksiksi ja toimittaa sen suurlähettiläskomitealle hyväksyntää varten;

b) laatii ja hyväksyy EKR:n sääntöjä ja näitä perussääntöjä noudattaen keskuksen henkilöstö- ja toimintasäännöt ja toimittaa ne suurlähettiläskomitealle tiedoksi;

c) valvoo keskuksen toimintaa ja huolehtii siitä, että keskuksen tehtäviä hoidetaan ja sen sääntöjä sovelletaan asianmukaisesti;

d) hyväksyy keskuksen vuotuiset ja monivuotiset työohjelmat ja talousarvion sekä toimittaa ne suurlähettiläskomitealle tiedoksi;

e) toimittaa määräajoin keskuksen toimintaa koskevia raportteja ja arviointeja suurlähettiläskomitealle;

f) hyväksyy keskuksen yleisen strategia-asiakirjan ja toimittaa sen suurlähettiläskomitealle tiedoksi;

g) hyväksyy keskuksen organisaatiorakenteen ja -kaavion sekä henkilöstöpolitiikan;

h) arvioi johtajan toiminnan ja työsuunnitelman vuosittain ja toimittaa tätä koskevan kertomuksen suurlähettiläskomitealle;

i) hyväksyy uusien henkilökuntaan kuuluvien palvelukseen oton sekä palveluksessa jo olevien sopimusten uusimisen, jatkamisen ja purkamisen;

j) hyväksyy vuotuisen tilinpäätöksen tilintarkastuskertomuksen tarkastelun pohjalta;

k) toimittaa vuotuisen tilinpäätöksen ja tilintarkastuskertomuksen yhdessä suosituksen kanssa suurlähettiläskomitealle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämiseksi johtajalle;

l) hyväksyy vuosikertomukset ja toimittaa ne suurlähettiläskomitealle, jotta se voi varmistua siitä, että keskuksen toiminta on sopusoinnussa AKT–EU-sopimuksessa asetettujen tavoitteiden ja keskuksen yleisen strategia-asiakirjan kanssa;

m) tekee suurlähettiläskomitealle ehdotuksen keskuksen johtajan nimittämiseksi;

n) tekee, tarvittaessa ja käytettyään kaikki sovittelu- ja oikaisukeinot sekä kunnioittaen oikeutta tulla kuulluksi, suurlähettiläskomitealle asianmukaisesti perustellun ehdotuksen johtajan erottamiseksi;

o) ehdottaa suurlähettiläskomitealle johtajan toimikauden jatkamista toiseksi ja viimeiseksi toimikaudeksi arvioituaan perusteellisesti tämän toimintaa ensimmäisellä toimikaudella;

p) raportoi suurlähettiläskomitealle kaikista tehtäviensä hoidossa esiin tulevista tärkeistä kysymyksistä; ja

q) raportoi suurlähettiläskomitealle toimenpiteistä, jotka on toteutettu suurlähettiläskomitean vastuuvapauspäätökseen liitettyjen suurlähettiläs komitean havaintojen ja suositusten perusteella.

3. Hallintoneuvosto valitsee tilintarkastajayrityksen kolmen vuoden kaudeksi avoimen tarjouskilpailun perusteella vähintään kolmesta menettelyyn osallistuneesta tarjouksen tekijästä. Tällaisen yrityksen on oltava kansainvälisesti tunnustetun valvontaelimen jäsen. Valitut tilintarkastajat tarkastavat, onko vuotuinen tilinpäätös laadittu asianmukaisesti ja kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja noudattaen, ja esittävät tosiasioihin perustuvan ja asianmukaisen katsauksen keskuksen taloudellisesta tilanteesta. Tilintarkastajat esittävät myös näkemyksensä keskuksen varainhoidon moitteettomuudesta.

4. Hallintoneuvosto suosittaa keskuksen vuotuisen tilinpäätöksen tarkastuksen jälkeen suurlähettiläskomitealle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntämistä johtajalle.

7 artikla

Johtaja

1. Keskusta johtaa johtaja, jonka suurlähettiläskomitea nimittää hallintoneuvoston ehdotuksesta enintään viiden vuoden toimikaudeksi. Suurlähettiläskomitean puheenjohtajat allekirjoittavat johtajan nimittämiskirjan. Suurlähettiläskomitea voi hallintoneuvoston suosituksesta ja johtajan erinomaisen toiminnan perusteella poikkeuksellisissa olosuhteissa uusia johtajan nimityksen enintään viideksi vuodeksi. Toimikautta ei voida tämän kauden jälkeen jatkaa. Toinen ja viimeinen toimikausi hyväksytään hallintoneuvoston suurlähettiläskomitealle toimittamien todennettavien tulosperusteiden perusteellisen arvioinnin pohjalta.

2. Johtaja vastaa keskuksen oikeudellisesta ja institutionaalisesta edustamisesta ja sen toimeksiannon ja tehtävien suorittamisesta.

3. Johtaja vastaa seuraavien toimittamisesta hallintoneuvostolle sen antamaa hyväksymistä varten:

a) keskuksen yleinen strategia-asiakirja;

b) vuotuiset ja monivuotiset toiminta-/työohjelmat;

c) keskuksen vuotuinen talousarvio;

d) vuosikertomus, määräaikaiskertomukset ja arvioinnit;

e) keskuksen organisaatiorakenne ja -kaavio sekä henkilöstöpolitiikka; ja

f) uusien henkilökuntaan kuuluvien palvelukseen otto sekä palveluksessa jo olevien sopimusten uusiminen, jatkaminen ja purkaminen.

4. Johtaja vastaa keskuksen organisaatiosta ja päivittäisestä johtamisesta. Johtaja raportoi hallintoneuvostolle keskuksen toimintasääntöjen toimeenpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä.

5. Johtaja raportoi hallintoneuvostolle kaikista tehtäviensä hoidossa esiin tulevista tärkeistä kysymyksistä ja tiedottaa niistä tarvittaessa suurlähettiläskomitealle.

6. Johtaja esittää hallintoneuvostolle vuotuiset tulosohjaussuunnitelmansa ja kertomuksensa saavutetuista tuloksista niiden arvioimiseksi ja toimittamiseksi edelleen suurlähettiläskomitealle.

7. Johtaja vastaa vuotuisen tilinpäätöksen toimittamisesta hallintoneuvostolle hyväksyntää varten ja sen toimittamiseksi edelleen suurlähettiläskomitealle.

8. Johtaja toteuttaa kaikki aiheelliset toimenpiteet toimiakseen suurlähettiläskomitean talousarvion toteuttamista koskevaan vastuuvapauspäätökseen liitämien havaintojen ja suositusten mukaisesti.

(1) EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2) Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 27).

(3) Sopimus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja ensimmäisen kerran Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 2005 muutetun kumppanuussopimuksen muuttamisesta (EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3).