Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ja Euroopan unionin (AKT-EU) välillä solmitun yleissopimuksen nojalla järjestettävä yhteiskokous - Päätöslauselma WTO:n millennium-neuvottelukierros erityisesti AKT-valtioiden sokerialan näkökulmasta (AKT-EU 2728/99/lop.)



Virallinen lehti nro 271 , 24/09/1999 s. 0061 - 0062



PÄÄTÖSLAUSELMA(1) WTO:n millennium-neuvottelukierros erityisesti AKT-valtioiden sokerialan näkökulmasta Yhteinen edustajakokous, joka - kokoontui Strasbourgissa (Ranska) 29. maaliskuuta - 1. huhtikuuta 1999, A. muistuttaa Marrakeshin yleissopimuksesta, jolla perustettiin maailman kauppajärjestö, erityisesti sopimuksen johdanto-osasta, jossa osapuolet tunnustivat, että niiden kauppa- ja taloussuhteet edistävät kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti mm. elintason nousua siten, että samalla huolehditaan myös ympäristönsuojelusta, B. muistuttaa, että osapuolet sopivat, että kehitysmaille ja erityisesti kaikkein vähiten kehittyneille maille on turvattava niiden kehitystarpeita vastaava osa maailmankaupan kasvusta, C. ottaa huomioon, että tulevassa uudistuksessa tehdään todennäköisesti maataloussopimukseen ja valtiontukea ja korvauksia koskevaan sopimukseen muutoksia, joilla saattaa olla vaikutuksia sokerin suosituimmuuskauppaan, D. muistuttaa Port Louisissa (Mauritius) pidetyssä 26. kokouksessa 20. - 23. huhtikuuta 1998 hyväksytystä sokerialaa koskevasta päätöslauselmasta, E. muistuttaa Brysselissä (Belgia) pidetyssä AKT-valtioiden ministerineuvoston 68 kokouksessa 28.-29. syyskuuta 1998 hyväksytystä sokerialaa koskevasta päätöslauselmasta, F. katsoo, että AKT-valtioiden sokeripöytäkirja on oleellinen osa EU-järjestelmää ja että AKT-valtioiden sokerikiintiöt on sidottu EU:n WTO-sitoumuksiin, G. panee merkille, että sokeria tuottavat AKT-maat muutamaa poikkeusta lukuunottamatta ovat elintarvikkeiden nettotuojia, kehitysmaita, vähiten kehittyneitä maita, rannikottomia tai saarivaltioita, joilla on erityisiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia ongelmia, ja joiden sosioekonominen kehitys on riippuvainen sokerista saaduista vientituloista, H. panee merkille myös sen, että AKT-maat käyttävät EU-viennistä saamiaan tuloja kehitysohjelmiinsa, joilla parannetaan tehokkuutta, lisätään tuottavuutta, optimoidaan sokerintuotannon yhteydessä syntyvien sivutuotteiden käyttöä ja yleisesti vahvistetaan maiden kilpailukykyä, I. katsoo, että AKT-valtioiden sokeriteollisuus on laaja-alaista toimintaa, se tuo valuuttatuloja, työllistää ja on mukana ympäristönsuojelussa ja maaseudun kehittämisessä, J. toistaa, että AKT-maat ovat sitoutuneet rationalisoimaan teollisuuttaan saadakseen sen kilpailukykyiseksi mutta huomauttaa, että maailmanlaajuistumiskehityksessä on otettava huomioon kehitysmaiden erityistilanne, 1. pyytää Euroopan unionia: (i) varmistamaan, että AKT/EU-sokeripöytäkirjassa esitettyihin periaatteisiin ei puututa millenium-neuvottelukierroksessa; (ii) varmistamaan, että noudatetaan WTO:n sitoumusta taata kehitysmaille niiden taloudellisen kehityksen tarpeiden mukainen osa maailmankaupan kasvusta ja että sokeripöytäkirjan takuita ei vesitetä kaupan hillittömän vapauttamisen nimissä; (iii) varmistamaan, että kaikki voitava tehdään suosituimmuuskauppasopimuksen säilyttämiseksi ja AKT-maille sokeripöytäkirjassa annettujen sitoumusten noudattamiseksi; (iv) tunnustamaan AKT:n sokeriteollisuuden merkityksen EU:n jalostusteollisuudelle ja pöytäkirjan sekä erityisen sokerikaupan suosituimmuussopimuksen tarjoamat vastavuoroiset hyödyt kaikille osapuolille; (v) tunnustamaan AKT-valtioiden järkiperäistämistyön merkitys siten kuin se on esitetty taloudellisessa vuosikertomuksessa ja varmistamaan, että AKT-valtioiden tuottamasta sokerista tarjotussa hinnassa otetaan huomioon kaikki alaan vaikuttavat tekijät ja että se auttaa kehittämään AKT-valtioiden teollisuuden kannattavuutta; (vi) ottamaan huomioon AKT-valtioiden sokeriteollisuuden laaja-alaisuuden ja erityisesti sen osallistumisen ympäristönsuojeluun, maaseudun kehitykseen ja työllisyyden ylläpitämiseen, sen merkityksen valuuttatulojen lähteenä ja sokeria tuottavien AKT-valtioiden taloudelliselle ja yhteiskunnalliselle kehitykselle; 2. kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle ja komissiolle. (1) Yhteinen edustajakokous hyväksynyt 1. huhtikuuta 1999 Strasbourgissa (Ranska).