Official Journal L 239 , 22/09/2000 P. 0411 - 0416



ROZHODNUTÍ VÝKONNÉHO VÝBORU ze dne 28. dubna 1999 o styčných úřednících [SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2] VÝKONNÝ VÝBOR, s ohledem na článek 132 prováděcí úmluvy k Schengenské dohodě, s ohledem na články 7 a 47 uvedené úmluvy, s ohledem na prohlášení ze dne 16. září 1998 [dokument SCH/Com-ex (98) decl. 2 rev.], ROZHODL TAKTO: 1. Schvaluje se plán vzájemné výměny styčných úředníků za účelem poradenství a pomoci při provádění bezpečnostních a kontrolních činností na vnějších hranicích [dokument SCH/I-front (98) 170 rev. 5]. 2. Smluvním stranám se doporučuje, aby vyslaly styčné úředníky co nejdříve na místa, která si zvolí ze seznamu míst obsaženého v dokumentu SCH/I-front (99) 9 rev. 3, a aby uzavřely případné nezbytné dvoustranné dohody. Tento směrný seznam není závazný a aktualizuje se podle vývoje situace. V Lucemburku dne 28. dubna 1999. Předseda C. H. SCHAPPER SCH/I-front (98) 170 rev. 5 VZÁJEMNÉ VYSÍLÁNÍ STYČNÝCH ÚŘEDNÍKŮ ZA ÚČELEM PORADENSTVÍ A POMOCI PŘI PROVÁDĚNÍ BEZPEČNOSTNÍCH A KONTROLNÍCH ČINNOSTÍ NA VNĚJŠÍCH HRANICÍCH Výkonný výbor přijal na svém zasedání dne 16. září 1998 prohlášení SCH/Com-ex (98) decl. 2 rev. 2, kterým pověřuje ústřední skupinu, aby posoudila, zda může poradenství a pomoc úředníků jedné smluvní strany při provádění kontrol na vnějších hranicích jiné smluvní strany zlepšit bezpečnost na hranicích. Po důkladném projednání možností poradenství a pomoci styčných úředníků vyslaných na vnější hranice rozhodla podskupina pro hranice na svém zasedání dne 28. září 1998 jednoznačně kladně. Podskupina nyní naplňuje zmocnění od výkonného výboru a předkládá následující plán vzájemné výměny styčných úředníků za účelem poradenství a pomoci při provádění bezpečnostních a kontrolních činností na vnějších hranicích. 1. OBECNÁ USTANOVENÍ 1.1 Právní rámec Vysílání a činnost styčných úředníků se řídí čl. 47 odst. 1, 2 a 3 a čl. 7 třetí větou Schengenské úmluvy. Tato ustanovení umožňují časově omezené nebo neomezené vysílání styčných úředníků za účelem posílení a urychlení spolupráce mezi smluvními stranami. To se též výslovně týká vzájemné spolupráce orgánů pověřených ostrahou vnějších hranic. Konkrétní vysílání úředníků vždy vychází z dvoustranných dohod mezi partnerskými státy, které mohou být podle potřeby doplněny konkrétními ujednáními mezi dotčenými správními orgány. Státy, které si vyměňují styčné úředníky, se tak mohou dvoustrannou dohodou odchýlit od následujících zásad. Uzavírání dvoustranných dohod však nebrání vzájemným konzultacím a oznamování. 1.2 Oblasti působnosti Styční úředníci mohou být vysíláni k výkonným útvarům pohraniční policie na hranicích na moři a na pozemních hranicích, na letištích a u pobřežní stráže. Poskytují rady a pomoc členům příslušných výkonných útvarů států Schengenu při provádění ostrahy a kontroly na vnějších hranicích schengenského prostoru na jejich žádost a po dohodě s útvary hostitelské strany a podle jejich pravidel. Rovněž mohou provádět pozorování a shromažďovat podezření týkající se nedovoleného přistěhovalectví a přeshraniční trestné činnosti. Nevykonávají však žádné úkoly související se státní suverenitou. Tito úředníci musí být vysíláni především na hraniční přechody a úseky hranice, které jsou zvlášť významné z hlediska nedovoleného přistěhovalectví do schengenského prostoru. Činnost styčných úředníků nesmí být na újmu suverenity státu, kterému je pomoc poskytována; prováděním těchto úkolů nesmějí být dotčeny vnitrostátní právní a správní předpisy. Níže popsané a vyjmenované příklady úkolů styčných úředníků lze vykonávat výhradně v rámci poskytování poradenství a pomoci orgánům hostitelského státu, které odpovídají za provádění úkolů pohraniční policie. Úkoly se plní vždy - v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy, - za přísného dodržování konkrétních ustanovení jednotlivých dvoustranných dohod, které mohou být případně doplněny konkrétními ujednáními, a - po dohodě s orgány hostitelského státu a podle jejich pravidel. Mezi úkoly může patřit: Výměna informací - pravidelné shromažďování a výměna informací o jednotlivých případech, - budování kontaktů mezi příslušnými útvary, zejména ve smyslu článků 39 a 46 Schengenské úmluvy, - informování orgánů hostitelského státu o otázkách vstupu a vycestování ve vztahu ke státu, který úředníky vysílá. Poradenství a pomoc poskytované úředníkům hostitelského státu - poskytování poradenství a pomoci úředníkům hostitelského státu při - pohovorech s cestujícími a - ověřování pravosti dokladů vydaných státem, který úředníky vysílá; - poskytování poradenství a pomoci úředníkům hostitelského státu při následných opatřeních pohraniční policie, jako například: - sestavování zpráv, - záznamy prohlášení, - výslechy, - vytváření statistik; - poskytování poradenství a pomoci úředníkům hostitelského státu při - vyhodnocování dokladů, které styční úředníci znají, - plánování opatření ostrahy hranic, - hodnocení práce pohraniční policie; - poskytování poradenství a pomoci úředníkům hostitelského státu při aktualizaci situační zprávy; - doprovod úředníků hostitelského státu při provádění ostrahy hranic. Na letištích a zvláště v námořních přístavech mohou být vykonávány rovněž tyto činnosti: - poradenství pro příslušné orgány a jejich informování o repatriačních opatřeních státu vysílajícího styčné úředníky v souvislosti se stávajícími dohodami o zpětném přebírání osob, - poradenství pro kontaktní osoby určené pro cestující nebo dopravní společnosti státu vysílajícího styčné úředníky. 1.3 Požadavky na styčného úředníka Úředníci, kteří mají být vysláni, musí splňovat odborné a osobní předpoklady pro výkon případné dlouhodobé práce v zahraničí. Musí mít zkušenosti s přeshraniční činností policie. Pokud možno by měli mít dobrou znalost jazyka hostitelské země, a přinejmenším musí ovládat pracovní jazyk převážně používaný v místě jejich působení. V zásadě jsou přednostně vysíláni odborně vysoce kvalifikovaní úředníci. 1.4 Logistické aspekty Hostitelský stát poskytuje vysílajícímu státu logistickou podporu, přičemž musí být respektována suverenita obou států a související dvoustranné dohody. - Hostitelské útvary by měly, pokud jim to místní podmínky dovolují, poskytnout styčným úředníkům kancelář nebo jim umožnit kancelář sdílet. Styčný úředník má mít možnost používat veškerá logistická zařízení hostitelských orgánů. - Ubytování hradí styčnému úředníkovi vysílající stát. Hostitelský stát musí poskytnout pomoc při hledání ubytování. - Dvoustranné dohody určí orgán, kterému jsou styční úředníci v hostitelské zemi podřízeni (velvyslanectví vysílajícího státu nebo ministerstvo/orgány hostitelského státu). - Lékařská péče Vysílající stát zajistí pro styčného úředníka dostatečné zdravotní pojištění pro případ nemoci. Podle potřeby se sjedná doplňkové pojištění. 2. MÍSTA PŮSOBENÍ Výběr vhodných míst doporučených státům Schengenu pro vyslání styčných úředníků provede zvlášť podskupina pro hranice. Tento směrný seznam není závazný; bude aktualizován podle vývoje situace. 3. HODNOCENÍ/SLEDOVÁNÍ Státy Schengenu si podle potřeby vyměňují zkušenosti o vysílání styčných úředníků v rámci podskupiny pro hranice.[1] SCH/I-front (99) 9 rev. 3 (Vzájemné vysílání styčných úředníků za účelem poradenství a pomoci při provádění bezpečnostních a kontrolních činností na vnějších hranicích) Směrný seznam míst doporučovaných státům Schengenu pro vysílání styčných úředníků Výběr míst uvedený níže se doporučuje státům Schengenu pro vysílání styčných úředníků v závislosti na posouzení stávající situace. Směrný seznam není závazný a bude aktualizován podskupinou pro hranice v závislosti na posouzení aktuální situace.[2] 1. Belgie - Brusel (letiště Zaventem) 2. Německo - letiště Frankfurt nad Mohanem - Mnichov (letiště Franz-Joseph Strauß) - Frankfurt nad Odrou (pozemní hranice s Polskem) - Ludwigsdorf (pozemní hranice s Polskem) - Cínovec (pozemní hranice s Českou republikou) - Waidhaus (pozemní hranice s Českou republikou) - Hamburk (přístav) 3. Francie - Marseille (přístav) - Paříž (letiště Roissy-Charles de Gaulle) 4. Řecko - Athény (letiště) - Soluň (letiště) - Kakabia (pozemní hranice s Albánií) - Kastanies (pozemní hranice s Tureckem) - Samos - Korfu 5. Itálie - Řím-Fiumicino (letiště) - Brindisi (námořní hranice) - Trapani - Terst (pozemní hranice se Slovinskem) - Milán (letiště Malpensa) 6. Nizozemsko - Amsterdam (letiště Schiphol) 7. Rakousko - Vídeň-Schwechat (letiště) - dálnice Nickelsdorf (pozemní hranice s Maďarskem) - Spielfeld (pozemní hranice se Slovinskem) - Berg (pozemní hranice se Slovenskem) - Drasenhofen (pozemní hranice s Českou republikou) 8. Španělsko - Algeciras (přístav) - Madrid (letiště Barajas) [1] Po začlenění schengenského systému do Evropské unie bude práce podskupiny pro hranice pokračovat v rámci útvaru Rady příslušného pro otázky vnějších hranic. [2] Po začlenění schengenského systému do Evropské unie bude práce podskupiny pro hranice pokračovat v rámci útvaru Rady příslušného pro otázky vnějších hranic.