CS Úřední věstník Evropské unie C 302/3

Závěry Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 26. listopadu 2009 o rozvoji úlohy vzdělávání v rámci plně fungujícího znalostního trojúhelníku

2009/C 302/03

Rada a zástupci vlád členských států zasedající v Radě,

PŘIPOMÍNAJÍCE — základní hodnoty obnovené Lisabonské strategie zaměřené na růst a zaměstnanost jakožto prostředky, které mají Evropě do budoucna zabezpečit prosperitu, spravedlnost a udržitelné životní prostředí, a klíčovou úlohu znalostního trojúhelníku v tomto procesu, — konstatování Evropské rady zasedající ve dnech 8. a 9. března 2007 v Bruselu, že „vzdělávání a odborná příprava jsou nezbytnými předpoklady dobře fungujícího znalostního trojúhelníku (vzdělávání – výzkum – inovace) a hrají klíčovou roli při zvyšování růstu a zaměstnanosti“, a výzvu Evropské rady z bruselského zasedání ve dnech 19. a 20. března 2009 k naléhavému přijetí konkrétních opatření za účelem „podpory partnerství mezi oblastmi podnikání, výzkumu, vzdělávání a odborné přípravy“ a „posílení a zlepšení kvality investic do výzkumu, znalostí a vzdělávání“,

VĚDOMI SI SKUTEČNOSTI, — že dlouhodobý útlum má nadále vážný dopad na světové hospodářství a že by měla být plně využita obnovená Lisabonská strategie, s důrazem na znalostní trojúhelník, jako základ účinné a trvalé obnovy v celé Evropské unii, — že má-li mít Evropská unie prostředky ke zvládání dlouhodobých výzev, které přináší konkurenční světové hospodářství, změna klimatu a stárnutí obyvatelstva, musí všechny tři prvky znalostního trojúhelníku řádně a provázaně fungovat, — že základní úlohou vzdělávání je zajistit rozvoj osobnosti tak, aby jednotlivci mohli plně využít svůj potenciál v dnešní společnosti a aby vzdělávací instituce na všech úrovních následně plnily velmi široké spektrum funkcí a povinností. Je však třeba dále rozvíjet specifickou funkci vzdělávání jakožto základu znalostního trojúhelníku,

DOMNÍVAJÍ SE, ŽE HLUBŠÍ VČLENĚNÍ VZDĚLÁVÁNÍ, VÝZKUMU A INOVACÍ DO PLNĚ FUNGUJÍCÍHO ZNALOSTNÍHO TROJÚHELNÍKU BY

posílilo inovační schopnosti Evropy a rozvoj kreativní a vysoce znalostní ekonomiky a společnosti prostřednictvím:

— vysoce rozvinuté a stále se vyvíjející znalostní základny na vysokých školách (1) a ve výzkumných střediscích, která by se mohla rychle promítnout do inovativních výrobků, služeb, přístupů a metod v širší ekonomice a v celé společnosti,

— prosazování kreativního, inovativního a podnikatelského smýšlení žáků, učňů, studentů, učitelů a výzkumných pracovníků, které by podpořilo postupný rozvoj rozsáhlejší kultury podnikání pomocí vzdělávání a odborné přípravy spolu s dynamičtějším evropských trhem práce a kvalifikovanější pracovní silou,

přispělo k dosažení významného pokroku:

— při plnění cíle iniciativy „Nové dovednosti pro nová pracovní místa“ s cílem zlepšit zaměstnatelnost občanů EU na měnícím se trhu práce,

— v programu modernizace pro vysoké školy (2);

SHODUJÍ SE NA TOM, ŽE KONKRÉTNÍMI VÝZVAMI V OBLASTI VZDĚLÁVÁNÍ JSOU

— potřeba překlenout kulturní propast mezi vzděláváním – ve smyslu výuky, učení a předávání sociokulturních hodnot – a výzkumem a inovacemi v komerční sféře,

— potřeba rozvinutější inovační a podnikatelské kultury v rámci vysokých škol,

— potřeba zlepšit komunikaci a mobilitu mezi světem výuky a výzkumu a světem podnikání a širší ekonomiky a podporovat mobilitu a výměnu idejí mezi různými akademickými a výzkumnými obory,

— potřeba dále reformovat struktury řízení a financování vysokých škol, které umožní větší nezávislost a odpovědnost, a usnadnit tak různorodější tok příjmů a efektivnější spolupráci s podnikatelským světem a vybavit vysoké školy, aby se mohly podílet na znalostním trojúhelníku v globálním měřítku,

DOMNÍVAJÍ SE, ŽE ZÁKLADEM POLITIK, JEJICHŽ CÍLEM JE TYTO KONKRÉTNÍ VÝZVY ŘEŠIT, BY MĚLY BÝT TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

— koncepce znalostního trojúhelníku souvisí s potřebou zvýšit dopad investic do daných tří forem činnosti – vzdělávání, výzkumu a inovací – pomocí systémové a trvalé vzájemné součinnosti,

— úplná integrace znalostního trojúhelníku vyžaduje vzájemně propojenější tvorbu politik a spolupráci v oblastech vzdělávání, výzkumu a inovací na evropské úrovni i na úrovni členských států,

— má-li vzdělávání plnit svou úlohu v rámci znalostního trojúhelníku, musí se cíle a výsledky výzkumu a inovací zpětně promítnout do vzdělávání, přičemž výuka a učení musí být podpořeny silnou výzkumnou základnou a výukové a učební prostředí je třeba rozvíjet a zlepšovat prostřednictvím lepšího začlenění kreativního myšlení a inovativních postojů a přístupů,

— tradiční akademickou kulturu na vysokých školách musí doplňovat vědomí toho, že má klíčovou úlohu také při zajišťování kvalifikovanější, podnikavější a pružnější pracovní síly, která bude základem hospodářského růstu a prosperity a lepší kvality života v nadcházejících letech. Odborná příprava výzkumných pracovníků a přednášejících by jim měla umožnit, aby se jim lépe dařilo zavádět do organizací, v nichž pracují, kulturu inovací,

— znalostní trojúhelník musí být brán v úvahu při vytváření strategií celoživotního učení na celostátní, regionální a institucionální úrovni tak, aby se vysoké školy větší měrou posílely na zvyšování dovedností důležitých pro znalostní ekonomiku a aby v rámci pravidel přijímání byla dostatečně uznávána hodnota předchozího učení a pracovních zkušeností,

— nové ideje a inovace se rodí ze spojení různých druhů znalostí a v procesu hledání nových znalostí, které je motivováno zvídavostí. Proto je zásadní si uvědomit, že kromě vědy a technologií má pro oblast inovací důležitou úlohu i kvalitní vzdělávání a výzkum ve společenských a humanitních vědách,

— pluralismus vysokých škol a výzkumných systémů v Evropě by měl být pokládán za výhodu přispívající k rozvoji různorodých přístupů k plně fungujícímu znalostnímu trojúhelníku,

STANOVÍ TĚCHTO SEDM PRIORIT ČINNOSTI:

1. Rozvoj větší soudržnosti politik v oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací

Na evropské úrovni i na úrovni členských států je třeba soudržnějším způsobem vytvářet politiky, do nichž budou plně včleněny dané tři prvky znalostního trojúhelníku. Politiky v oblastech vzdělávání, výzkumu a inovací by se měly vzájemně posilovat s cílem zajistit rozvoj plně fungujícího znalostního trojúhelníku a urychlit přechod k opravdové znalostní ekonomice a společnosti. V rámci stávajících procesů podávání zpráv v kontextu otevřené metody koordinace by Komise měla Radě předložit zprávu o opatřeních na podporu integrace znalostního trojúhelníku přijatých v oblastech vzdělávání, výzkumu a inovací. Tato zpráva by měla obsahovat informace o překážkách a návrhy pro další rozvoj.

2. Zrychlení pedagogické reformy

Členské státy by měly podporovat instituce vzdělávání a odborné přípravy s cílem zajistit, aby vzdělávací programy a metody vyučování a zkoušení na všech úrovních vzdělávání, včetně doktorandské úrovně, zahrnovaly a podněcovaly kreativitu, inovace a podnikavost. Jedním ze způsobů, jak tohoto cíle dosáhnout, je průběžné vypracovávání vzdělávacích programů ve spolupráci s výzkumnými ústavy, podniky a případnými dalšími partnery.

3. Partnerství mezi vysokými školami a podniky a dalšími důležitými partnery

Členské státy a Komise by měly urychleně reagovat na výzvy k přijetí opatření obsažené v závěrech Rady a zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 12. května 2009 o posílení partnerství mezi institucemi vzdělávání a odborné přípravy a sociálními partnery, zejména zaměstnavateli, v souvislosti s celoživotním učením. V souvislosti s vytvářením užších vazeb mezi vysokými školami a společenstvími, jimž tyto vysoké školy slouží, by měla být věnována zvláštní pozornost vytvoření pobídek pro mobilitu zaměstnanců mezi vysokou školou a podnikatelským sektorem zahrnujících mimo jiné programy výměny zaměstnanců. Spolupráce mezi vysokými školami a podniky by měla být posílena jako součást strategií vysokých škol v oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací.

4. Opatření v zájmu rozvoje inovační kultury na vysokých školách

Členské státy by měly podporovat vysoké školy, aby zvýšily své úsilí o rozvoj „inovační kultury“, mimo jiné prostřednictvím dynamičtějšího a interaktivnějšího učebního prostředí a pobídek pro zaměstnance za účelem jejich zapojení do projektů s inovačním rozměrem. Na institucionální úrovni by mohly být vytvořeny mechanismy financování a pobídkové struktury s cílem podpořit „kulturní změnu“ tak, aby byla spolupráce s podniky pokládána za důležitý faktor pro postup v zaměstnání. Pokud jde o podporu efektivního rozvoje „inovační kultury“, měla by být uznána klíčová úloha čelných představitelů vysokoškolského vzdělávání.

5. Vytvoření pobídek pro vysoké školy s cílem rozvíjet přenositelné znalosti

Členské státy by měly posoudit, zda pro vysoké školy existují přiměřené pobídky za účelem rozvoje znalostí, které lze přenášet do širší ekonomiky tak, aby se mohly vyvinout v inovativní zboží a služby. V případech, kdy právní předpisy, správní struktury nebo finanční ustanovení institucím brání, aby z takového rozvoje a přenosu znalostí těžily, by členské státy měly usilovat o úpravu rámce, v němž instituce fungují, za účelem odstranění takových překážek a poskytnutí dostatečné nezávislosti vysokým školám. Vysoké školy by měly vytvořit zvláštní strategie vytváření, rozvoje a přenosu znalostí.

6. Nové přístupy k hodnocení kvality

Zejména v oblasti vysokoškolského vzdělávání by členské státy měly vzájemně spolupracovat za účelem vytvoření kritérií „znalostního trojúhelníku“ pro hodnocení kvality svých institucí, které by mělo být zaměřeno na posouzení toho, do jaké míry byly výzkum a inovace úspěšně spojeny s výukou a základními vzdělávacími funkcemi a jak úspěšné jsou instituce ve vytváření učebního prostředí, které motivuje ke kreativitě a podnikatelskému přístupu k využívání znalostí a při přípravě studentů pro jejich ekonomickou a sociální budoucnost.

7. Rozvoj Evropského inovačního a technologického institutu jako modelu budoucnosti

Evropský inovační a technologický institut (EIT), který je první iniciativou na úrovni EU se zaměřením na soudržnou součinnost všech aktérů znalostního trojúhelníku, by se měl stát příkladem osvědčeného postupu pro členské státy, instituce vysokoškolského vzdělávání a výzkumné ústavy a podnikatelský sektor, pokud jde o začlenění všech tří stran znalostního trojúhelníku.

Budoucí znalostní a inovační společenství, hlavní operační subjekty EIT, by měly mít možnost ukázat nové způsoby řešení ekonomických a společenských úkolů (jako je například udržitelná energetika a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně) prostřednictvím komplexních a multidisciplinárních přístupů i pomocí nových modelů správy a financování zaměřených na motivaci k inovacím nejvyšších standardů. EIT by měl šířit tyto modely, které by měly být inspirací k vytváření dalších společných iniciativ na různých úrovních i v přeshraničním měřítku, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována potřebě rozvíjet úlohu vzdělávání v rámci znalostního trojúhelníku.

V mezích strategického rámce evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy by Komise měla zajistit, aby byly členské státy informovány o osvědčených postupech s ohledem na těchto sedm priorit a aby bylo možné porovnat pokrok napříč těmito oblastmi,

DÁLE ZDŮRAZŇUJÍ, ŽE JE DŮLEŽITÉ

— zajistit, aby ve strategii růstu a zaměstnanosti po roce 2010 bylo vzdělávání potvrzeno jako základ znalostního trojúhelníku, a podtrhují, že je nezbytné, aby se všechny tři strany trojúhelníku (vzdělávání – výzkum – inovace) vzájemně podporovaly a aby spolupůsobily. Celý systém vzdělávání a odborné přípravy má svou úlohu při podpoře klíčových kompetencí nezbytných pro dobře fungující trojúhelník,

— zajistit plnou spolupráci a koordinaci mezi strategiemi rozvoje evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání, evropského výzkumného prostoru a iniciativ v inovačním prostoru, zejména pokud jde o širokou inovační strategii a budoucí evropský inovační plán,

— aby Komise při přípravě svých návrhů programů Společenství v oblasti vzdělávání i v dalších oblastech v období, na které se bude vztahovat příští finanční rámec, plně zohledňovala potřeby strategie růstu a zaměstnanosti po roce 2010 a aby společně s členskými státy rovněž uvážila, jak by na podporu iniciativ souvisejících s plným rozvojem vzdělávání jakožto základu znalostního trojúhelníku mohly být využívány strukturální fondy.

(1) Pro účely tohoto dokumentu označuje pojem vysoké školy všechny typy vysokoškolských institucí.

(2) Viz usnesení Rady ze dne 23. listopadu 2007 o modernizaci univerzit v zájmu konkurenceschopnosti Evropy v globální znalostní ekonomice (dokument 16096/1/07) a sdělení Komise „Plnění programu modernizace pro univerzity: vzdělávání, výzkum a inovace“ z května roku 2006 (dokument 9166/06),