C 456/1

Usnesení Rady Evropské unie a zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě, o rámci evropské spolupráce v oblasti mládeže:

strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027

(2018/C 456/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE A ZÁSTUPCI VLÁD ČLENSKÝCH STÁTŮ, ZASEDAJÍCÍ V RADĚ,

BEROUCE NA VĚDOMÍ spolupráci EU v oblasti politiky mládeže v období do roku 2019. EU rozvíjí již od roku 2002 zvláštní spolupráci v oblasti politiky mládeže založenou na zásadách aktivní účasti a rovného přístupu k příležitostem (1), a to v součinnosti s dalšími politikami zaměřenými na mladé lidi, jako je vzdělávání, odborná příprava a zaměstnanost. Tato spolupráce vedla k politickým a legislativním změnám v členských státech a přispěla k budování kapacit mládežnických organizací,

PŘIPOMÍNAJÍCE, že jelikož cílem tohoto usnesení je stanovit strategii EU pro mládež, která bude schopna řešit výzvy, jimž čelí mladí lidé napříč Evropou, poskytnout společnou a soudržnou reakci EU na tyto výzvy a doplnit úsilí a iniciativy členských států v tomto ohledu, lze tohoto cíle lépe dosáhnout na úrovni EU než samotnými členskými státy. Rada tedy může v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii přijmout iniciativy za účelem dosažení uvedeného cíle. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto usnesení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedeného cíle,

UZNÁVAJÍ, že

1. Mladí lidé hrají ve společnosti zvláštní úlohu a čelí specifickým výzvám

Mladí lidé chtějí získat kontrolu nad svým životem, vytvářet vztahy a podporovat ostatní. Při přebírání kontroly nad svým životem procházejí různými typickými změnami ve svém osobním životě a prostředí, jako je přechod ze vzdělávání do pracovního procesu, samostatný život, partnerství či založení rodiny. Mnozí z nich čelí nejisté budoucnosti v důsledku globalizace, změny klimatu, technologického vývoje, demografických a socioekonomických trendů, populismu, diskriminace, sociálního vyloučení a falešných zpráv, s dosud nejasnými dopady na zaměstnanost, dovednosti či způsob fungování našich demokracií.

Zvláštní pozornost je třeba věnovat mladým lidem, u nichž hrozí riziko marginalizace na základě potenciálních zdrojů diskriminace, jako je jejich etnický původ, pohlaví, sexuální orientace, zdravotní postižení, náboženské vyznání nebo přesvědčení či politické přesvědčení.

Sociálně-ekonomické vyloučení a demokratické vyloučení jsou vzájemně propojeny (2). Mladí lidé, kteří se střetávají s nevýhodami, jsou obecně méně aktivními občany a mají menší důvěru v instituce. Evropa si nemůže dovolit plýtvat talentem ani připouštět sociální vyloučení či ztrátu motivace mezi mládeží. Mladí lidé by měli být nejen tvůrci vlastního života, ale měli by také přispívat k pozitivním změnám ve společnosti. Aby mohli mladí lidé plně využívat přínosů opatření EU, musí tato opatření zohledňovat jejich ambice, kreativitu a nadání a reagovat na jejich potřeby. Mladí lidé naopak obohacují ambice EU: podle zprávy EU o mládeži (3) je tato generace vůbec nejvíce vzdělaná a obzvláště zběhlá v používání informačních a komunikačních technologií a sociálních médií.

2. Je zapotřebí strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027

Strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027, která vychází ze zkušeností a rozhodnutí týkajících se spolupráce v oblasti mládeže z minulých let (4), má za cíl řešit současné i budoucí výzvy, s nimiž se setkávají mladí lidé po celé Evropě. Strategie EU pro mládež stanoví rámec cílů, zásad, priorit, hlavních oblastí a opatření pro účely spolupráce v oblasti politiky mládeže pro všechny příslušné zúčastněné strany, s patřičným ohledem na jejich příslušné pravomoci a na zásadu subsidiarity.

Mezi příslušné zúčastněné strany patří mimo jiné členské státy EU, příslušné orgány Evropské unie a další mezinárodní organizace, jako je Rada Evropy, místní a regionální orgány, rady mládeže, mládežnické organizace, organizace pracující s mladými lidmi, pracovníci s mládeží, výzkumní pracovníci z oblasti mládeže a aktéři civilní společnosti, jakož i struktury programů Erasmus+ a Evropského sboru solidarity a jejich následných programů.

Zapojením všech mladých lidí a posílením jejich postavení může politika mládeže přispět ke zdárnému naplnění vize kontinentu, v němž mohou mladí lidé využívat příležitostí a ztotožňovat se s evropskými hodnotami.

3. Evropské cíle v oblasti mládeže zajišťují vizi pro Evropu

V průběhu šestého cyklu strukturovaného dialogu s názvem „Mládež v Evropě: co bude dál?“ činitelé s rozhodovací pravomocí, mladí lidé a výzkumní pracovníci společně shromáždili prostřednictvím celounijní konzultace témata, která jsou relevantní pro mladé lidi, a uspořádali je do 11 oblastí. Výsledkem tohoto participačního procesu, do něhož byli zapojeni mladí lidé z celé Evropy, bylo vypracování 11 evropských cílů v oblasti mládeže. Tyto cíle odrážejí názory mladých lidí v Evropě a představují vizi těch, kdo se v rámci strukturovaného dialogu aktivně angažovali.

Svědčí o odhodlání mnoha mladých Evropanů zapojit se do určování směru, jímž by se měla evropská spolupráce v oblasti mládeže ubírat. Strategie EU pro mládež by měla přispět k naplnění této vize mladých lidí prostřednictvím mobilizace politických nástrojů na úrovni EU, jakož i opatření na celostátní, regionální a místní úrovni, a to ze strany všech zúčastněných aktérů.

Evropské cíle v oblasti mládeže jsou uvedeny v plném znění v příloze 3, v nepozměněné podobě, jakožto vyjádření názorů účastníků dialogu, aby s patřičným ohledem na zásadu subsidiarity, pravomoci členských států a svobodu sdružování sloužily jako inspirace a poskytly vodítko pro EU, její členské státy a příslušné zúčastněné strany a orgány.

VÍTAJÍ

Sdělení Komise s názvem „Zapojovat, propojovat a posilovat mladé lidi: nová strategie EU pro mládež“ ze dne 22. května 2018 (5).

SOUHLASÍ PROTO S TÍMTO:

1. Obecné cíle

Spolupráce EU v oblasti mládeže by měla co nejvíce využívat potenciál politiky mládeže. Posiluje účast mládeže na demokratickém životě v souladu s článkem 165 Smlouvy o fungování EU. Rovněž podporuje sociální a občanskou angažovanost a usiluje o zajištění toho, aby všichni mladí lidé disponovali zdroji potřebnými k účasti ve společnosti.

Cílem strategie v nadcházejících letech je:

— umožnit mladým lidem, aby se stali tvůrci svého vlastního života, podporovat jejich osobní rozvoj a růst k samostatnosti, budovat jejich odolnost a vybavit je dovednostmi pro život, které jim pomohou vyrovnat se s měnícím se světem;

— podněcovat mladé lidi k tomu, aby se stali aktivními občany, nositeli solidarity a aktéry pozitivních změn, inspirovanými hodnotami EU a evropskou identitou, a vybavit je v tomto ohledu nezbytnými zdroji;

— zlepšit politická rozhodnutí s ohledem na jejich dopad na mladé lidi napříč všemi odvětvími, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, zdraví a sociálního začleňování;

— přispět k vymýcení chudoby mladých lidí, jakož i všech forem jejich diskriminace a prosazovat sociální začlenění mladých lidí.

2. Základní zásady

Evropská politika v oblasti mládeže a veškerá opatření prováděná v rámci strategie Evropské unie pro mládež na období let 2019–2027 by měly být pevně zakotveny v mezinárodním systému lidských práv. V rámci všech politik a činností týkajících se mladých lidí by měly být uplatňovány následující zásady:

A. Rovnost a nediskriminace: bojovat proti všem formám diskriminace a prosazovat rovnost žen a mužů, uznat, že mladí lidé jsou vystaveni riziku, že budou čelit vícenásobným formám diskriminace, mimo jiné na základě věku, jakož i dodržovat zásady uznané mimo jiné v článcích 21 a 23 Listiny základních práv Evropské unie.

B. Začleňování: uznávajíc, že mladí lidé nejsou homogenní skupinou, a jejich potřeby, prostředí, z nějž pocházejí, životní situace a zájmy se tudíž liší, by strategie EU pro mládež měla podporovat činnosti a politiky začleňující všechny mladé lidi, zejména ty, kteří mají méně příležitostí, nebo jejichž názory mohou být přehlíženy.

C. Účast: uznávajíce, že všichni mladí lidé jsou pro společnost přínosem, by se všechny politiky a činnosti týkající se mladých lidí měly zasazovat o právo mladých lidí podílet se na přípravě, provádění a sledování politik, které se jich dotýkají, a to prostřednictvím smysluplné účasti mladých lidí a mládežnických organizací. V této souvislosti by měly být při utváření politik zohledňovány změny, které přináší digitální komunikace, jež má dopad na demokratickou a občanskou účast.

D. Globální, evropský, celostátní, regionální a místní rozměr: s cílem zajistit udržitelný dopad na mladé lidi je důležité, aby byla politika EU v oblasti mládeže prováděna při zohlednění vzájemného propojení s regionální a místní úrovní a aby byly prováděny činnosti na podporu politik mládeže na základní úrovni. Názory mladých lidí je třeba rovněž zohlednit, kdykoli jsou řešeny globální otázky.

E. Dvojí přístup: Politiky, které usilují o zlepšení života mladých lidí, nemohou být nikdy omezeny pouze na oblast mládeže. Proto je i nadále zásadně důležitý dvojí přístup, který byl dohodnut v předchozím rámci pro spolupráci (2010–2018), neboť má za cíl řešit otázky relevantní pro oblast mládeže, a to na jedné straně začleňováním iniciativ napříč různými oblastmi politik a prostřednictvím zvláštních iniciativ v odvětví mládeže na straně druhé.

DÁLE SOUHLASÍ s následujícím:

1. Úsilí o efektivní, cílené a společné provádění v rámci jednotlivých odvětví a napříč nimi

Životy mladých lidí jsou formovány politikami zakotvenými v různých politických oblastech a prováděnými na různých úrovních. Pouze začleněním problematiky mládeže jako prioritní otázky do různých oblastí politiky může být tedy zajištěno, že v plánovaných politikách nebo programech budou zohledněny specifické potřeby mladých lidí či dopad, který by na ně měly mít. Uveďme konkrétní příklad: na úrovni EU by měl být dále prosazován meziodvětvový přístup jako elementární základ. Začleňování otázky mládeže může být navíc účinné pouze tehdy, pokud se zároveň zaručí, že mladí lidé se budou moci vyjadřovat ke všem možným oblastem politik, které na ně mají dopad.

Měla by být posílena spolupráce mezi odvětvími na všech úrovních rozhodování usilující o součinnost a komplementaritu činností a zahrnující větší zapojení mladých lidí.

2. Řešení hlavních oblastí v odvětví mládeže: Zapojovat. Propojovat. Posilovat.

a. Zapojovat

Pro fungující demokracii a pro společnost obecně je zásadně důležité poskytnout mladým lidem různé možnosti zapojení v jejich každodenním životě, jakož i účasti na demokratickém životě. Zaměřit se na účast mladých lidí je obzvláště důležité z toho důvodu, že jakékoli dnešní rozhodnutí bude mít nejdlouhodobější dopad na stávající generaci mladých lidí. Kromě toho je věková skupina mladých lidí nejméně zastoupena v politických orgánech a ve srovnání s jinými věkovými skupinami má méně příležitostí ovlivňovat rozhodovací procesy a účastnit se jich. Strategie EU pro mládež má za cíl dosáhnout smysluplné občanské, hospodářské, sociální, kulturní a politické účasti mladých lidí.

Zapojení mladých lidí tudíž musí být základem budoucí spolupráce EU v oblasti politiky mládeže. To rovněž znamená, že mladí lidé musí mít slovo při vytváření, provádění a hodnocení politik, které se jich týkají, jako je strategie EU pro mládež, jakož i vnitrostátní strategie v oblasti mládeže. Je zásadně důležité zajistit co největší začlenění a přizpůsobovat se stávajícím a nadcházejícím výzvám a prozkoumávat přitom nové a alternativní formy účasti.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A EVROPSKOU KOMISI, aby v rámci svých příslušných pravomocí:

— prosazovaly a podporovaly inkluzivní demokratickou účast všech mladých lidí v rámci společnosti a na demokratických procesech;

— aktivně zapojovaly mladé lidi, mládežnické organizace a další aktéry organizující práci s mládeží do vytváření, provádění a hodnocení politik, které ovlivňují životy mladých lidí na místní, regionální, celostátní i evropské úrovni;

— podporovaly vytváření a rozvoj zastoupení mládeže na místní, regionální a celostátní úrovni, při uznání práva mladých lidí účastnit se a samostatně se organizovat, jakož i uznání reprezentativních struktur mládeže a jejich začlenění do práce místních, regionálních, celostátních a evropských orgánů;

— podporovaly a zprostředkovávaly dialog EU s mládeží (6) s cílem zahrnout do rozhodovacích procesů na všech úrovních rozličné názory mladých lidí a posílit rozvoj kompetencí v oblasti občanství, a to prostřednictvím výchovy k občanství a strategií učení;

— podporovaly a rozvíjely příležitosti, pokud jde o „učení se aktivnímu zapojení“, s cílem zvýšit zájem o participativní činnosti a pomoci mladým lidem, aby se na toto zapojení připravili;

— prozkoumaly a prosazovaly využívání inovativních a alternativních forem demokratické účasti, například nástrojů v oblasti digitální demokracie, a usnadnily přístup s cílem podpořit účast mladých lidí na demokratickém životě a zapojit mladé lidi inkluzivním způsobem, a zároveň měly na zřeteli skutečnost, že někteří mladí lidé nemají přístup k internetu a digitálním technologiím nebo dovednosti nezbytné k jejich používání.

b. Propojovat

Mladí lidé v Evropě jsou stále více propojeni. Propojení, vztahy a výměna zkušeností jsou rozhodujícími faktory, pokud jde o solidaritu a budoucí rozvoj Evropské unie. Nejlepším způsobem, jak toto propojení podpořit, jsou různé formy mobility.

Příležitosti nabízené mladým lidem, aby se v evropském kontextu osobně účastnili výměn, spolupráce a kulturní a občanské činnosti, proto musí být přístupné všem mladým lidem. Díky tomu mohou rozvíjet a posilovat osobní, sociální a občanské kompetence, rozvíjet kritické myšlení a kreativitu, zvyšovat svou zaměstnatelnost a stát se aktivními evropskými občany. Výměny mládeže a projekty v rámci programu Erasmus+, Evropského sboru solidarity a jejich následných programů jsou zdrojem mezikulturního učení a posilování postavení, zejména v případě mladých lidí s omezenými příležitostmi.

Spolupráce EU v oblasti mládeže by měla tyto příležitosti pro mladé lidi podporovat. Měla by využívat programů EU, jako jsou Erasmus+ a Evropský sbor solidarity a jejich následné programy, s cílem lépe poznat mladé lidi a jejich ambice a posílit spolupráci v této oblasti politiky a budování společenství.

Strategie EU v oblasti mládeže by měla rovněž posílit propojenost mladých lidí v EU a kandidátských zemích, v zemích Východního partnerství a partnerských zemích západního Balkánu (7), jakož i s dalšími třetími zeměmi, s nimiž EU uzavřela dohody o přidružení či případně o spolupráci, a to za pomoci EU prostřednictvím příslušných unijních programů financování.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A EVROPSKOU KOMISI, aby v rámci svých příslušných pravomocí:

— umožnily všem mladým lidem, jakož i pracovníkům s mládeží přístup k možnostem přeshraniční mobility, včetně dobrovolnictví v sektoru občanské společnosti, a to odstraněním překážek a prováděním podpůrných opatření, se zvláštním důrazem na mladé lidi s omezenými příležitostmi;

— vedly mladé lidi k angažovanosti v zájmu solidarity a za tímto účelem prosazovaly režimy podpory a aby usilovaly o doplňkovost a součinnost mezi finančními nástroji EU a celostátními, regionálními a místními režimy;

— aktivně zapojovaly mladé lidi a mládežnické organizace do koncipování, provádění a hodnocení příslušných unijních programů financování;

— sdílely osvědčené postupy a dále pracovaly na účinných systémech validace a uznávání dovedností a kompetencí získaných prostřednictvím neformálního a informálního učení, včetně činností v oblasti solidarity a dobrovolnictví, a nadále přitom prováděly doporučení Rady z roku 2012 o uznávání neformálního a informálního učení.

c. Posilovat

Posilování postavení mladých lidí znamená vést je k tomu, aby vzali svůj život do vlastních rukou. K tomu jsou zapotřebí nezbytné zdroje, nástroje a prostředí ochotné věnovat hlasu mladých lidí řádnou pozornost. Mladí lidé napříč Evropou jsou v současné době vystaveni různým výzvám, jako jsou obtíže při přístupu k sociálním právům, sociální vyloučení a diskriminace, jakož i hrozby vyplývající z falešných zpráv a propagandy.

S cílem řešit tyto výzvy a umožnit tak skutečné posílení postavení mladých lidí je nezbytné společně pracovat na politikách, které řeší zvláštní situaci mladých lidí, a zlepšují tím životy mladých lidí v EU.

V této souvislosti může práce s mládeží ve všech formách sloužit jako katalyzátor posílení postavení: práce s mládeží má jedinečný přínos pro přechod mladých lidí do dospělosti (8), neboť poskytuje bezpečné prostředí, které jim umožňuje zvýšit své sebevědomí a neformálním způsobem se učit. Je známo, že v rámci práce s mládeží získávají mladí lidé klíčové osobní, odborné a podnikatelské kompetence a dovednosti, jako je týmová práce, vůdčí schopnosti, mezikulturní kompetence, řízení projektů, řešení problémů a kritické myšlení. V některých případech působí práce s mládeží jako cesta ke vzdělání, odborné přípravě nebo práci, čímž předchází vyloučení.

K využívání těchto přínosů je zapotřebí, aby bylo ve vyšší míře uznáváno neformální a informální učení prostřednictvím práce s mládeží, která je obzvláště přínosná pro osoby s nízkou formální kvalifikací, jakožto způsobu, jak zvýšit zaměstnatelnost. Uznávání se může zlepšit systematičtějším využíváním nástrojů kvality.

VYZÝVAJÍ ČLENSKÉ STÁTY A EVROPSKOU KOMISI, aby v rámci svých příslušných pravomocí:

— vypracovaly a prováděly evropský program práce s mládeží zaměřený na kvalitu, inovace a uznávání práce s mládeží. S cílem rozvinout plný potenciál je nezbytné zahrnout odborné znalosti zastoupení mládeže, mládežnických organizací, pracovníků s mládeží a výzkumných pracovníků z oblasti mládeže. Je třeba podněcovat další synergie s činnostmi, které v této oblasti provádí Rada Evropy;

— podporovaly rozvoj kvalitní práce s mládeží na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni, včetně rozvoje politiky v této oblasti, odborné přípravy určené pracovníkům s mládeží, zavedení právních rámců a přidělení dostatečných zdrojů;

— podporovaly aktivity prováděné v rámci práce s mládeží na všech úrovních, včetně základní úrovně, a uznávaly mládežnické organizace coby zajišťovatele rozvoje kompetencí a sociálního začlenění prostřednictvím práce s mládeží a činností neformálního vzdělávání, při současném respektování celostátních, regionálních a místních aktivit v této oblasti;

— v rámci možností vytvářely a dále rozvíjely snadno přístupná kontaktní místa mládeže, která poskytují širokou škálu služeb nebo informace, včetně finančního poradenství, poradenství a podpory v otázkách týkajících se povolání, zdraví a vztahů a příležitostí v oblasti vzdělávání, kultury a zaměstnání.

VYZÝVAJÍ PROTO ČLENSKÉ STÁTY A EVROPSKOU KOMISI, ABY V RÁMCI SVÝCH PŘÍSLUŠNÝCH PRAVOMOCÍ:

3. Spolupracovaly na základě nástrojů a řízení

V zájmu účinného provádění strategie EU pro mládež napříč EU a ve členských státech je zapotřebí konkrétních nástrojů. K dosažení cílů strategie EU pro mládež budou podle potřeby na místní, regionální, celostátní, evropské či globální úrovni využívána tato opatření:

a. Tvorba politiky mládeže založené na faktech a shromažďování poznatků: Politika EU v oblasti mládeže by měla být založena na faktech a vycházet z reálných potřeb a situací mladých lidí. K tomu je zapotřebí průběžné provádění výzkumu, rozvíjení poznatků a poskytování podpory mladým lidem a mládežnickým organizacím. Pro lepší pochopení potřeb různých skupin mladých lidí, zejména mladých lidí s omezenými příležitostmi, je obzvláště důležité shromažďovat rozčleněné údaje týkající se mladých lidí. Tvorba politiky založené na faktech by měla probíhat za podpory portálu wiki zaměřeného na mládež (Youth Wiki), sítí zabývajících se výzkumem v oblasti mládeže, spolupráce s mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy, OECD a další orgány, včetně mládežnických organizací.

b. Vzájemné učení a šíření: Vzájemné učení mezi členskými státy, Evropskou komisí a příslušnými zúčastněnými stranami by mělo být nástrojem pro další rozvoj politiky mládeže, pokud jde o hlavní i průřezové oblasti. Odborné skupiny budou i nadále vypracovávat politické pokyny a praktické nástroje a budou sdílet osvědčené postupy; tato strategie nabídne nové nástroje vzájemného učení, jako jsou vzájemná hodnocení a vzájemné poradenství, fóra na vysoké úrovni, analýzy a studie, v souladu s prioritami strategie EU pro mládež obecně, jakož i v rámci tříletých pracovních plánů. Bude usilovat o systematičtější přístup ke kvalitním informacím o mládeži, osvětové činnosti a šíření, přičemž bude vycházet ze svých stávajících sítí.

c. Participativní řízení: S cílem uznat skutečnost, že mladí lidé znají svůj vlastní život nejlépe, je zásadně důležité zajistit, aby mladí lidé a organizace, které je zastupují, byli zapojeni do jednotlivých fází provádění strategie EU pro mládež. Účastí se zvyšuje viditelnost mladých lidí a otázek, jež je znepokojují, ale současně i zviditelnění činitelů s rozhodovacími pravomocemi v oblasti politiky mládeže v očích mladých lidí. Účelem účasti je i posílení legitimity a uznání politik mládeže. Platforma strategie EU pro mládež bude usilovat o usnadnění participativního řízení a koordinace provádění strategie s cílem položit základy pro pravidelný občanský dialog, poskytnout zúčastněným stranám větší úlohu při koordinaci provádění strategie a poskytnout příležitosti k výměně informací o činnostech a výsledcích. Komise se vyzývá, aby uspořádala zvláštní zasedání, na nichž se podle situace setkají zástupci orgánů EU, členských států, vnitrostátních agentur programu Erasmus+ a Evropského sboru solidarity, mládežnických organizací a dalších příslušných zúčastněných stran, jakož i zástupci místních a regionálních orgánů.

d. Mobilizace programů a fondů EU: Strategie bude podporovat efektivní využívání programů a fondů EU, jako jsou Erasmus+, Evropský sbor solidarity, evropské strukturální a investiční fondy, Horizont 2020, včetně akce „Marie Curie-Skłodowska“, Kreativní Evropa a jejich následné programy. Členské státy se vyzývají k tomu, aby prozkoumaly součinnost mezi zdroji financování na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni.

e. Monitorování financování z EU: Transparentnost opatření EU zaměřených na mladé lidi by měla zahrnovat monitorování výdajů EU v oblasti mládeže za případného využití stávajících mechanismů.

f. Informování o strategii EU pro mládež: S ohledem na skutečnost, že do tvorby politiky zaměřené na mladé lidi jsou zapojeny různé zúčastněné strany, je důležité informovat o účelu a obsahu strategie EU pro mládež komplexním způsobem a jazykem, který bude pro mladé lidi srozumitelný. Strategie EU pro mládež může společně s evropskými cíli v oblasti mládeže poskytnout vodítko pro osoby úzce zapojené do formování politiky mládeže, jakož i pro aktéry působící mimo tuto oblast tím, že vytvoří novou a pozitivní argumentaci týkající se politiky EU v oblasti mládeže a práce s mládeží v Evropě.

g. Plánovací kalendář budoucích činností na vnitrostátní úrovni (9): Plánovací kalendář budoucích činností na vnitrostátní úrovni má členským státům umožnit dobrovolné sdílení jejich priorit v souladu se strategií EU pro mládež. Účelem je posílit transparentnost při provádění politik mládeže na regionální, celostátní a unijní úrovni. Mělo by se tak napomoci při určování vhodných partnerů pro činnosti vzájemného učení podle individuálních potřeb členských států. S cílem zabránit dodatečné administrativní zátěži by měly tyto plánovací kalendáře vycházet ze stávajících vnitrostátních rámců politiky mládeže/vnitrostátních strategií v oblasti mládeže.

h. Dialog EU s mládeží (10): Na základě úspěšných výsledků strukturovaného dialogu s mladými lidmi a mládežnickými organizacemi bude zahájen nový dialog EU s mládeží, který bude mít k dispozici nezbytné nástroje a jehož cílem bude zapojit do rozhodovacích procesů a do provádění strategie EU pro mládež více činitelů s rozhodovacími pravomocemi a mladých lidí, zejména těch, jejichž názory zůstávají nevyslyšeny a kteří mají omezené příležitosti, a posílit tak jejich angažovanost a politickou účast v kontextu EU a společnosti obecně. Rovněž by měly být usnadněny pravidelnější výměny mezi vnitrostátními pracovními skupinami zabývajícími se dialogem EU s mládeží a Evropskou komisí.

i. Koordinátor EU pro mládež: Rada vítá záměr vytvořit v rámci Evropské komise funkci koordinátora EU pro mládež s cílem posílit meziodvětvovou spolupráci, jakož i rozvoj a výměnu poznatků ohledně problematiky mládeže v rámci jednotlivých útvarů Evropské komise. Koordinátor EU pro mládež by měl úzce spolupracovat s různými zúčastněnými stranami, aby byla zajištěna soudržná komunikace ve vztahu k mladým lidem.

j. Informační a podpůrné služby pro mládež: pomocí vhodného poskytování kvalitních informačních služeb a platforem pro mládež na všech úrovních, včetně Evropského portálu pro mládež, a za podpory celoevropských organizací může být prosazován rovný přístup mladých lidí ke kvalitním informacím o jejich právech, příležitostech, službách pro mládež a programech EU pro mladé lidi.

k. Pracovní plány EU v oblasti mládeže: Strategie EU pro mládež bude prováděna ve tříletých pracovních cyklech odpovídajících funkčnímu období dvou trojic předsednictví. Priority a opatření pro příslušné pracovní cykly budou předloženy v pracovních plánech EU v oblasti mládeže. Rada stanoví tyto pracovní plány EU společně s Komisí, přičemž první z nich bude na období let 2019–2021 (11). Uvedené plány by měly vycházet ze základních zásad a priorit této strategie, přičemž by se měly zabývat problematikou mládeže v rámci jiných složení Rady a jejich přípravných orgánů v příslušných oblastech politik.

l. Monitorování, podávání zpráv a hodnocení: S cílem posuzovat a usnadňovat pokrok v koordinaci politiky je třeba provádět pravidelné monitorování dosaženého pokroku. V zájmu usnadnění vzájemného učení mezi členskými státy je zapotřebí určit osvědčené postupy a podmínky jejich přenositelnosti. Komise bude o provádění strategie EU pro mládež podávat každé tři roky zprávu, která bude mimo jiné vycházet z informací členských států a portálu wiki zaměřeného na mládež. Tento portál bude nadále poskytovat informace o rozvoji vnitrostátních politik mládeže. Na úrovni EU budou mládežnické organizace a další příslušné zúčastněné strany úzce zapojeny do monitorování pokroku prostřednictvím platformy strategie EU. K monitorování celkové situace mladých lidí v členských státech může být využit přehled ukazatelů EU v oblasti mládeže. Členské státy a Evropská komise se vyzývají, aby v prvním roce po přijetí strategie EU pro mládež uvedený přehled ukazatelů přezkoumaly. Jako prostředek k porovnávání osvědčených postupů a monitorování provádění strategie by mohly být zavedeny kvantitativní a kvalitativní ukazatele a referenční úrovně, upravené na základě potřeb členských států a zúčastněných odvětví. Od roku 2019 by měl být prováděn přezkum výzkumných projektů financovaných EU s cílem zjistit údaje relevantní pro oblast politiky mládeže.

m. Přezkum v polovině období: Rada přezkoumá strategii EU pro mládež v polovině období na základě hodnotící zprávy, kterou předloží Komise do 31. prosince 2023. V roce 2024 případně přezkoumá toto usnesení, aby jej přizpůsobila případnému novému vývoji a potřebám.

(1) Usnesení Rady o obnoveném rámci v oblasti mládeže (2010–2018), usnesení Rady a zástupců vlád týkající se rámce evropské spolupráce v oblasti mládeže (27. června 2002).

(2) Eurofound – oddíl věnovaný NEET: https://www.eurofound.europa.eu/cs/topic/NEETs

(3) Dokument 9264/18 ADD 2 – SWD(2018) 169 final části 1–7.

(4) Sdělení Komise s názvem „Investice do evropské mládeže“ (COM(2016) 940), závěry Rady o strategických perspektivách pro evropskou spolupráci v oblasti mládeže po roce 2018, květen 2017.

(5) Dokument 9264/18 + ADD 1 až 8 – COM(2018) 269 final.

(6) Další informace naleznete v příloze 1 týkající se dialogu EU s mládeží.

(7) https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/policy/eu-and-western-balkans_en

(8) Odborná skupina pro přínos práce s mládeží a neformálního a informálního učení k řešení problémů, kterým čelí mladí lidé, zejména pokud jde o přechod ze vzdělávání do zaměstnání. http://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/contribution-youth-work-summary_en.pdf

(9) Další informace naleznete v příloze 2 týkající se plánovacích kalendářů budoucích činností na vnitrostátní úrovni.

(10) Další informace naleznete v příloze 1 týkající se dialogu EU s mládeží.

(11) Další informace naleznete v příloze 4 týkající se pracovního plánu EU v oblasti mládeže na období let 2019–2021.