Patent NO-121974-B (NO)
Inventor: LUNDGREN B
Filed: 1968-04-26
Abstract: Hjørneforbindelse ved dører, vinduer og andre bygningselementer.Foreliggende oppfinnelse angår en horneforbindelse ved dorer, vinduer og andre bygningselementer, hvilke omfatter en av metallprofiler fremstilt rettvinklet ramme, som derved utgjor dorblad, vindusramme, foring e.l. og som består av to innbyrdes parallelle forste sider og to disse forbindende og på disse vinkelrette andre sider*. Oppfinnelsens hovedsakelige hensikt er derved å avstedkomme en enkel og stabil hjorneforbindelse mellom metallprofilene under bibehold av rettvinkletheten mellom dem.Ved tidligere kjente hjorneforbindelser for nevnte formål har man vært nodsaket til å anvende skruer, nagler og liknende for at hjorneforbindelsen skal få tilstrekkelig stabilitet. Også lodding eller sveising har forekommet. Da profilenes flater ofte er ferdig bearbeidet, innebærer den tidligere kjente fremgangsmåte at profilflatene deformeres betraktelig. Dessuten er det i de fleste tilfelle nodvendig at sammenfestingen av profilene må foretas i spesielle fikser-ingsanordninger, hvoretter de sammensatte profiler må etterbearbeides, d.v.s. pusses manuelt eller ved hjelp av slipe-verktoy. Dette medftirer at arbeidet må utftires på verkstedet, hvoretter de ferdige produkter må transporteres til monterings-eller byggeplassen. Transporten av de ferdige produkter blir kostbar på grunn av emballasjevanskeligheter og omfangsrikt gods.Det har derfor lenge foreligget et behov for en for metall-prof il er bestemt hjorneforbindelse, som kan utfores på mon-teringsplassen eller byggeplassen, uten at profilene behover etterbearbeides, hvorved profilene kan transporteres i deler. Med en hjorneforbindelse ifolge foreliggende oppfinnelse fylles dette behov på en overordentlig enkel og effektiv måte, hvilket innebærer store omkostningsbesparelser.Det for oppfinnelsen karakteristiske vil fremgå av etter-følgende patentkrav. Fig. 1 viser herved i perspektiv en del av metallrammens ovre horisontale side med mot denne stilt tilsvarende del av dens venstre, vertikale side;Fig. 2 viser samme deler i sammenftirt stand og sett ovenfra. Det bygningselement det her gjelder består av en av metall-prof iler fremstilt ramme. 1 det ftilgende vil imidlertid bare to av rammesidene beskrives, men det innses at utformningen av de tivrige to sider og disses sammenftiyning er helt analog med hva som gjelder for de to beskrevne sider. Av disse betegnes i figurene den ovre horisontale side med henvisnings-tallet 1. Den består av en profil med stort sett rektangulær form. Avvikelsen ligger i at mens den tivre side 2 er slett, er den undre side formet til en innfatning, som skal beskrives senere. 1 profilens fremre og bakre sider 4a,4b er uttatt hver sin sliss 5a,5b, som forloper parallelt med sidens 1 i rett vinkel avskårne endeflate og har en slik dybde at de også trenger inn i profilens ovre og nedre sider 2,3. Den venstre, vertikale rammeside, som vises i fig. 1, har betegnelsen 6 og har stort sett U-form. Grenenes (flensenes) 7a,7b mot hverandre rettede endepartier, som er oppskåret av en sliss til dannelse av to låsetunger 8a,8b, strekker seg frem til delen 15Avstanden mellom disse låsetunger 8a,8b og motstående indre kanter 9»9b av den angjeldende profil, stemmer ndye overens med avstanden mellom slissene 5a,5b og profilens 1 nærliggende endeflate. Det innses derfor at rammesidene 1 og 6 kan sammenfbyes til en stiv enhet, ved at siden 6 med sine låsetunger i inngrep med slissene 5a,5b i siden 1 skyves oppover ifolge fig. 1. Gjennom den omtalte dimensjonering kommer derved sidens 1 endeflate å ligge tett an mot kantene 9a,9b og når de angjeldende sider er helt sammenfort, d.v.s. når sidenes ovre kanter stort sett ligger i samme plan, er det oppnådd en særdeles stiv forbindelse.Por ytterligere å forhindre enhver uonsket stillingsforand-ring er siden 6 innvendig forsynt med et antall rifler eller små, parallelle rygger 10, som ved sidenes sammenforing deformeres og derved ytterligere fikserer sidene i forhold til hverandre. For sluttgyldig å fiksere sidene i stilling, er det tilstrekkelig f.eks. oventil å bende låsatungene 8a, 8b noe, hvilket kan skje ved et relativt lett hammerslag.Man kan naturligvis også tenke seg punktsveising eller liknende. Som allerede nevnt er rammen ifolge fig1 og 2 bestemt til. å tjenestgjøre som innfatning, nærmere bestemt for en glass-rute eliter liknende. For dette formål er i det minste rammens horisontale sider forsynt med hver sin U-formede del 11, hvis grener (flenser) har mot hverandre rettede lister 12a,12b, i hvilke er uttatt spor 13a, 13b for fastgjoring av gummilister, som mellom seg er bestemt til fjærende å oppta ruten. Det innses ifolge fig. 1 at ruten på denne måte tillates å utfore bevegelser både i hoyde- og sideretnin/; uten at dens effektive styring derved settes på spill.Den vertikale rammeside 6 kan og bor være utformet på saume måte for innfesting av glassruten. Denne rammeside er på yttersiden forsynt med geidliknende organer 14a,14b for samvirkning med andre bygningselementer. Denne rammesides 6 flenser 8a,8b strekker seg ned til den 5vre kant av en styring 15 for glassruten. Denne ovre kant begrenser som nevnt rammesidens 1 bevegelse nedover, slik at rammesidens nedre kantparti 3 nar rammesidene 1 og 6 er innfart i hverandre, ligger an mot denne ovre kant.