V roku 1870 Schliemannovci odišli na severozápad Malej Ázie. Prieskum kopca pri obci Bunarbashi, ktorý bol predtým považovaný za miesto, kde bola Trója, utvrdil Schliemanna vo viere, že táto lokalita nebola správna. Prehľadávanie a bádanie v tejto oblasti s knihou Iliady od Homéra v ruke, ho nakoniec privedie na miesto, kde pred ním pred siedmimi rokmi hľadal amatérsky anglický archeológ Frank Calvert na kopec pri obci Hissarlik, ktorého polovicu Angličan vlastnil. Tvar a umiestnenie tohto kopca bolo priamo na mieste starovekej Tróje, kde ho text knihy uvádzal. Schliemann začal vykopávky v roku 1871 a s prestávkami kopal do roku 1873, kedy nastal prielom v hľadaní – objavil ju. Vykopal jej múry pod sutinami, kde si národ za národom budovali svoje obydlia. Trója sa opäť po tisícročiach vynorila na svetlo sveta. Dňa 14. júna 1873 pri múriku Priamovho domu, ako ho nazval Schliemann, našiel pri vykopávkach Poklad kráľa Priama, ktorý sa stal vyvrcholením jeho hľadania a podľa neho bolo potvrdením umiestnenia Tróje. Tento poklad prepašoval do Grécka a potom, po zaplatení vláde Turecka, požadujúcej návrat nálezov, daroval nálezy do múzea v Berlíne.