Asteroīda virsmu klāj regolīts, to izraibinājuši dažāda lieluma triecienkrāteri un klāj akmeņi, turklāt ir neparasti maz nelielu krāteru. NEAR Shoemaker zinātnieki atklāja, ka vairums lielo akmeņu, kuri izsvaidīti pa asteroīda virsmu, cēlušies no viena krātera pēc milzu trieciena pirms apmēram miljards gadiem. Krāteri neoficiāli nodēvēja par Šūmeikera krāteri, godinot amerikāņu zinātnieku Jūdžinu Šūmeikeru (ar šādu vārdu tas minēts daudzās publikācijās), tomēr Starptautiskā Astronomijas savienība 2003. gadā to nodēvēja par Šarlua apgabalu (Charlois Regio). Krāteri radījušais trieciens visticamāk ir iemesls tam, ka apmēram 40 % asteroīda virsmas neklāj par 500 m mazāki krāteri. Sākotnēji domāja, ka mazie krāteri varētu būt aizbērti ar trieciena izsisto materiālu, tomēr tagad ir izpētīts, ka iemesls ir seismiskie viļņi, kuri pēc trieciena izplatījās pa asteroīdu, sagraujot un nolīdzinot sīkākos krāterus.