Tan saa söögipudõr jälq ja nimelt kolmõsugudsõ limoga ehk leemega seätüs. Edimält himmitseseq, nii kui mago, ka sooliguq uma sisemädse poolõ pääl ütte vedelüst vällä, miä soolikidõ limos kutsutas. Tõisõlt juusk sapp, miä massa sisen ärqpruugituist vere jakõst valmistõdas, sapi tillist, ja kolmandalt kõtusülg kõtusülenäärmist söögipudroga soolikidõ sisen kokko. Kõtusülenäärmeq saisvaq põrna ligi. Kõik nuuq vedelüseq, miä söögipudroga kokko juuskvaq ja seätüs saavaq, tegeväq, et toidus kõlvulidsõq söögijaoq kõlvatumist tävveste lahotõdus saavaq. Kõlvulinõ toit ja kõlvadu ommaq tan erätedüq. Kõlvulidsõl toidul, miä ka toidulimos nimitedäs, om valgõ piimä sarnalinõ nägo. Soolikidõ sisen saa toidulimo ja kõlvadu jago soolikidõ liikmisõ läbi ingerdämise viisi edesi ajetus, väikeseq torokõsõq soolikidõ sisemädse poolõ pääl imeväq kõlvulidsõ toidu tuu tii pääl hindä sisse ja mitmõsugudsõq näärmeq saatvaq tedä jälq edesi suuni sisse, kon toitva limo veres muudõtas. Mis kõlvadu om ja tuus jäi, saa tutvat tiid kõrd-kõrrast ihost vällä tougatus.