Iz listina ""Velikih Topuszka Opata"" (Toplica) Plemići Gornjeg Hruševca obavezali su se Velikom Topuskom Opatu davati vojnu postrojbu konjanika, a ovaj se obvezao pisanom ispravom (""darovnica"") da će štititi njihove stare pravice nasljednoga prava na predij Hruševec i naslova Plemići od Hruševca (Nobiles de Hrwssowcz) te kao takvi imati pravo na izbor i sudjelovanje u vrhovnom upravnom tijelu Topuszke Skupštine koja je upravljala cjelokupnim područjem stare Županije ""Gora"" a čijim se nasljednikom držala Topuszka Opatija, na čelu skupštine nalazio se opatov namjesnik koji je imao status Župana. Odnos između Hruševačkih plemića i Opata bio je skladan od 1213. sve do 1549. kada opat imenuje za Župana Keglevića koji je nastojao smanjiti pravice plemića te njima na njihovim vlastitim posjedima nametnuti određena davanja prilikom čega je došlo do oštrih sukoba koji su završili najprije na Banskom sudu ""Trojednoga kraljevstva Hrvatske slavonije i dalmacije a potom je mjerodavnost za ovaj spor preuzeo Kraljevski sud u Budimu (Budimpešta, dio zapisa sudskog spora između Hruševaćkih plemića i Župana Topuszkoga te Opata nalazi se u državnom arhivu Hrvatske).