Anatomska obilježja denisovskog čovjeka su malo poznata, jer su jedino očuvani fosilni ostaci kost prsta i dva zuba iz kojih je izoliran genetički materijal za analizu, te kost nožnog palca. Očuvana kost prsta šake je osobito široka i krupna, što e bitno razlikuje od standardne varijacije kod današnjih ljudi. Iznenađuje zapažanje da ova kost pripada ženskoj jedinki, što navodi na zaključak da su denisovski ljudi bili vrlo stamene građe, vjerojatno slični neandertalcima. Po morfološkim oznakama, pronađeni zubi se ne mogu usporediti ni s neandertalcima, ni s modernim čovjekom. Prvi opis morfologije kosti nožnog palca uazuje na to da bi mogao pripadati hibridu u denisovskog čovjeka i neandertalca, ali kritičari smatraju da ima premalo morfoloških elemenata za donošenje takvog zaključka. Genetički materijal, koji je izoliran iz nožnog palca, još uvijek se proučava. Neka otkrića starijih hominina mogu, ali i ne moraju, pripadati evolucijskoj liniji denisovskog čovjeka, kao npr. lubanje iz Dalija, Mabe i brojni drugi fragmentni ostaci otkriveni u Aziji. Azija još uvijek nije dovoljno istražena ni kartografirana u smislu evolucije čovjeka, tako da bi opisani ostaci mogli pripadati skupini ""azijskih neandertalaca"".