Odysseus [odüsseus] (lad. Ulysses ja Ulixes) om kreeka mütoloogian julgõ, kavval ja tark Trooja sõa kangõlanõ, Ithaka kuning, Laertese ja Antikleia poig (mõnõn Homerose-järgsen müüdin Sisyphose poig). Odysseuse ettepanõgi perrä olliq Helenä kosilasõq sunniduq avitama timä vällävalitut, ku tuu pulka jääs. Pääle Helenä rüüvmist olõsiq Odysseus pidänüq minemä Trooja sõtta, a tä mänge ulli, selle et oraakli oll' ette kuulutanuq, et tä püürd kodo tagasi 20 aasta peräst. Et Palamedes timä kavalusõ ärq näkk', usk' tä uma naasõ Penelope, poja Telemachose ja majapidämise sõbra Mentori huuldõ ni läts' siski sõtta. Tä löüd' Achilleuse, meelüt' Iphigeneia Eulissehe ja sõdõ Trooja peräst julgõhe. Rassõn saison avidiq timä tarkus ja kõnnõosavus. Üten Diomedesega sai tä kätte Doloni, kuun Aiasõga tõi tagasi Achilleuse kihä ja sai hindäle timä sõariistaq. Vangivõtõt Helenosõlt sai tä teedäq, mis nõudmiisil saa Troojat vallutaq. Pääle tuud tõi tä sõtta Lemnose Philoktetese ja Skyrosõ Neoptolemosõ. Kavalusõga saat' tä surma Palamedese ja rüüve kuun Diomedesega Troojast Athena kujo. Odysseus and' nõvvo ehitäq Trooja vallutamisõs puuhopõn.