1603. a. kästi tõsõl prantsusõ maiõuurjal Champlaini Samuelil luvvaq mõnõq asundusõq Põh'a-Ameerikan. 1608. a. lõi tä üten 28 mihega külä tuu paiga lähkon, kon Stadacona oll' olnuq. Champlain pand' küläle nimes Quebeci asundus. Tuust sai edimäne Prantsusõ asundus Põh'a-Ameerikan, miä jäi püsümä. Tuud nimme tarvitõdi külä kotsilõ inämb ku 150 aastakka. Peräst 7-aastagast sõta (1756-1763) and' Prantsusmaa umaq kolooniaq Ütiskuningriigilõ. 1774. a. Briti statuut suurõnd' asundusõ piire. Õigõq pia pagõsiq sinnäq Ameeriga revoluts'ooni iist tuhandõq lojalistiq. 1791. a. otsust' Briti val'tsus jälq piiriq ümbre tetäq ja lõi Alamb-Kanada (miä oll' päämädselt prantsuskiilne) ja Ülemb-Kanada (miä oll' päämädselt inglüskiilne). 1841. a. pantiq nuuq maaq kokko Kanada provindsis. 1867. a., ku luudi Kanada Dominjon, luudi ka vahtsõnõ Quebeci provints.