Vuonna 1712 Pietari I lahjoitti Muurilan paroni Šafiroville. Hänen karkoituksensa jälkeen kylä palasi valtion haltuun ja siirtyi sitten kenraalimajuri Dmitrijev-Mamonoville. Vuodesta 1749 aina Venäjän vallankumoukseen saakka kylän ja sen lähiseudut omisti Vorontsovin kreivisuku, jonka jäseniä myös asui Muurilan kartanossa. Vuonna 1790 kylään rakennettiin pyhälle Katariinalle omistettu ortodoksinen kirkko, joka on edelleen toiminnassa. Ortodoksiseurakuntaan kuuluivat myös Rutšji, Pukra sekä inkerinsuomalaisten ja inkerikkojen asuttamat Ripatsu (ven. Рыбацкое, Rybatskoje) ja Uusikylä (ven. Новая, Novaja). 1800-luvulla Muurilaan syntyi huvila-asutusta.