Kansallisarkisto/Diplomatarium-Fennicum huggingface dataset:
Date: 1495
Issuing place: Narva
Country: Viro
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Kirjeet

– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Vorder, ersamen leuen hernn unnd vrundes, hebbe wii vorspeers gehath iin Sweden, de ock ym here mede gewest syn unnd warafftich unns ynbringen vnnde secht, dat de Russen mith aller macht die werff Wyborch gestormeth hebbenn unnd angegangen mith all erer macht, und Goth hefft en geholpen, dat se sy hebben affgeslagen, unnd hebben groth untellich volk doeth geslagen unnd vele na Nowerden unnd Pleskow vorbii geforth, synn van den oppersten etc. – – – – – – – – – – – – – – – – – – Gescreuen thor Narve am vriidage vor Thome des apostels jnnt jar 95. Burgermester unnd rathmanne der stat Narve.
Date: 1495
Language: saksa

Anno 1495 … In dissem jahre hefft de Russe edder Musckowiter dörch vervörderinge köningk Hans van Dennemarcken sick vorgenamen de Sweden tho bekriegen in Finlandt, vp datt also herr Steen Sture vth Sweden in Finlandt gelocket [were], könink Hans mit den vornemesten ridderen vnde bischoppen im ricke handlen möchte, dat se herr Steen Sture verleten vnde ehn thom köninge annehmen, den wowol de handelunge vele hemlich geholden werden, konde man doch thom openbahren hader vor Steen Sturen gubernatorn nicht kamen, derhaluen wart de handel mit den Russen, wo gesecht, also vorgenamen, auerst idt is vp disse wiese dem herren Steen Sturen tho weten geworden. De Muskowiter edder Russe hadde 4 mönncken vergunnet in sinem lande ein kloster tho buwen, van dissen nam he twe vnde wolde, dat se sine breue an den könink van Dennemarcken bringen scholden, als auerst de guden lude tho Reuel kemen vnde befruchteden sick, dat etwas in den breuen möchte sin, datt velichte thom verderue etlicher christen lande vnde lude gereken mochte, hebben se de breue dem rade van Reuell auerantwerdet. Als nu herr Steen dorch gude lude gewarnet [is], hefft he sine sake in acht genamen vnde vp bestemmede tidt, als de Russe de slatt Wiborch in Finlandt hemlich anfallen wolde, hefft se herr Steen also wilkamen geheten, datt erer nicht veele wedder tho hus gekamen sin, vnde hefft de statt Wiborch mitt 500 dudische knechte besettet vnde is na Calmeren geilet.
Date: 1495
Language: latina

Eodem anno [1495] horribilissima erat per totum regnum Suecie pestilentia.
Date: 1495
Language: latina

Istud missale emptum est pro ecclesia Hwittis a Anundo Nicolai (?) presbitero per dominum dominum Magnum episcopum Aboensem anno mcdxcv.
Date: 1495
Language: latina
Document type: Kirkolliset, yleiset, Asiakirjat

Item pro felici ecclesie et regni statu edicimus statuendo 4:or missas votivas in 4:or anni partibus, primam videlicet in estate de trinitate, 2:am in autumpno de angelis, 3:am in hyeme de omnibus sanctis et 4:am in vere de beata virgine conuocando populo debere solenniter celebrari. In quarum singulis collecte pro statu ecclesie, pro congruitate aeris, pro pace et pro peccatis dicantur, indulgentiis xl dierum tociens quociens non neglectis. Item in qualibet [ecclesia] nostre diocesis 4:or misse pro defunctis circa ieiunia 4:or temporum, prima videlicet pro episcopis, 2:a pro sacerdotibus, 3:a pro specialibus benefactoribus, 4:a pro quiescentibus in singulis cimitteriis et precipue pro hiis, qui eisdem suis elemosinis iuuerunt, habeantur, et ipsorum singuli ante introitum misse fidelium orationibus committantur nominatim. Item anno presenti habeantur tres misse votiue tribus septimanis sese consequentibus; prima erit de quinque wlneribus Christi, 2:a de compassione beate virginis, 3:a pro quacumque necessitate; et in singulis missis habeantur ut supra in prima statuta.
Date: 1496
Issuing place: Rom
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Beatissime pater, cum deuotus orator s. v. Laurentius Johannis, rector parrochialis ecclesie Borgia (!) diocesis Aboensis, jam aliquamdiu juri canonico operam dedisset cupiatque illi ulterius jnherere et pro illius plena notitia consequenda legum seu jurium ciuilium studio desideret jnsudare, supplicat igitur humiliter s. v. orator prefatus, quatenus huiusmodi eius laudabilj desiderio annuentes ac ipsum specialibus gratia et fauore prosequentes eidem, ut leges seu jus ciuile predictum continue uel jnterpellatim (!) quotiens etc. ad septennium publice et priuatim audire etc. necnon ad quoscunque gradus in illis promouerj et assumj illosque recipere libere et licite possit et valeat, licentiam et facultatem concedere et indulgere digneminj de gratia speciali …… Concessum vt petitur, in presentia dominj nostrj pape. Jo. car. Alexandrinus. Et de licentia ac facultate prepetitis; et in forma litterarum breuis. Concessum. Jo. car. Alexandrinus. Datum Rome apud Sanctum Petrum pridie nonas januarij anno quarto.
Date: 1496
Issuing place: Korois
Country: Suomi
Language: latina
Document type: Piispat, Kirjeet

Sincerissima nostri recommendacione premissa desideratam hominis vtriusque sanitatem. Reuerendissime pater. Que apud nos hic in patria hiis temporibus gesta sunt, etsi ea calamo non explicamus, ex narracione latorispresencium, familiaris p[aternitatis] v[estre] r[euerendissime], plenius cognossetis, que circa Wiborgh per Ruthenos inchoata fuit obsidio circa ffestum beate Anne, quod apud nos xviij kal. januarij celebratur, dissoluta extitit. Ipso namque die beati Andree apostoli Rutheni contra opidanos insultum ffecerunt et cum jngenti multitudine equestri pariter et pedestrj capere nitebantur, iamque tres turres pociores solotenus subuerterunt. Nam bombardas et machinas habebant magnas et mirabiles, aliquas in longitudine xxiiij pedum, prout nobis scripsit et mensuram misit Kanutus Pose, que postquam facta fuissent, erectis scalis turres et muros viriliter ascendere ceperunt et magnum cum nostris prelium commiserunt, et indubie interitum habuissent, nisi admiranda Dei clemencia propter preces et merita beatissimi apostoli Andree nobis adiutorium contulisset. Nam videbatur ipsis Ruthenis, qui iam aliquas turres cunctas occupabant, opidum plenum esse armatis, cum tamen nostri homines paucissimi essent respectu tante multitudinis. Eo enim die apparuit sub celo non sine jngenti splendore crux beati Andree prout omnes vna voce asserunt, qui inde venerunt, ex qua visione hostes territj terga vertere sunt coacti, nec vlterius pugnandum esse decreuerunt, ymmo post hoc ad recedendum occulte se disponebant. Ex qua re incidit in mentem nostram exhortacio p. v. reuerendissime de aliquo voto solenni emittendo, quam cum omni attencione pro magna consolacione nostra superioribus diebus leti suscepimus. Vtinam successu temporis ad laudem Dei aliquid effici possit. De hoc eciam satis ad longum domino gubernatorj loquuti sumus de aliqua ecclesia saltem collignata in partibus illis erigenda, de qua tamen re p. v. r. adhuc aliquid diffinite scribere non possumus. Subinde nunciatur nobis quotidie, ipsum principem Muskouie non quieturum ymmo verius in eam demenciam ac furorem deuectum esse, quod non solum patriam istam subuertere jntendit verumeciam fines Suecie aggredi, denique habere in vno loco plusquam duo milia nauigia parata, dicta wlgariter lödhier, que post resolucionem glaciej ad partes istas deuastandas destinare proponit; et nisi Dominus Deus ex alto nos respexerit, non est cur illius furori resistere valeamus. Cetera, que pronunc omittimus scribenda, latoripresencium commisimus p. v. r. referre, quam altissimus ad nostram consolacionem singularem sanam et incolumem diutissime dignetur conseruare. Ex curia nostra Koross ipso die epiphanie Domini anno etc. xcsexto, nostro solito sub signeto Magnus, eadem gracia episcopus Aboensis. Adress: Reuerendissimo in Christo patri et domino, domino Jacobo, miseracione diuina alme Vpsalensis ecclesie archiepiscopo etc.
Date: 1496
Issuing place: Uppsala
Country: Ruotsi
Language: latina
Document type: Yksityiset, Asiakirjat

In nomine Domini amen. Jacobus, mira Dei paciencia inutilis ac solo nomine archiepiscopus Upsalensis, recognosco me mortalem et indignum vivere et locum pastoris occupare. Igitur de bonis per divinam largitionem michi traditis lego et ordino ultime voluntatis mee testamentum in hunc modum. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – (Efter att i 26 punkter hafva bestämt om fördelningen af sin kvarlåtenskap åt kyrkor, kloster, välgörenhetsinrättningar och enskilda personer förordnar testator:) Quidquid autem postea superest … dividatur in tres partes, quarum una cedat pro commemorationibus hic [Vpsalie] in ecclesia fiendis et relique due assignentur domino Aboensi et Kanuto Pose cum cupro in Lubech deposito pro redimendis captivis a Ruthenis et alias secundum eorum discretionem in subsidium Finlandie convertende. (På uppvecket läses följande, den 26 april 1497 gjorda tillägg:) Habeant testamentarii potestatem moderandi legata, que continentur in hac littera, quia pecunia reperitur minorata propter expensas factas in expeditionem contra Ruthenos – – – – – –
Date: 1496
Issuing place: Odense
Country: Tanska
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Kirjeet

Werdugiste werduge ffæder, herrer, bröder och besinnerlige godhe wener. Wij finge nw her j dag ider scriffuilse, som scriffuen war j Dæwenszö swndh the helge xi m jomffrwers dagh, [j] huilken j röre, ath i lathe ware medh brödhra forsthaa j Calmarna ath the Rytzers sendebodh haffua i tessen forlidin aar farith mellan war kære naduge herre och försten aff Mwskow och at ith j haffwe forffwnnith nw j sanheth at the Rytzer ære jndragne in i Finland och at wij skulle wnderwisa war kære naduge herre at hans nadhe bewiser sig som en cristeligh forsthe ther vthij. Kære wener, tha swa tiidh och offta som oss haffuer warith aatsporth aff ider hwar pa forsten aff Muskow hadhe hiit senth syn sendebodh, tha haffwe wij giffwith idher ath kenna, at war kære naduge herre haffuer besörght sin landh Norigis rike och giorth friidh mellan hans nadhe ok forsten aff Mwskow, och haffuer med wilia igen fangith wæl xl mile aff Norigis rike, som the i longh tiidh haffue hafft, som the breff ther oppå giffne ære wæl wtwisa. Jdher fortenker och wæl paa then matte ith aar forlidhith haffde j idert fulmectuge sendebodh Arffweth Knwtsson och Arffuet Trolle til ware kere naduge herre i Vardbergh, begerendis tha aff war kære naduge herre paa alles edhre wegna, at hans nadhe wille besenda och scriffua forsten aff Mwskow till, ath thet matte komma j en bætre matthe med dagh och stwnder mellan honum och ider, huilkit war kære naduge herre aff sin godheth loth sigh fynna welwiliogh till; screff och sende sith bodh aa stadh, som skulle haffua warit hoss försten aff Mwskow, huilkit bodh her Sten hölt hoss sigh och ey wille fram stædia, mæn sende thet fraan sigh til baka igen, war kære naduge herre och oss alle til hondhedh med honlige ordh, som han bödh fran sigh med samma bodh, saa at han menthe sik siælffuer nogoth wara mectogh Swerigis rike ath fordægtninghe. Her wti haffue j ath formerkia ath huath skada eller fordærff ther Swerigis crone lidher nw aff the Rytzer om brosten (= bristen) fins hoss ware kære naduge herre eller hoss ider höffwitzman her Sten. Warth hop ær til Gud ath haffde swadant wart kære naduge herris sendebodh och scriffuilse kommith fram, swadana fordærffuilse, som nw paa færde ær, haffde wæl bliffuit tilbaka. Togh scriffue wij eder, om Gud …. at war kære naduge herre badh förstens sendebodh at the wille wærffweth til honwm, at thet the nw arghe in pa idher matte bliffua til baka. Hwart the sendebudh gaffwa ther oppa for swar, komber wel för ögen fram. Wthy huath wij kunne tilhielpa at friidh och eendracth och alt thet, som tesse iij rike kwnne komme til [gagn], skole j altijdh fynna oss welwilige til. Jn Christo valetis. Ex ciuitate Ottoniensi crastino Felicis in pincis anno Domini mcdxcvi:to, nostris sub sigillis. Consiliarij regni Dacie pro nunc Ottonie constituti.
Date: 1496
Language: latina

a) 1496, die sancti Henrici obiit Vibergis reuerendus pater frater Stephanus Laurencii, sacre theologie doctor ordinisque minorum prouincie Dacie minister, cuius anima requiescat in pace.* b) Vicesimus qvintus [minister ordinis fratrum minorum prouincie Dacie] frater Stephanus Laurentii, finno, doctor theologie, electus 1478 in capitulo prouinciali Lundensi, obiit 1496; sepultus in conuentu Tyckekarl Finlandie.
Date: 1496
Issuing place: Rom
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Supplicat s. v. deuotus orator vester Hinricus Wenne, clericus Aboensis diocesis in artibus magister, quatenus sibi specialem gratiam facientes de canonicatu et prebenda ac archidiaconatu N. in ecclesia Zwerinensi dignitate curata, per obitum illius ultimi possessoris extra Romanam curiam defuncti vacante, quorum insimul fructus etc. septem. marcarum argenti puri secundum communem extimationem valorem annuum non exedunt …… eidem oratori misericorditer prouidere seu prouideri mandare digneminj de gratia specialj …… Concessum ut petitur, jn presentia dominj nostrj pape. A. car. S. Praxedis …… Datum Rome apud Sanctum Petrum tertio kalendas februarii anno quarto.
Date: 1496
Language: venaja

År 1496 …. Samma vinter, den 17 januari, var en annan expedition mot Svenska Tyskarne och mot Kajanerna; stora regementet anfördes af furst Vasilij [Ivanovitsch] Kosoi och Andrej Feodorovitsch Tscheljadnin, men avantgardet af furst Alexander Vladimirovitsch Rostovskij och furst Ivan Michailovitsch Repnja, högra flygeln af Dmitri Vasiljevitsch Schein och Gregor Feodorovitsch Davidov samt vänstra flygeln af Semen Karpovitsch och Andrej Ivanovitsch Korobov. Och vojevoderna kommo mot Tyskarne i Svenska riket, i Hamska landet; och vid det de tågade mot Hamska staden, ödelade de det Tyska landet, brände och nedhöggo och medförde en mängd fångar och slogo deras fältvakt samt kommo till storfursten i Novgorod den 6:te mars alla helbrägda med många fångar.
Date: 1496
Issuing place: Rom
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Supplicat humuliter s. v. deuotus eiusdem orator Laurentius Johannis, artium liberalium magister, canonicus ecclesie Aboensis et rector parrochialis ecclesie Borgo, quatenus eum specialibus gratijs et fauoribus prosequentes secum ut unacum dicta parrochiali ecclesia unum aliud uel absque illam, quam obtinet, quecunque duo alia beneficia ecclesiastica curata seu alias jnuicem jncompatibilia ….. recipere et jnsimul quoaduixerit retinere ac illa simul uel successiue simpliciter uel ex causa permutationis, quotiens sibi placuerit, dimittere et loco dimissi uel dimissorum aliud uel alia simile uel similia dissimile uel dissimilia beneficium seu beneficia ecclesiasticum uel ecclesiastica duo dumtaxat curata seu alias jnuicem jncompatibilia etiam recipere et quoaduixerit libere et licite retinere possit et ualeat, dispensare dignemini de gratia speciali …….. Concessum ut petitur, in presentia d. n. pape. A. car. S. Praxedis. ……… Datum Rome apud Sanctum Petrum quinto nonas martij anno quarto.
Date: 1496
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Asiakirjat

För allom thetta breff fföre komma kann, kænnis jagh Ærlandh Nilsson j Soontaka, att jagh haffuer saaltt ærlighenn ock wellborenn mann Joachim Flæmingh och hans hustrw, hwstrw Elinn Biörnsdotter, helfftænn [aff] Nyattula godz, liggiandes j Wirmo socken, medh mijna hustrw, Mærta Henricksdotters, ja och samtycko, huilkit halff godz henne föll till arffs æpther sijn modher, hwstrw Birgitta j Harffwela, met hws, tomptt, oker och ængh och medh allom androm tillagom, ængo wndann tagno, som wnder för:da helfftena godz aff alder tillegat haffuer, och enn nw rætteligha tilliggie kann och bör, före xl marck swenska örtoger; och nw fyltte för:da hwstrw Elin Biörnsdotter hustrw Mærta Henricksdotter xj marck epter Joachims dödh, Gudh hans siell node, hwilka peninga jagh och mijn hustrw, för:da Mærta, kennomps haffua fullelica wppburidh aff för:da Joachim Flæmingh och hans hwstrw till godo åthnöijann. Ty beder jack wellborenn swenn Jæppæ Nilssonn, fowgtte påå Tawasthwss, och wellborenn mann Claws Hannissonn, hærdz höffdinge j Hattula hærædet, att hængia jnciglen till witnesbyrd wnder thetta breff medh mitt æghitt jncigle, som scriffuit och giffuit ær årenn epter Gwdz byrdh mcdxc oc på [thet siette], then annan dagh sancte Gertrudz dagh, etc.
Date: 1496
Issuing place: Rom
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Beatissime pater, cum deuoti oratores vestrj Jacobus Jacobj alias Bon¯(!), decretorum doctor metropolitani Lundensis, et Laurentius Johannis, jn artibus magister Aboensis, ecclesiarum canonicj presbiterj, in Romana curia presentes, zelo deuotionis accensj ex intimis cupiant terram sanctam et illius loca visitare, supplicant igitur s. v., quatenus eis et eorum cuilibet, vt ad eandem terram sanctam se transferre dictaque loca visitare licentiam concedere et jndulgere digneminj de gratia speciali ……. Concessum vt petitur, jn presentia d. n. pape. A. car. S. Praxedis. Et quod presentis supplicationis sola signatura sufficiat, attento quod oratores jn Ro. cu. presentes, cum ceteris clausulis necessarijs, consuetis et oportunis. Concessum A. car. S. Praxedis. Datum Rome apud Sanctum Petrum quinto kalendas aprilis anno quarto.
Date: 1496
Language: ruotsi

Her Steen wille tha tiil Swerige fara och opreesa een storan skara; huru all tingh gaar, Swante Nielsson mädhan höffuisman dömith faar, Steen Twresson och Erik Trulle sculo bliffua honum hulle, och hwar man i Finlandh är baadhe fyärre och när; och alth Fynlandh tiil froma wylle her Steen ynnen een maanath aather komma. Tiisdaghen för paaska dagh ladhe her Steen aastadh. Han leeth siik snarth liidha och in tiil Wpsala gliidha och wille Finlandh frälsa aff wanda, i Stockholm sculde een herradagh standa.
Date: 1496
Issuing place: Narva
Country: Viro
Language: saksa
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

– – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Vorder e. leve her meister, zo lopen tho Revall imglicken oick hir thor Narve de tidinge, dath de Sweden vaste thomaken und gedencken mith dem ersten apen wather in de Narweke tho wesende, umb dath nige Russche slodt tho forsokende und Watlande tho schedigende, und offte dan de Swedenn up unse zide tredenn ofte gedrungen wordenn, und offte ze begerdenn in de stadt tho gande, und offte ber offte vitalie begerdenn tho kopende, szo is mine demodige bede, jwer erw:t mi duisses en antwordt benalen wille, wu ick mi darinne hebben schall, dar ick mi dan gerne na richten wil. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Vorder e. leve her meister, zo lopen hir ock de thidinge, dath de Plestkovrs mith sampt denn Nougarders vaste vele volk uitferdigen, unnd men secht, ze willenn mith dem ersten vor Wiborch und willent boleggenn tho wather und tho lande. Aldus geith dath gesegge; bsunder wes hiranne is, mach menn hirnegest irfarenn. Sunderlinges zo lopen hir geine warhaftige thidinge etc. Gegeven thor Narwe am fridage na Jubilate anno m°xcvi:sten. Voget thor Narwe.
Date: 1496
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Asiakirjat

Wij Jacob, met Gudz nadh erchebiscopir i Vpsala, Cort i Strengenes och Oleffh i Västerarss, met sama nadh biscopa, Sten Stwre (m. fl.), Sweriges raadh ok mæn, som nw her i Stocholm forsamblade ærum i richesens merkeligh erende, görum witerligit, ath fore troscap och welwiliega thienisth, som erligh ok welbördigh man Knwth Posze oss och waart rike Swerige langlige giort och trolige bewisth haffuer, serdelis nw i thenne forlidna winther mote the omilde Rytzser fore Wiborgh ok æn her effter troliga göra och bewisa skall och maa, tha haffuom wij alle endrechtelige wnth ok förlænth och met thetta waarth breffh wnna och förlæna honum Angermanna landh och Aaseherade i Westergötzlandh i sin liifztiidh och hans næstha ærffwingom i trætigi aar effter hans dödh, ok ther til alla the cronelandbor, som hans fader och förældrer haffht haffua och han nw i sinne wærio haffuer paa Daall liggiandis i Westergötzlandh, som hans gambla breffh ther wppa klarliga innehalla, wnna wij och förlæna honom ok hans arffuinge til euerdeliga ægo met alla konungxliga rænto ok rættigheyth. Ty bidia wij och biwda alla skatskylluga bönder ok cronelandbor i förscriffna Angermanna landh ok Aaseheredi, ati ware fornempde Knwth Posze i hans liiffztiidh ok hans næstha arffwinga effter hans dödh höruge och lyduge, (etc.) Datum in insula minorum Holmis anno Domini millesimoquadringentesimosexto, dominica infra octauas ascensionis Domini.
Date: 1496
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: latina
Document type: Piispat, Kirjeet

Sincerissimis etc. Reuerende pater. Post dietam in Vadstena habitam redijt de Finlandia dominus Steno et visus est velle inducere nos et alios, maxime ecclesiasticos, ad mittendum exercitum in Finlandiam contra Ruthenos, sed pro se valde paucos mittere voluit, propter quod neque nos ad mittendum multos fuimus inclinati. Hic Holmis nullum conclusionem facere potuimus de populo mittendo, sed tantum modo nunc primum aliquæ parantur naues cum victualibus ad Viborgh mittendæ. Ipse dominus Steno intendit visitare Valles et alia loca hic in Vplandia ad predicandum et nuntiandum que sint in foribus pericula suo more et quantum habebit assistenciam a communitate. Audiemus pariter nos per eum qualitercunque in nulla spe sumus euadendi pericula huic regno vndique intentata, nisi forte Deus et sancti regni patroni præter mea merita voluerint se nostros constituere protectores, ad quod impetrandum de paternitate vestra fiduciam non modicam obtinemus. Oret p. v., roget p. v. et alios, vt orent, jnducat, vt non iusticia sed misericordia fiet nobis, qui meliora pati non meremur quam patimur. Quoniam littere autem vestre ad dominos conciliarios date non placuerunt ipsi domino Stenoni, non libenter veritatem audire volenti, nec propterea p. v. quidquam formidet, quia et si sibi displicuerunt, tamen alijs grate fuerunt. De familiaribus vestris non aliud intelligimus quam quod in Finlandia morantur, stipendijs et alijs necessarijs vt ceterj operantur, de quo p. v. cancellarius et eius collega latius informabit. Felicissime p. v. undique pro nobis et vniuersa ecclesia Deum habere dignemini exoratum. Ex Holmis etc. Familiaris p. v. Lindorm Mattisson fideliter exposuit, que sibi per p. v. commissa fuerunt, et quod jam responsum habuit p. v. eo certius referre nouit.
Date: 1496
Language: latina
Document type: Piispat, Kirjeet

Reuerende pater. Quanto magis insistimus consultando cum alijs de liberatione patrie vestre ab hostibus et inimicis, tanto minus nos proferre dietam sentimus. Dominus Steno magna onera wult imponere ecclesijs et ecclesiasticis personis, sed pro se minime vult debitum vt tenetur solvere et allegat continuo paupertatem. Re tamen constat nullum fuisse in longis retroactis temporibus ipso opulentiorem, propter quod et alij non satis favorabiles (?) jnueniuntur. Nichil videmus nisi quod res nunc sunt in summo periculo, et vnde salus nobis venire debeat ignoramus, nisi forte Deus et huius regni patrones propter preces pauperum clamorem in celum, qui audiunt et intelligunt, qualiter patria vestra est afflicta, tam terribilem plagam auertere dignabuntur. Nec esset jnutile quod paternitas vestra de melioribus suis et ecclesie clenodiis provideret reponendo illa in aliquo loco magis securo, (clero providendum capiti suo jn hoc periculo. Si quam fidem de nobis geritis, jnuenietis nos non minus de uestra et vestrorum quam propria salute sollicitos et intentos). Hoc in primis erit, quod aliqua victualia mittentur in Viborgh; postmodum si quem exercitum ex regno parare possumus, illum (coram) quantocius mittebimus. Dignetur p. v. communicare consilia cum familiaribus vestris. Benevaleatis etc.
Date: 1496
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: latina
Document type: Piispat, Kirjeet

Reverende pater ac venerabiles virj amici mei maximi. Cum parua sit securitas in Finlandia pro conseruandis bonis jmmobilibus, maxime ecclesiarum clenodijs et reliquijs sanctorum, que debent nobis esse super omnia cara, satis anxij incipimus esse de vexillo sancti Erici, quod satis turbato animo tradidimus, ea formidantes pericula, que nunc in foribus videmus. Et quamuis dominus gubernator se asserat hoc vestrum commissum fidej, tamen licet de vestra jntegritate non dubitemus, tamen quia tanta superuenire violentia, quod etiam proprie indempnitati nemo consulere posset, quare rogamus quatenus recepti vexilli custodes diligentes solliciti esse voletis donec commode et honeste ad ecclesiam nostram reduci possit, quatenus visa oportunitate remittendi cum honesta comitencia et antequam tanta superueniant pericula, quod reduci non possit cum commoda diligentia, illud ad tutelam meam remittere dignemini; in quo nobis et ecclesie nostre adeo magnum prestabitis obsequium, quod nullum majus poterit excogitari, vnde et nos et ecclesiam nostram redderitis ad quoduis vobis beneplacitum obligatos. Valete felicissime et huic nostræ petitioni humillime … estote. Ex Holmis etc.
Date: 1496
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: latina
Document type: Piispat, Kirjeet

Venerabilis domine decane, amice carissime. Gratissimum nobis est quod frequenter scribetis, licet non subsit materia multa jocunditatis. Consideramus regnum esse in periculo et viam evadendi penitus ignoramus. Putamus dominum gubernatorem et Kanutum Posse cum exercitu in Finlandia redituros, sed ad huc nihil factum esse videmus, nisi quod alique naues parantur cum victualibus in Viborgh mittende, que vt per Ruthenos non partiantur laboratur pro succursu prestando patriæ vestræ. Nos secundum vltimam potestatem nostram conabimur facere quod possibile ut illi, qui maiorem habent facultatem et plus. Scripsimus domino Aboensi et capitulo de conseruando vexillo sancti Erici uel pocius priusquam periculum superueniat remittendo, super quo magnam apud vos fidem repositam habemus; et si rem alij abliuioni tradant, vos rogamus memores estote. Valete feliciter. Ex Holmis etc. Kanutus Posse retulit nobis, quod magister Arvidus attulit de Polonia quoddam iudicium astronomiæ jn latino de statu Rutenorum et de castro per eos nuper edificato circa Narwen. Gratum erit nobis, si sollicitaueritis nobis mitti copiam ipsius judicii.
Date: 1496
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Asiakirjat

Bekennes jag, Niels Persson till Serkelax, mig haffua hållit ett venligit bythe met mijne jämsyskene om alt thet arff, både löst och fast, som them tilfallit ær effter fader, modher och bröder, Gud theres siell nådhe, j thesse gode mens näruarw: Knut Påse, befalningzman på Tauesthws, Lasse Jönsson och Olaff Balck, så att för:ne Niels Person schall beholla och niuta på sijnn hustrues wegna, hustru Karin, Olaff Kirffuis dotter, thenne effter:ne godz: Serkelax med alla tillägor, som till för:de godz haffuer legat aff ålder, och ther till 6 holmar, benempnde Laita, Niemmi, Cattilo, Kerzö, Rinonpoykæ och Kåleasatt, liggiandes alle i Töffuesala sochn, Bröenda godz, liggiandes j Bierno sochn, och et godz j Sågu sochn liggiandes, benempnd Ylistara. Thet for:de godz Ylistara vnte för:ne hustru Elinn sinom kära swåger, för:de Niels Person, för sit stora omak och swåræ trælning, som han offta haffuer hafft till Swerige inför ricksens rådh och her j landet till tinget och stempno, och thet för:ne godz för æn han van them igen aff Hendrich Bissze och hans medarffuo. Item thenne effter:ne godz fick hustru Elin på sijnn deell: v stenger jord i Wultes och Hanckis (= Lanckis?) godz, liggiandis boden j Wirmo sochn, och et godz j Bierno sochn, benempnd Laytela. Item thenne effter:ne tw godz erffde för:ne hustru Elin för her Magnus bleff dödh, som ær Tammesta godz, liggiandes j Töffuesala sochn, och ett godz heter Maikila, liggiandes j Kimetta sochn, med lösa peningar. Och vore for:de Niels Person och hans hustru Elin så öffuerens, at ginge them nogit aff thenne för:de godz frå med nogon rätt, tå scall thet vara begges theras schada; kan them falla nogot till, tå scall thet vara begges theres fordell. Till bettre föruarning och stadfestelse lathom vij för:ne hengia våre signeter her nedan före, som schriffuit och giffuit ær j Åbo stadh tisdagen nest effter helge lekame dagh anno Christi etc. 1496.
Date: 1496
Issuing place: Lübeck
Country: Saksa
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Kirjeet

Unnszen fruntliken gruth mit begeringe alles guden tovornn. Ersame, wise heren unde besunderen guden frunde. De erwerdigesten, erwerdigen, erbaren, gestrengen unde duchtigen des rykes Sweden redere unde gubernatores hebben ere droffliken unde clegeliken schriffte van wegenn der unmilden, affgesunderden, boszen Russen, wii jamerliken se dat ryke Sweden to affbroke unde vornichtinge cristlikes blodes in dessem vorgangen winter averfallen vnde benotiget hebben, an uns geschicket van juw, den anderen Wendesschen stederen unde uns trostes unde hulpe begerende na lude der vordracht, eyninge unde vorstrickinge tusschen deme erberorden ryke unde uns stederen gemaket. Van welcken eren clegeliken schrifften wy juw hyrinne ware aveschrifft senden vorslaten, de gy leszende wol werden vornemende. Derhalven denne ock de erhafftige her Anthonius Kelre van den gedachten rederen uthgeschicket na dersulven wise an uns muntlick hefft geworven. Is hyrumme unse andechtige beger fruntlich biddende, gy uns derwegenn juwe gude andacht unde meyninge by dessem jegenwordigen schrifftlick willen benalen. Dat synt wy umme juwe ersamheid, Gode deme heren luckselichliken bevalen to vorschuldende willich. Schreven under unser stadt secrete ame vrydage na Viti anno etc. 96. Borgermestere unde radtmanne der stadt Lubeke. Adress: Den erszamen, wyszenn unde vorsichtigen heren borgermesteren unde radtmannen to Rostocke, unsenn besunderen guden frunden.
Date: 1496
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Asiakirjat

For allom them thetta breff forekomma kan kennis oc kungör jac Knut Posze, wepnere oc höuitzman i thette synne på Kastelholm, thet jac med goden wilia oc berodne mode medh myne elskelige husfrves Birgitte Göstaffsdotter jaa, samtycke oc fulbordan haffuer wntt oc giffuit oc medh thette mitt närwarandes breff wnner oc giffuer vnder Nådendals closter i Abo biscopsdöme, Gudi til loff oc äre, jomffru Marie, sancte Birgitte oc allom helgom til heder oc prijsz, ffor myne, myn käre husfrv oc beggers wore föräldrer siele gangn til Gudz tienäst oc tidegärde vppehelle mitt godz Pidkinmäki, liggiendes i Räntemäki soken medh alle seine tillägor oc wmägor, som thy godze nw tilhörer eller aff alders tilhört haffuer eller oc her effter vpspöries kan, huilket godz jac oc myn elskelige hustrv erffde effter her Erich Axelsson riddere, aff säle amynnilse, huilkens siäl Gud nade. Thy aff händer jac mik oc mynom arffuom for:de godz oc allom androm, ää hoo the helst kunne wara, som sig lotes eller mene ther til rätt at haffua i nograhanda motte, oc tilegnar thet for:de Nådendals closter til ewerliga äge. Til mere visse, bättre forwarning oc ytermera vitnisbyrd thå bider jac erlige oc wälborne män Swantte Nielsson, howitzman på Örebro, oc Erich Trolle, wepnere, at hengie theris insigle medh mitt egit neden vnder thette breff, som giffuit oc scriffuit är i Abo anno Domini millesimo quadringentesimo nonagesimo sexto, die penultima mensis junij.
Date: 1496
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Anno 1496, fredagen näst förste(!) Margarethe dagh, thå war sommar ting medh allmogen uthi Kalfvola sochen och tå vore uthi nembden: – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Tå dömdes efther:ne råår staduge och faste emellan Lahis och Judickala och emellan Kaijkala och Sittala, som ähr förste hufwudh råår Märenkallio och thedan till Mäskivj och så råår rätt till Suokifvi, som lands synemän hafva syndt och ransakat; och thå hadhe the three suorne vitne för sigh, som dhet granneligen wiste och dhesse för:ne 24, som i nembden såtho medh dhem tillstodo och stadfäste theras leed och ogillade dheras bref, som Kaijkala boerne hadhe thy att dhet var orätrådeligen förekommet, och the råår, som i dee brefvet stodh, liggie mitt uthi Olof Jonssons uthmarck; och Olof Jonson och Mathe Philpusson sin skada igen af förb:de byar, och Kaijkala och Sittala byar huar dhere sack til 40 [mark] efther dhe 22(!) manna ransakan.
Date: 1496
Language: venaja

a) År 1496 – – – – – – – – – Samma vår sände storfursten furst Ivan Feodorovitsch och hans broder furst Peter Uschatij till Kajanska landet, till de tio älfvar, och med dem en krigshär af Ustjuschaner, Dvinabor, Oneschaner (och) Vaschaner; och namnen på de 8 älfvar, som de bekrigade äro: Kem, Torma, Kolokal, Ouloj, Sigovaja, Sneschna, Hauka, Putasch; men de som bo vid Limingo älf, äfven de förödmjukade sig inför storfursten och kommo med vojevoderna till Moskva, och storfursten förbarmade sig öfver dem och gåfvo dem fria. b) År 1496 sände storfursten Ivan Vasiljevitsch till Kajana sina vojevoder furst Ivan Ljapuna och hans broder furst Peter Ivanovitsch Uschatij samt med dem Ustjuschaner och Dvinabor. Och sedan de aftågat, bekrigade de Polna älf och Tornova och Snjeschna, de bemäktigade sig en myckenhet af goda saker äfvensom otaliga fångar och drogo från Dvina längs oceanen och öfver Murmanska näset.
Date: 1496
Language: ruotsi

Manga i Swerige reedha siik tiil tiil Ryzelandh ath fara met mykit folk och storan skara alle the, som boo nordan skogha, och manga met sik thet förslogho; hwar fämpte man the wthgöra och laathe siik tiil Wyborgh röra; och wiil jak thet tiilstaa, aff Hälsinga landh the giorde och saa, och saa the, som sunnan Hälsinga landh boo, och gaaffuo siik inga roo. Och mädhen komma Ryzer i Norrabothn in, brände Salo, Lyninge, Yäk, Torn och Kyn, täss lykes Jokas widh Oloffs borgh, Finlandh och Swerige tiil stora sorgh; om sancti Oloffs apton thetta skeer, Gudh haffue loff, the ey brände tha meer. The Ryzer tha matte skingra och alla dragha tiil ryggia. Then tiidh thetta hände, noghra aff Oloffs borgh siik brände; aff eeldin, som i jordena giik, brände gode Swänske män siik. Nw manga Swänske syna hendher wridhe, thet her Steen saa lithet kan liidhe.
Date: 1496
Language: saksa

1496 …. Idt sindt de Russen ditt jahr auermahls in Finlandt getagen vnde veele volckes vermordet, auerst her Steen Sture, gubernator in Schweden, is auer de Russen gekamen vnde [hat] se erschlagen, dat gar weinick daruan gekamen sin. Hiruth hebben de Tartern orsake genamen vnde sindt den Russen int landt gefallen, vnde merckliken groten schaden gedahn; idt hebben ock de Tarteren angebaden ein verbuntnus iegen de Russen mit ehn tho maken; her Steen Stur hefft ock vth Dutscher nation einen höuetman mit namen Jost Lorbere mitt etliken knechten vörschreuen, auerst dewiele de Dudischen knechte der Swedischen vnde Finnischen spise nicht gewahnet, sindt se fast alle in schorbuke gestorwen – – – – – – – – – – – – – – – – Idt heft in dissem jahre könink Hans van Dennemarcken etliche kriegeslude mit etlichen Russen van Kopenhagen affgesandt im geruchte als wolde he se vp Gottlandt gesandt hebben, auerst se sindt in Finlandt an einem ortt, welch Osterboddem hett, gesegelt, darsuluest hebben de armen lude disse viende nicht vermodet, darumme hebben se an den armen luden allerley motwillen bewieset, ock so gruwsam, datt ick idt nicht beschriuen mach.
Date: 1496
Language: ruotsi

Knuth Posse, Swanthe och manga flere the finge tha stora leedhe. Om sidher gaaffuo the paa Ryzer akth och drogho tiil Ryzelandh met stora makth. Ok saa foro the in för nya Narffua och wille Ryzer fördärffua, och waare alle samman gladhe ock blidhe, strax äpter dyre warffru tiidhe tw tusendh war then här, som ther wille wara när. The drogho in for Ywan grooth, saa heeth thet stora Ryze sloth, met skiip smaa och stoor, saa hwar om annan foor. Ywan grooth war starkt och fasth, the Swänske styghu i landh met eena hasth. Ekke kan jak skriffua annath än slotthet war wäll beemannath met wärya och mykla makth. Tha brukadhe Swänske thera kraffth, the monde thet sloth beeränna och beegynthe strax ath bränna, the ey wille längher yla, the tiilstormadhe och gaaffuo siik inga hwila; freedaghen äpther sancti Ludouici dagh komme the alle tiil slagh. Thetta war Gudz wndher Swänske wunno thet sloth i sex stundher, thet sägher jag för wyssa, baadhe met eeldh, piil och saa byssa; iij(m) waare paa slottith ynne, likkauäll monde the Swänske thet wynne; alla beegynna hardeligha roopa baadhe man och qvinne tiil hopa, the waare saa maanga, iij(c) warde gripne tiil faanga. Ther fanz alla kysther fulla met sölffuer, skin, wax och gull rulla, hwar een man siik tha rörde och tiil skiipss alth förde; jern dörer och porth hakar fördiss met, jag thet ey försakar. Saa finge the gooth wädher och förde faanger, honogh och haaffuor nogh mädher. Swanthe Nielsson there höffuisman war och heedherligit nampn met ärom bar. Kommo saa tiil Swerige i geen och flere hoffmän met them, wäl hundrat siw, thet scriffuer jak wyssa nw.
Date: 1496
Language: venaja

a) År 1496 …. Samma år, den 19 augusti, om en fredag, kommo Tyskarne från andra sidan hafvet, från Stockholm i Svenska riket, furst Stefan Sture hastigt på sjuttio fartyg att plundra till Narova älf under Ivangorod och började skyndsamt anfalla staden med kanoner och skjutgevär och antände gårdarna i staden genom skott, emedan de icke hade någon motståndare. Novogorodska vojevoden och ståthållaren, nämligen furst Jurij Babitsch, var (nog) full af krigiskt och tappert mod, men satte sig ej det minsta emot fienden, styrkte icke borgarena, skrämde sig genast och rymde ur staden. Men i staden funnos inga vojevoder och litet folk, och krigsförråd saknades i staden; och furst Ivan Brjuho och furst Ivan Gundor stodo med sitt folk nära staden och sågo staden intagas af Tyskarne, men kommo ej staden till hjälp. Tyskarne däremot eröfrade staden, och då de ej funno i den någon, som gjorde motstånd mot dem, bemäktigade de sig genast boskap och varor i otalig mängd och nedhöggo folket och förde andra med sig i fångenskap; och sålunda vände de strax om och flyktade från staden till hafvet. b) År 1496 …. Samma år intogo Tyskarna Ivangorod, (och fingo) en myckenhet värdören och folk, den 28 augusti om en söndag. c) År 1496 … Samma år intogo Tyskarne Ivangorod midtemot Rugodina, och sedan Tyskarne, Svenskt folk, kommit, lämnade de män och kvinnor och barn åt svärdet och i staden brände de hus och boskap, den 26 augusti.
Date: 1496
Language: latina

Anno Domini 1496 deuastauerunt Ruteni magnam partem Finlandie et tunc, in bello aduersus Rutenos interfectus fuit cum c houalibus capitaneus domini Stenonis Sture Kanutus Kar[l]sson et sepultus tandem in Nodendaal, et illo anno emisit de ecclesia Vpsalensi reuerendissimus pater dominus Jacobus archiepiscopus vexillum sancti Erici aduersus illos Rutenos crudeles tunc. Eodem anno congregauit magnificus dominus Steno in regno isto Swecie magnum numerum populi, tam nobilium quam rusticorum, mittendo aduersus illos crudeles Rutenos et pro aggressu. Circa festum Bartholomei obsiderunt nostri vnum fortissimum castrum dictum Narwen et in 6 horis captiuos receperunt omnes exeuntes in illo castro et spoliis acceptis inde cum gaudio recesserunt multosque nobiles ad regnum nostrum de illis Rutenis adduxerunt.
Date: 1496
Issuing place: Mariefred
Country: Ruotsi
Language: latina
Document type: Monastiset, Kirjeet

Reuerende pater. Supplicant filij vestre reuerende paternitatis humiles Cartusiani cum collega vestro Kanuto Posse sollicitare negocia nostra atque de datis et assignatis nobis in diocesi vestra Aboensi. Non enim diffidimus de literis conficiendis super ij tunnis butyri, nobis per graciam paternitatis vestre assignatis, et quiquid placet sollicitare cum dominis de capitulo paternitatis vestre et aliis. Jn hiis tota fiducia nostra in manibus vestre reuerende paternitatis est solidata, referentes vestre paternitati grates plurimas de optima expedicione nostra et beneficiis plerisque nobis exhibitis. Eiusdem reuerende vestre paternitatis humiles ffilii Carthusini.
Date: 1496
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: latina
Document type: Kirkolliset, yleiset, Asiakirjat

Nos Magnus, Dei et apostolice sedis gracia episcopus, et capitulum ecclesie Aboensis tenore presencium publice protestamur, quod nos ad laudem Dei omnipotentis, qui vota nostra dirigit et ad graciam exaudicionis admittit, necnon ad gloriam sue intemerate genitricis Marie, que pro nostre fragilitatis expiacione apud eum, quem genuit, pro nobis sedulo intercedit, vt conuentus Pacismarie in Gripssholm ordinis Carthusiensis, nouiter eidem beatissime virgini marie dedicatus, felix et faustum suscipere valeat incrementum ac cultus diuinus jnibi magis augeatur et indies continuetur, ex certa donacione et pia quadam affectione, matura desuper perhabita deliberacione, contulimus, deputamus et donauimus pro sustentacione patrum et feminarum in predicto conuentu degensium, ut eo liberius contemplacioni et diuinis obsequiis vacare possint et nos oracionum, indulgenciarum ac aliarum deuocionum, que ibidem fiunt, participes hebeamur, primo: de sub mensa episcopalj annuatim ij tunnas butiri ex Alandia prouenientes, jtem de bonis ecclesie kathedralis vnam tunnam butiri ex parochia Nærpis, quam donacionem presentibus approbamus et confirmamus, ad ratihabicionem nichilominus successorum nostrorum, quos instanter per presentes in Domino obsecramus, quatenus huiusmodi donacionem nostram, pia intencione ut prescribitur factam, ratam et gratam habere velint. Si tamen contingat, prefatum conuentum futuris temporibus aliaqua ex causa annichilari siue ad alium locum transferri vel fratres ipsos ad Alemaniam uel extra regnum reuocari, huiusmodi donacionem ad mensam nostram episcopalem et ecclesiam kathedralem prefatas cessente omni contradiccione reuocamus eamque per presentes cassamus et nullius esse reboris declaramus. Jn cujus donacionis seu assignacionis euidenciam firmiorem sigilla nostra in fidem et testimonium omnium premissorum presentibus sunt appensa. Datum Abo anno Domini 1496, die xj septembris.
Date: 1496
Language: saksa
Document type: Keskushallinto, Kirjeet

Unnsern gar fruntlichen grusz erbietunge alles guten stets zcuvorn. Gestrenger und groszmechtiger herr, besunder gunstiger frundt und lieber nogbar. So denn uwer liebe umb unser bete willen den erbaren und vesten, unsern undersaszen Conradt von der Watlaw czu dienste hot uffgenommen und furschrifft laszen gnieszen, dancken wir uwer herlikeit und wollen das inn allem gut, wo wir konnen, gern verschulden. Also ouch uwer liebe sich in iren schrifften beclaget der abgesunderten unmilden Rewszen oberfall, roup, mordt, brandt an dem cristlichen folcke im reich zcu Sweden begangen, begert von uns hulff und beystandt, alsz wir das ordens und auch guter nagbarschafft halben pflichtich seyn wedir die ungloubigen Rewszen zcu fechten etc. Wir haben die angst und not, so uch, dem reiche und den cristenlanden an den enden czwinget, lange vernomen und sulchs an unsern heilgen vater den babst, den Romischen konigk, alle kurfursten und fursten der Dutschen nacion gelangen laszen, hulff, trost und rath der cristenheit zcu gute fynden mochten, wollen ouch durch unnser botschafft, die wir czu dem czoge koniglicher majestadt czu eren nach Rome gefertiget haben, die ding forder antragen laszen. Wern ouch gantz geneigt der billikeit nach uwer liebe zcu sulchen geschefften wedir die abgesunderten ungloubigen Rewszen hulff und beistandt zcu thun, werden aber durch forderunge des herrn koniges von Polan, deme wir nach innhalt eyner verschreibunge pflichtig sein wedir die Tattern und Turken hulff zcu thun, ouch von dem meister von Leifflandt wedir die Rewszen, den sie ouch keyns guten getrawen, vorhindert uwerm begir uff diszmol nicht stadt geben mögen. Ydoch czu wolgefallen uwer herlikeit und das die unsern guten willen magk vermerken, haben wir dem genanten Conradt von der Watlaw vergunst und czugelassen knechte und dinstlewte usz unserm landen zcu füren, dem reich zum besten, die wir doch selber alhir wol bedorffen. Deszgleich der gestrenge herr Ditrich von Slywen, ritter, unser undersaszen, uns gebeten und angelanget hot, ime vergonnen wolden, uff uwer liebe schriffte, ime bey Conradt zcugesandt, an dinst czihen mocht; wann her uns geliebt und nicht gerne usz unsernn landen wiszen, haben ime doch umb uwer liebe willen erloubt und bitten mit vleisz uwer herlikeith wolle hernn Ditrich lassen bevolen seyn, gunst und willen erczeigen seyns erlichen geslechts und unzwivel redlikeit, zovil einem manne mogelich ist in geschefften czu gebrauchen gnieszen moge. Das wollen wir inn allem gut verschulden vmb uwer liebe, die wir Gote bevelen. Datum Adress: Dem gestrengen und groszmechtigen hern Steyn Stuer, ritter, des reichs czu Sweden gubernatori, unserm bsundern gunstigen hern und guten frunde.
Date: 1496
Language: ruotsi

Saa förlöper then tyma och rydh in tiil sancti Michelss tiidh. Nw i wars herra Ihesu nampn dragher her Steen aff Sandha hampn; han oplypther handh oc är wäll gladh, met xxx och c skiip han seglar aastadh och wiil i Ryzelandh lända, om honom met synom kan thet hända. Gudh i hymerike naadhe Swerige saa almoghen giordes owyliogher thaa och finge eeth annath synne och foro fraan her Steen wthan mynne, thet almoghen wilde tiil Swerige fara och ey längre när her Steen wara. Thet war ekke wndher, för thy the liidhe storan hunger, drukko watn och aatho illa, thy kom i blandh almoghen stoor willa; the waare och nakodhe om liiff, been och föther, och ingen kunde them göra böther; och för thy Swanthe och alla hoffmän foro tiil rykkia, thy wille almoghen ther ey längher liggia; thetta her och för thy saa full gaaffuo hoffmän her Steen stora skull, thy her Steen ekke kom fram som för är sakth met folk och Sweriges makth. O, her Steen, thet i waaren saa seen, thet gör baadhe idher och Swerige meen; och hwar wylin i bliffua, i kunnen lithet mooth Ryzom beedriffua. Saa giffuer her Steen mangom orloff heem ath fara tiil Swerige i geen; thet skeer tha saa, när her Steen bliffua ganska faa. Nw dragha Ryzer aather tiil Ywan grooth och göra Swänskom storan spoth; the läggia paa Iwan grooth mera akth och thet aather byggia fastaren met thera makt; thy her Steen faar noghra, som honum gaa tiil handh, thy ligger han qwar i Finlandh, beesäther slottin Wyborgh och Oloffs borgh, ey wthan stoor hiertans sorgh, och laather öffuer alla marka hugga brottha stora och starka millan Berna och Taffuasta landh, baadhe öffuer mark, skogh och strandh. Huru thet framdeles wiil gaa kan jak ey ythermere ath spaa, ey kan jak thet scriffua tiil ändha för än meer kan ath hända. Saa snarth förlöper then langan rydh nw in tiil iula tiidh; thet wiil jak tha framföra, huilkit alla sculo höra, och hwath skath aff Swerige wth giik och lithen froma Swerige ther före fiik; thet skedde wthan flerdh thet sex män war een geerdh; thet spörss ä hwarth som tw far saa wiith som Swerige war, thet the gärdh wth giorde och saa fram förde x speen skräth myöll oc saa mykit reensath malth, ey är thet ther met alth, ij pund köth, ij pund fläsk, ij pund fiisk, ij pund smör hwar gärdh hon wth gör xxiiij liuss och saa manga piila, alth skal wth görass wthan huila, som thet och skeer och mykith meer, en fiärdungh gryn och twa twnnor thoma, Swerige tiil lithen froma, och een mark peninga reedha, xxiiij piilar wth göra wthan leedha, ther met hwar fiärdhe äller fämpthe man, sägher jak idher för san, met koosth och saa met wärya, the som sculle siik met Ryzom berrya. Thenne skath och folk monde alth wth komma Swerige tiil liithet ganghn och froma. Then, som thetta haffuer giorth och saa wiith är sporth döma och ransake then, som skall, saa ath Swerige ey komber i större qwall.