Kansallisarkisto/Diplomatarium-Fennicum huggingface dataset:
Date: 1514
Issuing place: Leipzig
Country: Saksa
Language: latina
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Reuerentia obedentialj premissa. Ffauentissime pater, reuerencie vestre non quantas debeo, sed quales paupertas mea valeat graciarumactiones refero multiformes pro beneficiis michi, heudulor, immerito ab eadem collatis et missis, quorum sufficientem recompensam omnium retributor gloriosus Deus seruet in celestibus. Ego quoaduixero nunquam ea obliuiscar. Preconizatam igitur reuerenciam in presentiarum minime lateat, me incolumem vsque Lijptzk peruenisse ibique lectiones baccalaureatorum concernentes a nouo auditurus. Placet eciam michi hic moram ducere, permaxime cum lectiones ordinarie gratuito communicentur. Earum tamen alleuiacionem recuperat grauitas expensarum, ita quod pro singulis exponendis minus xxx aureis annuatim prestandum. Mensa michi erit tenuis et exilis, quam ob causam in vestram reuerentiam totum meum refugium stabilietur, ut proxima estate preparatum subsidium atque promissum paternum sentiam affuturum. Est enim michi animo per triennium pedes hic sistere vestro paternitatis cum fauore, cuius limitem non preteream. Scire eciam digneminj, in Gedano ex butiro nullum michi lucrum prouenisse, quia mercantiis non deseruio, quod artibus lucratiuis operam prius dedj minimam. Quare vestre paternitati humillime supplico, quod si michi in aliquo prouiderit, id ad manus Hans Conrath in Gedano dignetur ordinare et ipse demum michi disponet oretenus ut promissit. In hiis amore Dej quamadmondum fidutialiter spero, pater humanissime agere velit. Cum hiis paucissimis festinanter scriptis viuat et floreat paternitas vestra prospere et longeue. Citissime ex Lijpczk, anno Dominj m:5:xiiij, dominica post Birgitte. Jasparus Johannis ffilius vester adoptiuus, ad omnia vestra paterna vota promptissimus. Adress: Magnifico viro domino Paulo Lingonis, preclarissimarum artium liberalium magistro necnon ecclesie Aboensis preposito meritissimum, patrj ac fautorj suo colendissimo.
Date: 1514
Issuing place: Rostock
Country: Saksa
Language: latina
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Cum debitis reuerencia et honore recomendationem suj humillimam. Cogitantj michi, reuerendj patres et spectabiles virj, quantis paternis fauoribus me prosequj vestre paternitates sunt dignate ab jneunte etate mea, non possum sine magno jngratitudinis vitio vestris humanitatibus hiis meis literis, quamquam jneptissimis, non scribere et pro susceptis suscipiendisque beneficiis gratias offerre filiales. Suscipiant jgitur jn hiis meis scriptis dignitates vestre post jmmortales graciarumactiones sibi deuota mea omnia seruitia, omnia studia et omnem quam potero filialem subiectionem, donec me Deus sanum et jncolumem, virtutibus et scienciis reformatum, jn patriam redire concedat, jd affectui mancipaturum, quod affectu jam concipio, vt non peniteat dominos meos me paternis oculis respexisse. Ob quam rem filialibus meis et humillimis petitionibus hoc vnum a patribus meis exoro, vt me paterno amore, velut ceperunt, prosequj non desistant. Egoque jd efficiam, vt fama mea sine querela erit ante dominos meos, quos omnes et singulos Deo recommendo michi [in] singularem consolationem diu et feliciter conseruandos. Ex Rostok anno Domini 1514, dominica ante Luce ewangeliste. Johannes Stwt, scolaris Rostokcensis. Adress: Venerabilibus patribus, dominis preposito et archidyacono ceterisque reuerendis viris alme ecclesie Aboensis canonicis, dominis suis et preceptoribus colendissimis.
Date: 1514
Issuing place: Civitavecchia
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Supplicat humiliter sanctitati vestre devotus illius orator Johannes Petri, clericus Aboensis dioecesis, quatenus sibi specialem gratiam facientes de parrochiali ecclesia Sorhurde (= Sorunda) Stregnensis vel alterius dioecesis in regno Svetie, cujus fructus etc. quatuor marcharum argenti puri secundum communem extimationem valorem annuum non excedunt, vacante per obitum quondam Laurentii Johannis, ipsius ecclesie dum viveret ultimi rectoris et possessoris, apud sedem apostolicam defuncti, sive ut premittitur sive alias quovismodo aut ex alterius cujuscumque persona seu per liberam dicti Laurentii aut alterius in Romana curia vel extra eam etiam coram notario publico et testibus sponte factam resignationem aut constitutionem Execrabilis vel c. De multa vacet, etiam si devolutione affecta, litigiosa specialiter vel generaliter reservata etiam apud sedem seu inter quoscumque litigiosa, cujus litis status etc. existat, eidem oratori misericorditer providere seu provideri mandare dignemini de gratia speciali, in contrarium facientibus non obstantibus quibuscumque cum clausulis necessariis et oportunis, et quatenus dictum beneficium sit de jure patronatus laycorum nobilium in totum derogare placeat attenta vacatione apud sedem. Fiat ut petitur. I. Et cum absolutione a censuris ad effectum presentium; et quod obstantie oratoris ac verus et ultimus dicte parrochialis ecclesie vacationis modus, etiam si ex illo quevis generales reservationes etiam in corpore juris clause resultent, habeantur pro expressis seu exprimi possint; et cum clausula generalem reservationem importante etiam apud sedem qualiscumque sit etiam dispositione vel conditionaliter in litteris exprimenda; et quod littere in forma nove provisionis perinde etiam valere et in eventum litis gratie surrogationis si neutri si nulli si alteri aut alias ut utilius fuerit cum gratificatione opportuna pro oratore, quatenus illi locus sit latissime extendenda; et quod qualitatis situatus beneficii et dioecesis in regno Swetie predicto omniumque premissorum et circa ea necessariorum ac fructuum augendo vel minuendo usque ad verum valorem, regula non obstante ac invocationis ac annexorum nominis ac cognominis defuncti verior et major expressio fieri possit in litteris; et quatenus dictum beneficium sit de jure patronatus laycorum nobilium, cui attenta vacatione apud sedem in totum derogare placeat. Fiat. I. Dat. civitatis Vetule Viterbiensis dioecesis tertio decimo kalend. novembris anno secundo.
Date: 1514
Issuing place: Rom
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Beatissime pater. – Si parrochialis ecclesia Ulsboy Aboensis dioecesis, que de jure patronatus laycorum existit, per obitum quondam N., illius ultimi possessoris, extra Romanam curiam defuncti, vacans, ad quam sic vacantem devotus orator vester Petrus Jacobi, rector parrochialis ecclesie Storcholmensis Ussellensis (!) dioecesis per illius patronos loci ordinario presentatus et per eundem ordinarium institutus fuit, possessione subsecuta, eidem parrochiali Storcholmensi quamdiu illam obtineret uniretur, [annecteretur] et [incorporaretur] profecto commoditatibus oratoris non modicum consuleretur, supplicat igitur sanctitati vestre dictus orator, quatenus sibi specialem gratiam facientes parrochialem ecclesiam Ulsboy, cuius fructus etc. quatuor marcharum argenti secundum communem extimationem valorem annuum non excedunt, dicte parrochiali ecclesie Storcholmensi, cujus fructus etiam quatuor marcharum argenti similium non excedunt, premisso sive alio quovis modo et ex cujuscumque persona seu adhuc per obitum dicti N. aut liberam resignationem ejusdem in Romana curia vel extra eam etiam coram notario publico et testibus sponte factam aut constitutionem Execrabilis vel c. De multa vacet, etiam si devolutione affecta, specialiter vel alias generaliter reservata, litigiosa, cujus litis status etc. existat, eidem parrochiali ecclesie de Storcholmensi ad vitam ipsius oratoris et quamdiu illam obtinuerit unire, annectere et incorporare, ita quod liceat sibi de illius fructibus disponere etc. dignemini de gratia speciali, non obstantibus constitutionibus et ordinationibus apostolicis etiam regulis cancellarie de unione ad partes etc. vocata etc., cui pro hac vice derogare placeat, ceterisque contrariis quibuscumque cum clausulis oportunis. Concessum ut petitur in presentia domini pape. Jo. Casertanus. Et cum absolutione a censuris ad effectum etc.; et quod obstantie beneficiales oratoris ac verus et ultimus dicte ecclesie Ulsboy vacationis modus et nomen et cognomen dicti defuncti pro expressis habeantur vel exprimi possint in litteris; et de unione hujusmodi ad vitam in forma gratiosa cum derogatione regule de unione committenda; et quod liceat oratori exprimere qualiter sibi de ambabus fuit provisum; et quod major et verior specficatio premissorum etiam fructuum augendo vel minuendo, regula non obstante ac nominum, cognominum qualitatis situatus etc. fieri possit in litteris. Concessum. Jo. Casertanus. Dat. Rome apud Sanctum Petrum predie kalend. novembris anno secundo.
Date: 1514
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Kirjeet

Vnszen fruntliken groth jn willigher irbedinghe vuszes ghantezenn vormoghens to voren. Erbare vnnde wolduchtighe leue here voghet, bosundere gunstighe ghude frundt vnde naber. Wy syn borichtet dorch de erszamen her Euert Hesselszen vnde Hinrick Dellinckhuzen, vormundere des ghades huzes sunte Olaues jn vnszer stadt Reuel, wo dat by jennes vorfardes tiden, de tor tidt voghedt [was], jn deme last ghebleuenen schepe jn den scheren, van Dannzick ghelopen, manck anderen ghuderen etlik blygh ghewezen is to komende Ghade vnd ghenanten ghadeshuze, dat dar suluest ock ghebleuen is vnde noch tor tidt nycht wedder ghekreghen, to des suluesten armen ghadeshuzes groteme schaden, welke vormundere myt juwer erbarenheit ghunst vnde willen gherne wolde zodane blygh wedder visschen vnde taghen laten. Js derhaluen vnsze fruntlike bede juwe erbarheit den geschickeden der erghedachtenen vormundere jn den dinghen vmme erynghe vnde vormanighe willen Ghades denstes ghunstich vnde forderlich irschinen moghe. Eyn reddelick bergheghelt vorluden ze zick nycht to weygherende, zo dat juwe erbarheyt esschende were, dat ouerste lön van Ghade allemechtich vnde deme hilghen heren sunte Olaue wedder entfanghende willen ock gherne jn ghelikerne valle van juwer erbarheit vnde de eren fruntlick vnde ghutwillich wedder ghesporet werden, de wy jn volmacht vnde ghesuntheyt to langhen tiden Ghade allmechtich bovelen.
Date: 1514
Issuing place: Rom
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Beatissime pater. – Alias prepositura ecclesie Aboensis, que inibi dignitas post pontificalem major existit, certo modo vacante sanctitas vestra de illa sic vacante Paulo Skeel, ipsius ecclesie archidiacono, apostolica auctoritate providit seu provideri mandavit ac secum ut una cum dicta prepositura, si illam pacifice assequeretur, archidiaconatum ejusdem ecclesie, quem etiam tunc obtinebat, ad annum a die habite ejusdem prepositure pacifice possessionis computandum, dumtaxat retinere valeat, dispensavit. Cum autem, pater sancte, dictus archidiaconatus per assecutionem prepositure predicte per eundem Paulum faciendam lapso anno predicto vacare speretur, supplicat humiliter sanctitati vestre devotus illius orator Iohannes Petri, clericus civitatis seu dioecesis Aboensis, quatenus sibi specialem gratiam facientes de dicto archidiaconatu, qui inibi dignitas non tamen major post pontificalem existit et cujus fructus etc. sex marcharum argenti puri secundum communem extimationem valorem annuum non excedunt, per assecutionem prepositure post annum hujusmodi ut premittitur vel alias quovismodo tunc seu in antea vacaverit, etiam si actu nunc quovis modo aut ex cujuscumque persona seu per liberam resignationem dicti Pauli vel cujusvis alterius de illo in Romana curia vel extra eam etiam coram notario publico et testibus sponte factam aut constitutionem Execrabilis vel assecutionem etc. vacet, etiam si devolutione affectus specialiter vel ex quavis causa in litteris exprimenda generaliter reservatus, curatus, etiam cura jurisdictionali electivus, litigiosus, cujus litis status etc. existat, eidem oratori providere seu providere mandare dignemini de gratia speciali, non obstantibus constitutionibus et ordinationibus apostolicis statutis etc. ceterisque contrariis quibuscumque cum clausulis oportunis. Fiat ut petitur. I. Et cum absolutione a censuris ad effectum etc.; et quod obstantie beneficiales oratoris habeantur pro expressis et exprimi possint, et cum clausula generalem reservationem importante ex quavis causa etiam dispositione exprimenda, et cum gratificatione oportuna pro oratore, quatenus illi locus sit, et cum derogatione quorumcumque statutorum et privilegiorum quomodolibet forsan contrariorum latissime exprimenda ad effectum, et quod premissorum omnium etiam qualitatis denominationis annexorum et fructuum augendo vel minuendo quantum opus fuerit ac cognominis tenorisque provisionis et dispensationis predictorum aliorumque necessariorum major et verior specificatio fieri possit in litteris. Fiat. I. Dat. Rome apud Sanctum Petrum quinto decimo kalend. decembris anno secundo.
Date: 1514
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Kirjeet

Jw erszamenn vnnd vorsichtigen etc. der stadt Abow etc. do wy borghermestare unnd ratmanne der stadt Reuel etc., dat vor vnsz irschinende [isz] Mathias Rassenberch, vnnser stadt borger, vnde hefft jn den bestenn wise etc. Mathiass Bredemunt, borgher tho Abow, affwezende, alzo jeghenwardich em gheuende vnnd vorlouende etc. van Jurghenn Assche, borghere dar suluest, xxij [mark] rigisk, de genante Matiass Resenberch etlikes medeshaluen hir in Reuel gheleuert van em noch to achter jss, jn fruntscop to esschende edder myt rechte to irfordernde to bomanende etc. wt in forma juris meliorj. Gheuen dess fredags na Martinj anno etc xiiij.
Date: 1514
Issuing place: Sampu
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jag Cnut Åkesson (= Eriksson), lagman i Österbotten och j Satagunden, giör witterligit med thetta mitt närwärande öpne bref, att then tid iag lagmans ting hölt med allmogen i Hwittis sochn j Sombu by j ärlige mäns närwaru Lasse Månsson, fougde ibidem, och j ärlige och wälborne mäns närwaru Anders Skåtte (= Slatte), häradzhöfdinge ibidem, och flere gode männe närwarande årom effter Gudz byrd 1514, på S:t Thomæ dag om affton, tå kom för rätta å satte tinge Jöns Salli j Sallila by och Simon Hendersson i Kanganpä by och kungiorde, thet the hafwa giort sin emellan j wänligheet jord köpe och skipte, swä att Jöns Salli gaf Simon Hendrichsson 30 och 6 engiar* och 6 stänger åker (j) jord liggiande j Kanganpä by, och förberörde Simon gaf Jöns Salli 6 stänger igen åker jord med allom tillägom, som ther af ålder tilligat hafwer (j), engo undantagande, liggiande j Kåttaja by; hwilket ärende iag sköt till the tålf, som thå i nämbdena såto, som först är Thomas Kiusa, Hendrich Nåppar, Michel Kårkekåski, Olof Larsson, Hendrich Såcko, Olof Makalainen, Josep Harittu, Hendrich Påtilas, Matz Mommolast, Arfwed Sarfware, Jöns Pehu, Jöns Salle, the ther om ransakade, wittnade och effter sworo, att förenämbde jordköp och boskifte aldeles swå lag som föreskrifwit stånder. Epter thessom föreskrefnom skälom, ransakanom, wittnom och edom dömbde iag förenämbde köp och skipte stadug och fast och obrutelig hållas wid 6 mark för min dom. Till detta brefz yttermera wisso och wittnesbyrd trycker iag mitt insigle nedan för thesso bref, som gifwit och skrifwit är år och dag som föreskrifwit stånder.
Date: 1514
Issuing place: Isokorpi
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Anno Domini Mdxiiij° hölt iach Henric Stensson wårting medh almoghan aff Lappo sogen i Isokorpi by i erligh swens nerwaro Erich Fleming landzffougt. Nempden: Per Kiffuiierff. Lass Rogdast. Henric Kiffuikyla. Nelz Henricsson Sorka. Lass Hinderiockj. Olaff Hindricsson Lappo. Lass Iönsson Sares. Nelz Olsson Lappiioki. Jacob Rogdast. Jöns Kullimpera. Andirs Kaukala. Olaff Olsson ibidem. Dömdis thet skiffte staduct och fast offuer all Lappiiockj by, thet aff alder warid haffuer om theris engiar, som är xx stenger huar tegh stora gården frelse och xl stenger skatta bönderna, vndantaghndis the engiar, som stora gården ägher mera än then trediungen är i Lappiiockj, som ther wpunder aff alder tilleghat haffuer epter xij manna randzakan.
Date: 1514
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

För alle the dannemän, som thetta bref för händer at komma kan, kännes och kundgiör jag Påfwal Hermansson, häradshöfdinge i Säxmäki härade, med thetta mitt närwarande öpne breff så at jag hafwer granneliga letidt och ransakat i the gamlä Olof Jönssons domböcker tå fant jag för mig två gamla domar, lydandes ord från ord som här effter skrifwit står: Anno Domini 1483: tå war samfält ting i Pälkänä emellan Sategunde och Tawasteland om mondagen näst effter Dönisii dag. (Se FMU, n:o 3978). Anno Domini 1484 tempore die Vincentii martii (!) så hult min herre Sten Sture landting med allmogen wid Tawastehuus. (Se FMU, n:o 3988). Till yttermera wisso och högre förwaring låter jag allom witterligit at trycka mitt insigle på ryggen å thetta breff, som giffuit och skriffuit är anno Domini MDXIIII.
Date: 1515
Issuing place: Lübeck
Country: Saksa
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Jhesus Maria. Mynen willijgen denst touoren in dem ik gudes formach. Werdijge here meijster Pagel Schele, ik weit juwer lewe sunderges nicht to scrijwende, man ik sende juw dijssen insteken bref, de kwem fan Rome. Ik sende it up sunte Marten, j an Klawes Bogen; ik mene gij hebben emme wol entfangen fan meijster Johan Petersen. Item ik foge juwer lewe to wetende, efte gy gelt willen to Lubek hebben, so seind droge hekede, botter, grawark, tran, gut selspeik, bulke, dijt is hir nu de beisste war vnde de mynste schade. Hir wille gy wol to denken myt dem beissten. Jtem wen juwe werdichheit mijt dem kappittel is geneget de domkerke myt kopper to deichkende, willet mij scrijwen wo fele ellen de kerke lank is vnde wo fele ellen hoch, so wil ik juw to scrijwen vp vj schippunt na wo fele gij behowen. Hir willet to denken myt dem beissten. Hirmede ik juw Gade befelen myt alle den juwen to synen gotlyken denste gesund. Gescrewen to Lubek vp sunt Anneten dach in jar xvCxv. Hermen Bremer, borger to Lubek. Adress: Dem werdygen vnde achtbaren heren meyster Pagel Schelen, domprawest to Abo, sal dysse bref.
Date: 1515
Issuing place: Laukko
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Asiakirjat

Iagh Arfwedh Erickzson a wapen giör allom witterligit medh detta mit närwarande öpne breeff, at den tijdh mit bröllop stodh på Laucko gårdh medh min elskelige hustro Christina Cnutzdotter, tå gaf iagh henne till hedher och mårgongåfwor på rättan hinderdagh min sätegårdh Sijdama, liggiandes i Sagu sochn, medh alla sine tillägor i wåto och tårro, närby och fierran, innan gårdz och uthan, som der till af ålder legat hafwer, nu tilliggia kan eller framdeles opspörias kan. Skier tå så, at Gudh fogar oss barn och bloma tillsammans, tå skole thesse för:ne mårgongåfwo wara wår barn för mödherne och icke för fäderne som lagen uthwijssar. Och thesse underskrefne godhe män wore ther faste åth, som är först Iöns Lorensson på Nynäs, Gödick Nielsson, Sten Ionson, Ioppe Wolmarson, Olof Olufson, Gudhmundh Larsson. Till yttermehra wisso och högre förwahringh at så i sanning är som förskrifwit står bedher iag för:ne godhe män om theeras insegle medh mit witterligen låta hängia nedhan före thetta breeff, som gifwit och skrifwit är på Laucko gårdh anno Domini 1515, måndagen näst effter sancte Henrici dagh om vinteren.
Date: 1515
Issuing place: Muurla
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

För alle the dannemän thetta mitt närwarandes öpne breef förekomma kan bekännes iag Claes Hindersson, lagman i Södre finne lagsagu, att then tijdh iagh laghmans ting hult med allmogen af Muurila i ährlig wälbördig mans närwarande Joseph Peersson, fogdte på Åbo, och fleere gode män anno Domini M:D:XV, måndagen näst för kyndermesso dagh; thå komo för rätta thenne effterskrefne 12 landzsynemän, som hade syynt och warit på een träta emellan Metzälä boar och Kåukarila boer om theras uthmarker, som är Jöns i Berghby, Erich Jöransson, Peer Jönsson Sielewijk, Henrich i Kyrkiebyyn j Kisko, Nills Boije, Jöns Grindh, Jöns Golöö, Hans i Sielewijk, Anders Grellsson i Skuru, Olof Carlsson i Trätebålsta; the gillde och stadfäste thesse effterskrefne råår för nembde byar emellan, som äre förste råån, som skall åthskilia förnembde byar, Kirfwensillmä till Byynwaha och åther Kuliuntaka åjansu, Kulliun sisälle lähtesehen och alt till Kuningan kurkun kåsken och thedan op åth till Karinsuon mäken, som the af ållder warit hafwa, och the 12 i nembden såto woro ther faste åth, som äro Mårten Kurho, Jöns Laperla, Måns Tahittu, Michell Surela, Pelle Mustsaaren, Staffan Kurkelan, Clemet Rekijoki, Lasse Kitula, Peer Ylldäkiehlan, Cnut Comisto och Lars Kiexmän; ty effter theras ransakan, witne och ede, och efter thet war så laglig syynt och ransakat, dömde iag förskrefne råår stadugh och fast att hållandes, widh theras 40 [mark] hwarther för min dohmb. Till yttermehra wisso och högre förwahring at så i sanningen är, trycker iag mit insigle på ryggen å thetta breef. Datum anno, die et loco ut supra.
Date: 1515
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

MDXV februarius. Die xvj februarij habuit ducatos duodecim bolandinos 25 similes a domino Paulo Schoel pro annata prepositure ecclesie Aboensis per manus Johannis Petri clerici Aboensis – florenos xij, solidos v.
Date: 1515
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Kirkolliset, yleiset, Asiakirjat

Vij Arwedh, met Gudz nadh biscop i Abo, och mene capitulum ther samestadz, Iosep Pedherson, fowghte pa Aboo slot, och Henrik Steenson, laghman i Norfynne laghsagw, görom allom vetherligit och betygom met thetta vort nærwarendis opne breff, at hedherligh och velbyrdugh quinna frw Anna Hans dotther var laghligha gifft epter the helghe kirkis ræt och Swerigis lagh och ærlighe sidhwænye met Clemet Howenskyldt aff sæll omynnelse, och sidhen the vore kompne tiil hopa i ræt æchtenskap afflade the en dotther tiilsammens, hwlken æn nw helbroghd, karsk och deyligh leffuandis ær och for:de Clemet Howenskyldz æcht boren ærffwinge som alt Finland vetherligit ær, æn toch Gud alzmechtigh, som all tingh radher, kallade for:de Clemet Howenskyldt nogoth tilförende aff thenne snöde verld æn thetta for:de barn tiil verldena födth var, ffor thy the mondhe ecke fwlt aar liffua tiil hopa. Thetta vile vij holdha och fwltgöra met vor cristeligh eedh, om eller naar swa endelighe behoff göris. Tiil meere visse och vitnesbyrd lathom vij for:ne henghia vart secret och insighle nedhen for thetta breff, som giffuit och scriffuit ær i Abo anno Dominj mdxv, dominica prima xl:me.
Date: 1515
Issuing place: Nådendal
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Monastiset, Kirjeet

Aue Maria gracia plena. Myn dotterlige ödmyukt met gudligit tienist altiid sendt met Gudh. Werduge herre oc elskelige fader, eders faderlige vælwillioghet jak altiid ödmyukelica tackar for alt wælgiort, och ær oc nw myn stor kerlige bön at i hielpa myk i Gudz heder i klärk til nest komende gange dagana, om i them nagre lydoge ther haffuen oc sig vilde hiid möde, vil jak gerna hanss mödhe och omak til god nöygie viderlegge; eders werdughet her met alzmectighen Gudh vyrdelica oc kerlige befallendis til siel och lyff. Edher fatige wener menige conventhen late ider kerlige helsse och synnerlige ider egin kere dotter, syster Cristina Magnusdotter. Raptim ex Nadendal sabbato ante anunsiacionis, conuentus sub signeto. Eder fatige dotter oc wen sisster Margareta Jönsdotter, abbatissa. Adress: Venerabili patri ac domino domino Paulo Schel, Åboensis ecclesie preposito dignissimo, suo patri ac preceptorj cum omni reuerencia.
Date: 1515
Issuing place: Nådendal
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Asiakirjat

For allom them thetta breff kan forekoma bekennomps wj Tord Geeth och Sigfrid Geeth, borgere j Nadendall, at wj met godwilia oc berodne mode met wore hustres, barns oc broders samtycke oc ja haffuom wplatit oc salt oc met thetta wort opit breff wplatom oc sæliom hederlige oc renliffuedis personer systrer oc bröder j Nadendals closter til æwerdelige ægo, jngom til atherlösn, then tridiung wy ægom j Kwsiworis godz, liggendis j Pemar soken, for lx marker, huilke lx marker wy haffuom redelige wppburit j rede peninger oc andre gode werdörom, swa at os fullelige atnöger j alla handa motto. Thy affhendom wy os oc wor ærffuinge for:de godz oc tilegnom for:dom renliffuedes personis systrer oc bröder til æwerdelige ægo met hws, jord, tompt, aker oc eng, skog, fæmark, fiiskewatn, quern och quernstad oc alt annad huad thet helst ær eller wara kan, alzingo vndantagno, som thy godze aff alder tilliget haffuom (!) eller retteligo tilligge bör. Oc wore thet swa, som Gud forbiude, at for:de godz eller tridiung eller nagat aff thy fraginge optanempdom systrom oc brödrom met nagan ræt, tha beplicta wj oss oc wara arffua athergiffue för the lx mark igen eth swa got godz som then tridiung ær eller swa mykit jord oc j sza gode læge oc wprette them allan then scadha, the ther aff finge, jnnan siex wikwr ther næst, wid wara cristelige troo oc sannindh; oc giffuom wj hæredzhöffdingen, j huilkens hærede for:de godz ligger, fulla macth at fastfara oc stadugth döma thetta wor köp. Til mere wiisso oc högre forwarning bidiom wj werdugen fader j Gud biscop Aruidh, met Gudz nad biscop j Abo, oc (= om) siith secret, teslikis erlige oc welborne mæn lagmæn Clawess Henricxson i Soderfinne oc Henric Steenson j Norfinne lagsagvm oc Peder Fleming, hæredz höffdinge j Masko hæredhe, om theris jncigle, metdan wj ey sielff jncigle haffuom, witerlige henge vnder thetta breff, som scriffuit oc giffuit ær j Nadendals stad anno Dominj mdxv, om Palme lögerdag.
Date: 1515
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Asiakirjat

För allom them thetta breff förekoma kan kænnes och kwngör iach Philpus Olsson aff vapn, thet iach met godan vilia och berodhne modhe met myne næste venners och frenders iaa, samtycke och fwlbordha haffuer solt och i rætte köp vplatit och met thetta met nærwarendis opne breff sæl och vplather tiil æwerdeligha ægho erligh och velbördigh quinna frw Anna Hans dotther paa Nynæs met godz Iwtila, liggendis i Virmo sokn, met hwss, tompt, aker och skoogh och skywll, fiske vatn och alla andra syne tiillagwr i votho och torro, nærby och fiærre, æ hwadh thet hælst næmpnas kan, inthe vndan tagha, som the godz aff aldher tiillighat haffuer eller hær epter vpspörias kan, for c marck swenske i sölff och redhe peningha i swadant mynthe, som nw gæfft och gongandis ær, hwilke peninge iach bekænnes mech redelighe vpbwrith haffua tiil tacke och goda nöye, swa at iach hænne alleledis tackar. Ty affhendher iach mech och mynom arffwom for:de godz och allom androm, som ther lathes ræt ath haffua, och tiileghnar for:de frw Anna och hænnes arffuom och epterkomandom tiil æwærdeligha ægho. Skedde thet och, som Gud forbiudhe, at for:de godz eller noget aff ty frangynge for:de frw Anna eller hænnes arffwom met noghen rætgang, tha beplichter iach mech och mynom arffwom at vedherlegge hænne och hænnes arffwom swa got godz i gen innan vj veker ther epther pa swa god leghelighet och vedherlegge hænne allan then skadha hon kwnde ther aff fongha. Och giffuer iach hæredz höffdinge i same hæred, ther godzet liggher, myna fwlla macht at vplysa for:de godz pa treem hæredztingom och at sköta och skæla thet vndher for:de frw Anna och hænnes arffwom epter Swergis lagh och sedhwænie tiil æwerdelighe ægho. Tiil mere visse och vitnesbyrd at swa i sanningen ær, tha bedher iach ödmiwkelighe verdughe fadher i Gud biscop Arwedh i Abo, mester Pawal, erkdyeckne (= domprowast) samestadz, Josep Pedherson, fowgthe paa Abo slot, och Pedher Fleming, hæredzhöffdinge i Masko hæredhe, om theris secreter och incigle at henghe vetherlighe nedhen för thetta breff, medhen jach ey siælffuer incigle haffuer. Som giffuit och skriffuit ær i Abo aredh epter Gudz byrdh mdxv, pa sanctj Ambrosij dagh.
Date: 1515
Issuing place: Lübeck
Country: Saksa
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Jhesus Maria. Mynen willijgen denst touoren, werdijge here meisster Pagel Schele, gude frunt. Ik weit juw sunderges nicht to scrijwende, man Clawes Boge heft hir awer screwen j(c) [mark] lubisch fan Hermen Luchtinges wegen vnde screift ik sal Johannes Petersen awerscrywen j(c) dokaten to juwen beissten. Ik wil dar bij don alse juwe wille is, man juwen bref is mij nicht vorden, etc. Jtem ik hebbe em rede xxiiij dokaten awer screwen juwe warf to besturende; Got gewe it juw to willen sij, etc. Jtem ik hebbe wol ij efte iij brewe sand an Clawes Bogen juw to besturende, so sende ik em nu den howet bref; vnse here Got laten juw mijt lewe entfangen; juwe sake is clar, dar moge gy Johan Petersen wol for danken; wer he nicht wesen, so wer it forloren speil, so is (= ik) forstan hebbe. Hir is neije tydinge, de konynk to Dennemarken sal bijslapen xiiij dage na sunt Johan dage, vnde meisster Goslof (!) Trolle sal bijschop sin to Vpsal; vnse here Got gewe to seleicheit der selen, amen. Hir mede ik juw Gade befele to sijnen denste gesund myt alle juwen frunden, vnde seigget meisster Kort Fijlippi fele guder nach[t] vnde mynen denst. Gescreuen to Lubek mandage in den pasken anno xv(c) xv. Meijster Goslof Trolle kwemt dale gegen Jacobij, so kwemt Johan Petersen mede d[ale] etc. Hermen Bremer. Adress: Den werdygen vnde achtbaren heren meisster Pagel Schelen, domprowest to Abo, fruntliken gescreuen.
Date: 1515
Issuing place: Poikko
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Wenlig hælssen kerlig fforsænd met Gud. Kære mester Poual, besynderlige gode ven, tykkis ider at vita at iag talade met Cristiærn Classon i sistis om then Sigffred Deyn, som vppo Abo tiæntte, at han motte koma til mig, om hwilket Cristiærn væl var til fridz, swo fframpt at thet var myn her bispens ok iders vilige, om hwilket iag haffuer nw skriffuit myn her bispen til, bidiandes ider mykyt kerlige atider tyktis ware til gode at han motte koma til mig; iag vil gerne ælske honom ok ffare væl met honom ffor iders skuld. Kære mester Poual, görer her vtinan som myn tro ær til ider, hwilket iag i alle gode kerlig fforskyllo vil, thet Gud kænne, hwem iag ider met liff oc siæl beffaller. Snarlige aff Poyco palma lögerdag, vnder mit signeth etc. Henrich Stensson. Adress: Hederlig herre mesther Poual, domprosth i Abo, syn gode ven, kerlige sændes thette.
Date: 1515
Issuing place: Nådendal
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Aue Maria gracia plena. Myn dotterlige ödmyukt met wndzskyllige tienst nw oc altiid sendt met Gudh. Werduge herre, myn elskelige keriste fader, vnfig iach iders kerlige scriffuilse oc faderlige rod nw for nogre daga, huilke jach myket kerlige anamade met then del i mik sende, thet ider löne alzmectoghen Gudh met mykit annad got i mik offortiænt haffuen altiide bewist. Men i sama scriffuelse vnderstod jach mik wara illa befördh oc besagd for iders faderlige werdighet, thet mik ekke kunde annars vtan illa behaga, thet ær at jach skulde sende ider faderlige werdighet spe ord, thet then alwollogh Gud kenne oc mik witne skal bæra ath jach ikke giort haffuer ey heller thenkt haffuer göra och ey heller göra ma i nogre motte; thy iders faderlighet ekke thet i nogra motta fortienth haffuer, vtan störste tack, æra, heder oc wördo, och jæmwel vilde jach fförre vpbæra spe oc spot aff al werdens menniskior æn ider eth ord tiltala, thet ider skulde mistækkias, oc mykit mindre sænde met frömende folk; alzwolloghen Gudh forlate then mith bood haffuer til iders faderlighet waridh i thet ærendet; och i for Gudz skuld oc hanss signade moder Marie mik forlate werdighinss myn broth, thet mik offuersakt ær. Æn met Gudz hielp om sanninden ma nogan framgong haffua, tha ær jak ikke brwtzligen i the ærende. Och epter iders faderlige werdoghetz rod vil jach her epter mik vel taga til wara ath then jak giszer mith bod haffuer gongit i thette ærende, skal ikke i myne ærende haffua möde framdelis, hwaske til santh eller osanth, til huilkit mik Gudh oc sanctus Thomas ma hielpa etc. Jtem myn kerste fader, om thet i forwndrar at jach inte bod haffuer hafft til iders werdighet sidan myn kere moder her war, haffuer jach ther vdi ingen genstride haffth vtan myn eghen vanskilse mik thet fortaget haffuer och endels ath jac inted got kan met iders faderlighet fortiene eller forskylle, heltz met swadane bod som nw nyliga haffuer gongit millan iders faderlighet oc mik, mik oc inted annad brister, vtan jach nw motte faa iders werdighetz wenskap och hyllest ighen, then jach formerker mig nw haffua vtan min brwth mysth. Nær jach hör och bespör ider helbrygd wara och wel gaa i handh haffuer jach nog, thet kenne Gud oc sancta Birgitta, them jach iders faderlige werdighet ödmjukelica oc wyrdelige befeller til æwigh tiid. Ex Nadendal sabbato post dominicam Pastor bonus * etc. sine signeto. Eders fatige dotter syster Cristina Magnusdotter. Adress: Hederwerdughin herre mester Powal, domprowest i Abo, syn keriste moderbroder oc elskeligiste fader, ödmyukeliken sendis thette [breff].
Date: 1515
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Kirjeet

Allen vnnde eynen isliken dar dussze etc. jn sunderheyt jw erszamen heren borghermeystere vnde radtmannen der stadt Abow jn Sweden don wy etc., dat vor vns, dar wy to radhe vorghaddert weren, irschenen is de erszame Lutke van Mynden, vnsze borgher, vnde hefft in der beste wysze etc. den boschedenen Hans Welczow kopghezellen afhendich alszo jeghenwardich em gheuende vnnde vorlenende ghanteze vullenkamene macht vnnd moghenheyt zodane schulde de Lutke vom Hans Molre kopghezellen etliker lakene kenden vnde andere ware haluen em vp ghuden ghelouen gheschicket noch to acht is na inholde zyner rekenschop van deme suluesten Hans Molre jn fruntschop to esschende edder myt rechte to irfordrende to bomanende etc.
Date: 1515
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Kirjeet

Jw ersamen vnde vorsijgtygen wyssen heren borgemesteren vnde ratmanen der s[t]ad Reuall vnssen bysundrygen gunstygen guden frunden doe wy borgermesteren vnde radmane der satad (!) Abow na vnssen vrontlycken grote jrbyddynge wytlyck, appenbar bekenende vnde betugende jn vnde myt dessen vnssen appen breue, dat vor vnss synt gekomen vor syttende stol des rades Lass Hynrikson vnde Josep Ollyfson, vnsse beyde borger jn Abow, vnde hebben bekant vnde to gestan vnde lyflycken jn den hyllyge gesworen myt vp gerychten vyngeren, dat Ollyff Nyckylson vnde Mangus Nyckylson vnde Eryck Andryson synt de rechten arwen na sellygen Alheyt, der Got genedych sy, myt den ij susteren, de dar to Reuel synt, als Kateryna vnde Ellyn, vnde hebben bekant de vorbenumde Lass Hynrikson vnde Josep Ollyfson, dat dusse synt echt vnde recht geboren van vader vnde moder na dem hyllygen echte der hyllygen kerke vnde synt vol susteren van vader vnde moder, war vme bydde wy jw ersamenheyt, dat gy wyllen behulplyck syn als desse vor genante OIlyff Nyckylsson vnde Mangus Nyckylson vnde Eryck Andryson na sellygen Alheyt na gelaten guderen dat ene dat mochte gehantreckt werden sonder gynyger ley togerynge, wente se de rechte aruen synt, welk wy all tyt jegen jw ersamenheyt yn sulker matte eder groteren gerne wol ver schulde wyllen; vort mer so wylen wy ywer ersamenheyt vnde alen schaden, de jn to komende tyden geschyn mochte van dessen vor benemden arffen alsse Ollyff Nyckylsson vnde Mangus Nyckylson vnde Eryck Andryson, dat sy jn wat mate dat yt wessen konde, so scholle gy vnde de jwen van des haluen quyt, ledijch vnde loss syn to ewygen tydden, des wylet eyn ganss seker to vorsyght vnde vngetwyuelden lowen to vnss hebben vnde setten, wente wy hyr vnss weten gude verwaryngh wetten. Jn tugnyse der warheyt so hebben wy vnsser stad jngesegel wytlycken laten hengen, de gewen vnde geschreuen is to Abow na Christi gebort dussent vyfhundert vnde xv vp Ph[i]lipi et Jacobi auent neden an dessen breff.
Date: 1515
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Mynen otmodygen dynst nu vnde to allen tydden. Ersamen wol wyszen leuen heren, jwer erlycken wysheyt to wetten, dat yck, arm man, hebbe vacken gescreuen, dat yck mochte enen geleyde breff krygen vor ouer ffal, nycht dat yck beger vor schult hallyff, men vor ouer val; wer yt sake, dat yck mij nycht en konde ver lycken mijt mynen schuldeners, dat yck den mochte so fry van dar then als yck dar gekomen wer. Ersamen leuen heren, yck hebbe jw erlyke wysheyt vor hen gescreuen van des husses haluen; dar syn yck noch vp en tagter [4½](c) [mark], dat yck Bomhowers kynder gaff, vnde j stuck bron kamper laken. Yck syn eyn yar rente schuldich; de wyl yck betalen, vnde gyslyken framen man, den yck schuldich byn, mach mij weder recht schyn. Dar ys nu Lutke Loske jn Got verstoruen; de ys mij ii[½](c) [mark] schuldigh van Hans Rocks wegen, dar he mij dre reysen de hant vp gaff al. Ys he dot, yck eyn wyl vme des wyllen myn gelt nycht myssen; yck byn eyn arm man geworden ouer dussen vnde wetten noch alle dage nycht wat Got van vns macken wyl. Hadden se myn huss betemen laten vnde heden van myner husfrowe de slotel nycht genamen, yck hadde noch huden des dages wol to Reuel geseten vnde hadde fram lude gebrucke dar yck nu hyr syte vor eyn arm man. Yck men yck hadde wol so vel vp yt huss betalt, dat de rente hadde wol betalt geworden; men yck happe noch to Gade vnde to jwer erlycken wysheyt, dat jw ersamenheyt wert my wol gonen so vel als recht ys. Yck byn her negest eyn olt man, myn tyt de geyt fast hen; dar vme sege yck gern, dat al dynck scholde gut weren de wylle, dat yck leue se hebben myt my beter dont dan myt dessen lude. Got verbyde, dat yck myn houet lede vnde desse sake worde nycht verlycket; dusse lude leueden nycht lyuer den dach, dat se mochten gynyge to sprake krygen van myner husfrouwe haluen. Hyr mochte vel kwats van komen, men mach mij gynygh recht schyn, yt eyn schal nycht schyn, se don my alse wyllen vor dat strenge rychte Gades bekant. Wesse yck wyl dat sulue weder vme don, yt ys hyr eyn klene tyt myn dencket menynge stolten man jn jwen ersamen raet, se syn al ter syllen gedegen. Got van hymyl, de sy eyn all to mal genedych vnde barmhertych. Leuen heren, hyr mede jck jw Gade den heren vnde de hyllyge moder sancte Anna beuel myt lyff vnde syel. Gescreuen to Abow vp Philip et Jaboby dach jnt yar xv. Hans van Eycken Adress: Dem ersamen mannen vnde vorsygtygen heren borgemesteren vnde raetmanen der stad Reual dynstlyk gescreuen.
Date: 1515
Issuing place: Leipzig
Country: Saksa
Language: latina
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Seipsum offert ad votu cum salute. Multipharias vestre paternitati et immortales refero gracias pro beneficiis vestris michi immerito sedule impensis, que summi largitor dignetur copiose et affluenter recompensare, necnon ego studio totis viribus ad vestra mandata peragenda obsequiosissimum me exhibere. Preterea non lateat vestram paternitatem, quod gymnasium Lipczense frequento, sicut per prius reuerentie vestre literis non ornatis insinuaueram. Eciam non lateat vestram magnificensiam jn Vpsalensi studio me aliquantulum uel propter infirmitates aut eciam magistrorum discontinuitatem fuisse a studio distractum, quare in illa vniuersitate Lipczica neglecta restaurare cuperem. Item proposueram continuare studium in eo loco pro magisterio per triennium cum vestra licentia ac fauore. Set quibus expensis siue subsidiis id efficiam, penitus ignaro. Quapropter, humanissime fautor et consolator, post solum Deum michi vna cum parentibus meis estis singularis honestatisque exemplum, prudencie speculum, benefactor precipuus et refugium singulare, sub cuius vmbra respirare cupio, proficere, viuere et studere. Quamobrem augende et tuende fame vestre gracia acuratissimum me fore, non dubitetis velim; me quoque perpetuo vobis obsequio, vbicumque terrarum fuero, obstrictum me profitebor, me eciam promitto, nullum eciam diem, quo pro salute vestra Deum non exorem, pretermissurum. Jnter ceteras graciarumacciones speciales profecto paternitati vestre immortales et ago et habeo gracias pro subisdiis michi relatis ad Vpsaliam, propter quod vestram paternitatem spero a sapientissimo Deo sat mercedis accepturam, cuj, ut vos diu incolumem seruet, indies supplicabo. Studuj eciam aliquas nouitates scribere, set nulle se vero obtulerunt pro tempore nunc scribende. Set cum aliquid in veritate percipero, id reuerencie paternitatis vestre scribere non tardabo. Hiis breuibus me iterum atque iterum paternitati vestre recommendo. Citissime ex Lipczt die nuencionis sancte crvcis anno virginei partus decimoquinto supra millesimumquingentesimum. Jasparus Jo[hannis], Vpsalensis baccalaureus, Lipczensis vniversitatis membrum – – – – Adress: Spectabili atque magnifico viro et domino Paulo Schel, bonorum areium et tocius philosophie magistro ecclesie Aboensis, colendo.
Date: 1515
Issuing place: Lübeck
Country: Saksa
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Jhesus Maria. Mynen willygen denst touoren in dem ik gudes formach. Werdyge here meisster Schele, gude frunt. Ik weit juw sunderges nicht to scriwende, man ik hebbe juwe sand na dem Hollem awer winter iiij brewe, de fan Rome kamen seind dyssen winter, alle an Clawes Bogen forscrewen, den laten bref vtsant iij dage na pasken. Ik holde it was de bref vp de profosteie etc. Jtem fort moge gy weten, ik hebbe entfangen to Lubek to juwen beissten fan Hermen Luchtinge j(c) [mark] lubisch; jtem hir vp hebbe ik awer screwen to Rome in de wesselbank to juwen beissten an meister Johan Petersen l dokaten iij dage na pasken; dar hadde ik em to forne awer screwen xxiiij dokaten juw sake to besturende; ik hape it sy juw to willen. Jtem ik hebbe brewe fan juw entfangen vp sunt Jurgens dach, screwen to Abo vp sunt Luceyen; de fortsant [ik] dor de bank na Rome an Johan Petersen vnfortowet, etc. Jtem gy mogen weten dat her Goslof (!) Trolle is karen for alse beisschop to Vpsal, vnse here Got gewe to seleicheit der selen; vnde de brewe vnde baden seind alle to Rome vpp dyssen dach. Wen he myt lewe dale kwemt, so holde ik Johan Petersen kwemt myt em dale, so heft he gude selschop. He sal j gut man werden. Fort moge gy weten, de konynk to Dennemarken sal byslapen xiiij dage na sunte Johans dage. Noch hartich Karle to Brabant sal hebben dat Franken in Frankrijken, Got gewe alle to guden frede, amen. Jtem scrywet my to eft gy ok me[r] dachkkopper willen hebben, vnde Clawes Boge heft my nicht sant fan juwer wegen. Hir willet to denken myt dem beissten ik mijne betalinge kryge. Hir mede ik juw Gade befele to synen denste myt allen guden frunden, vnde seigget meisster Kort Fylippy fele guder nach[t] vnde mynen denst. Ik screif juw in den winter, botter, tran, grauwark is hir gude ware to Lubek. Gescrewen to Lubek wiij dage na sunte Fylyppy vnde Jacoby anno xvCxv. Hermen Bremer, borger to Lubek. Adress: Dem werdygen vnde achtbaren heren meisster Pagel Schelen, domprawest to Abo, mynen besunderge gunstige heren vnde frunde.
Date: 1515
Issuing place: Petes
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Anno Domini Mdxv, sancti Erici dagh, hölt iak Henrich Stensson sommar ting med almoghan aff Nyekyrkio sochen i Pätistby, i erligh suens nerwaro Erich Fleming, landzfougt. Nempden: Lass Rammela, Lass Kauhempä, Lass Oxalampä, Jönss Sornaka, Matz Palza, Michel Taypala, Andirs Taypala, Oloff Pwtta, Morten Sayrist, Per Arffuasalo, Andirs Taypala, Lass Wariorandta. Dömdes tessa epterscriffna råår staadugha ok fasta mellom Pätist by och Ladelleby, som är forsta rå Pasisilda, Kiriakallio, Wätinwaha, Ronansw, som tesse effterscreffna landzsynemen foregingo ok sworo, ok Pätistboar hwar thera sake till xl march for wälde, for the gingo offuer forscriffna rår, ok betala skadhan med syne kostin igen innan tre weckor. Landzsynemen: Frelsse: Swnj Kahelit, Lass Balk, Lass Salmenpera, Knut Säynila, Clemit Pyherandta. Bönder: Michel Korffuenso, Nelz ibidem, Marcus Rawka, Andirs Buck, Andirs Kiffuikyla Oloff Wallast.
Date: 1515
Issuing place: Stralsund
Country: Saksa
Language: latina
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Affectuosissimum cum omnj veneratione seruitium loco salutis. Quod ego prestantissimis paternitatibus vestris scribendi suscipio audatiam, non mee ascribatis temeritati, set habundatissimis vestris pietatibus, que me exulem in exilioque constitutum promouere non solum estis dignati, verum eciam cum paternalibus subsidiis atque auxiliis me intenditis sustentare. Non enim aliquid excogitare possum, cum quo paternitatibus vestris dignissimis satisfacere valeo, nisi quod meum seruitium sit vobis ad omnia vestra desideria semper paratissimum. Suscipiant igitur paternitates vestre mea seruitia mancipiaque, ad omnia vota semper et vbique locorum parata, et si locorum distantia dominationes vestras et me segregatas habet, animus tamen semper pronus paratusque est famvlandi. Cum hiis breuissimis propter temporis angustiam valeant eadem paternitates vestre in optima corporis sospitate. Raptissime ex Swndis, anno Domini Mdxv, ipso die pentecostes. Jacobus Koork. Adress: Venerabilibus viris ac dominis, domino magistro Paulo Skeel, ecclesie Aboensis preposito bene merito, ceterisque capitularibus ibidem commorantibus, patribus ac dominis suis semper venerandis.
Date: 1515
Issuing place: Lübeck
Country: Saksa
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Jhesus Maria. Mynen denst touoren in dem ik gudes formach. Werdyge here meisster Pagel Schele, ik foge juw to wetende Mychgel Hardenbargh is kamen myt synen scheppe fan de Wismer, vnde ik hebbe juwer brewe iij myt em entfangen, dar gy juw beklagen vmme den bref vp de prowestteyge. Gewet juw to freden; he heft xij dage by my wesen, vnde ik wil juw senden by Mychgel; hir moge gy juwe dink napassen. Jtem ik sende juw dyssen by bunden bref na dem Hollem; de kwam nu in iiij dagen fan Rome. Johann Peterson is gesund, lof sy Gade. Jtem gy screwen fan den brewen gy Bogen sand hedden, ik kreich xiiij dagen na pasken; ik sende se in de bank na Rome, vnde l dokaten scref ik em awer iiij dage in den pasken. Juwe sake is alle klare; hebbet man j guden mot! Hadde ik juwen willen awer j jar weten, it scholde juw j(c) dokaten batet hebben in dysser sake, etc. Jtem ik hebbe entfangen to juwen beissten xx tymmer warkes, iiij tymmer harmelein. Wat dar af wert wil ik juw in kort scrywen. Ik danke juw fruntlyken for juwe gawe vnde gunst alse den las fan s. vnde [½] tonne lass, is it vnfordent. Alse gy scrywen efte Johans was behowede xx efte xxx dokaten, ik sal se em for leiggen efte he sodane behowet juw to willen; dem sal so schein, dar forlatet juw vp. Jtem so gy scrywen van iiij tonnen botter to reste wesen scholen; ik sende em den bref, he sal de botter nicht krygen; ik hebbe synen bref vp. Clawes Boge heft my nicht sand dyssen samer behalwen de j(c) [mark] fan juwer wegen. Scrijwet my to efte gy ok mer dakkopper behowen, wen gy lxxx schippunt hadden efte j(c) schippunt; so kweme wol j guden meisster, de juw de karke deichkede. Hir moge gy myt den werdygen heren kapittel vmmespreken. Hir mede ik juw Gade befele lange gesunt to synen denste to lewende in guden frede, amen. Gescrewen to Lubek in dinxfte dage for den hilgen lichgammen dage in jar xvCxv. Hermen Bremer, borger to Lubek. Adress: Dem werdygen vnde achtbaren heren meisster Pagen (!) Schellen, domprowest to Abo, mynen besundergen frunde vnde heren sal dyse bref to Abo.