Kansallisarkisto/Diplomatarium-Fennicum huggingface dataset:
Date: 1520
Language: latina
Document type: Merkinnät kirjoissa

Decollacio her Åke Jörenssons. Anno eiusdem (= 1520) feria 4:a post festum sancte Katherine (=28 november) decollatur dominus Åke Jörensson miles ante castrum Croneborgh, quod d:r Taffuasthws, per Jöns Matsson. Decollacio Niels Eskilsson. Ebdomada 3:a adventus Domini (= 16 december) decollatur Nicolaus Eskilsson ante castrum Rassborg per Tighle Gislesson. Doctor Heming Gadd. Et altera die decollatur ibidem doctor Heming Gadd per Roloff Matsson.
Date: 1520
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Item suma so Jacopp Suertt vor noghet hebbe vnde jn dit stat bock gheschrewen steit summa mk lxviij [mark] j sc.
Date: 1521
Issuing place: Kumo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jak Knwt Erikxson, lagman j Östherbuthen ok j Satagundia, gör vitterligit met thette myt næruarendis opne breff, ath then tid jak lagmans tingh hiolt met almogan aff Kwmo sochen j ærligxens ok velborens mans næruarv Iwer Flæmingh, fogde pa Kwme gord, ok j ærligx ok velborens mans næruarv Anders Slatte, hærædzhöffdinge ibidem, ok j flere gode menne naruarendis aren epter Gwdz byrd mdxx primo, odensdagen nest epter s:te Sigfridz dag, tho kome for retto Yllestarabo, Redunga, Vitikalabo ok kerde til Hinzakalabo at the haffue giort thöm agongh pa en fors hetandes Vorios kosky, hulkit ærende jag sköt til the xij, som tho j nempdine sote, som först ær Jöns Taloyn, Jöns Færik, Olaf Kaukarist, Jacop Bertilsson, Niclis Haraualda, Olaf Haffingen, Michel Seyæ, Lasse Pikkepasi, Jöns Soynila, Heyki Hordel, Matz Karis ok Eskil Purila, the ther om ransakade, vitnade ok epther sworo, at forscriffue Hinzakalabo haffue alder haffuit inghen loth j forscreffne fors, som Hartik Japsons dombreffuit wtlyder, som Yllestarabo, Redunga, Vitikalabo haffue pa forscriffne fors. Epther tessom forscreffnom skelom, ransakanom, vitnom ok edom dömpde jak forscreffue fors Yllestarabo, Redunga, Vitikalabo niwta, brvka forscreffne fors, som the aff aldher brvkat haffue ok Hinzikalabo haffue aldher brvkat forscreffne fors för en nw j oor met velle, ok framdeles Hinzakalabo hwartere sake til xl mare for uelle ok vj mare for lagmans dom, som ær Lasse Sigfridzson, Anders Olafson, Olaf Henricson ok Olaf Niclisson. Til tesses breff ytermere visso ok vitnisbyrd tricker jak myt incigle nedan for thette breff, som giffuit ok screffuit ær oor ok dag som forscriffuat stonder.
Date: 1521
Issuing place: Kumo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jak Anders Slatthe, domare j nidre Satagundia, gör vitterligit met thette mijt næruarandis opne breff, ath then tiid iak tingh hiolt met almogan aff Kwmo soken j ærligxens ok velborens mans næruarv Olaff Swarth, fogde pa Kwmo gord, ok j ærligx hærædzhöffdinge ibidem ok j flere gode menne næruarendis aren epter Gwdz byrd mdxx° primo, odensdagen nest epter sancte Sigfridz dag, tho kome för retto Erick Kedara Yllestarabo ok kerde til Thomas Dåalffwa, at the haffwæ giort thöm agongh pa en enghe ok jordh hetandes Eleijte, hulkit ærende iak sköt til the xij, som tho i nempdene soto, som – – – – – – Færik, Olaff Kaukarist, Jacob Bertelsson, Nilis Ha – – – Olaf Haffninge, Michil Seyæ, Lasse Pikkepaso, Jöns Soijnil[a], Heyki Hordel, Matis Karis ok Eskel Purila, the ther om ransakade epter iiiij menne, vitnade ok svoro som ær först Iöns – – – meke, [som] solt thet iord for xl mark ok v span rog Michil Seyä, Olaff Rög, Anders Barma, Eskil Kedara, ær vitnade ther vpåå ok epter sworo, at forsc:ne Thomas Daalffwa haffwe alder haffwit noghen loth j forscne iord, som Anderss Slatte domb(t) wtlyder, som Erick Kedara haffwe pa förscr:ne iord ok eng. Epter tessom forsc:nom skelom, ransakanom, vitnom ok edom dömpdc iak fors:ne iord ok eng Erick Kedara niwta, brvka forsc:ne iord ok eng, som [han] aff aldher brvkat haffwe, ok Thomas Dolffwa hafue aldher brvkat forscr:ne iord ok eng for en nw i oor met velle, ok framdeles Thomas Dolffua sake til xl marc för uelle ok iij marc for dommars dom, som ær Thomas Dolffwa. Til tesses breffs ytermere wisso ok vitnisbörd tricker iak myt incigle nedan för thetta breff, som geffuit ok screffuit ær oor ok dag som for:uat stonder.
Date: 1521
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Mynen vruntlykenn grouth stedes to vorenn. Ersamme leue Lutke vann Mynden, gude vrunth. Wettyt, dat jck juwenn bryf by Henrik Strobuken entfangenn vnde wael vorstaenn hebbe. Szo alsz ghy screuen, dat ghy grottenn skaeden hebbe, dat id guth szo spaede vp denn heruest juw ter hande gekomenn isz, vnde screuen dat id gueth noch vnforkopt isz vnde ouch vnforkopt lyggen skal bet jnt vore jaer, dat ick jo nicht en dencken kann. Dy waerenn, dy ick juw gesandhet hebbe, synth io guede varske waeren, botter vnde dy hekede vnde ouch ellende hude; synth doer etlyckenn dy kleyne siinth, szo plagen szy woel ij vor eyne jnt denn deckerenn vnde nicht gaer to wraken szyn. Wuste ick dat ghy mynenn gnedigsten herren synn gueth wullenn wrackenn hebben, szo wull ick leuer mynen knechten daer by szanden vnde laethenn vorkopenn dat gueth jn der stat alsz id gellen kann vnde betalen juw myt redenn gelde eher gy skaeden lydenn skoldenn vm myn[e]t wullenn. Alsz ghy ouch screuen, dat ick juw noch eynn grotte somme gelde skuldyk szy, szo hebbe ick iuw guede ware gesanth, eherste by juwenn knecht Berent xxx skippund hekede, by juwenn knecht Hans viij tonne speckesz; vnde dy breddere (dy bredder) screuen ghy my to vorenn, dat gy szy eutfangenn haddenn, vnde nw screuen ghy, dat szy em weck gestolenn szynth, dat myne skaede nicht kann szynn; entfoe ick wesz vann juw ofte eynerne andere, wul ick id dann vordarfuen laethen, dat szy vor my etc.; noch by Strabvcken ij mael gesant i[½] last j t:e botter, ij laste traensz j(c) xiij ellende huden. Szynt daer etlike kleyne manck jn demme, szynt szy io nicht alle wraek gueth, vnde vj skippund hekede vulle gewegen, hyrvp dy waege alsz dy wicht daer to Reuel och stede plak to holden. Szo sande ick juw noch by Petter Justim xi[½] skippund hekede; szo holde ich ouch dat dussem eher benomeden goder ouch in der szomme wat risenn, alsz myn folk my vore gesecht hebbenn, dat duss wore daer gegulden heft. Vorder, leue Lutke, boderfue ick nw andersz nicht meher dan viij ofte x skippund hoppen vnde etlyke knapholt; id isz myne vruntlike gebede, dat gy wuldom my nw szenden by dusse Petter Justim dem hoppen, dy guet szy, vnde eyn half groet hundert klapholte, vnde sandit juwen egenen knecht hyr vp dem winter myt juwen rekenskap, szo wulle wy vns dynk alle klaer maken. Wesz ick juw skuldyk szy, wul ick juw dan redeliiken woel betalen myt gelde vfte gwde ware. Hyr mede szyt Goede bofalen gesunt to langen tyden. Gescreuen vp Wibork des medewekes in quatter temporen jnt jaer mdxxj. Leue Lutke ick sande juw by dusse Petter j t:e lasz vnde ij ferdink botter in juwen köken; lottet juw nicht wenich vorsmaen. Roloff Matson. Adress: Radmen ersamenn Lutken vann Mynden, borger to Reuel, vruntlyken gescreuen.
Date: 1521
Issuing place: Raseborg
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Mynen groyt wes ick ghodes fermach. Wettet leue Luck, gode ffrunt, jue wollffart wer my gans leyff. Ffort, leue Lucke, wetten moge gy, dat Knut schryffer by my was vp Rassborch wnnd ettlyck werff tho my hadde etc, vnnd so was ick ju band(?)an Knut. So dat gy my tho schreffen vm ettlyck rewells gellt, so Knut ju sande, jx hundert mark an rewellsche schyllynk, wyllker gellt ju knecht an genamen hefft tho Wyborch. Sunderlykes weyt ick ju nycht thoschryffen dan God haue louff, dat gyt hyr all woll. Ouck, leue Luck, ouff dan wat nyger thydynck is van dem hauemester vt Prussen ouff sus wat ander thydynck, dat sscriffet my douch myt den eyrsten, dan byd ick gern vm. Sunderlykes weyt ick ju nycht tho schryffen, dan wat ick ju kan tho wyllen doyn, dar sulle gy my allthyt gutt wyllych yn ffynden, vnnd ju knecht is noch nycht by my gewest; wen de jue komen, so wyll ick en dat best doyn dat ick kan. Doyt woll vnnd segget Steffen schryffer fyell dussent goder nacht vnnd dat hen my wylle ouck tho schryffen. Nycht mer dan Gode befollen. Gesscryff vp Rassborch des donnerdages vyrst yn der ffassten anno Domini mv(c) xxj. Thylle Gysseller. Adress: Dem ersamen man Ludeke van Mynen, borger tho Rewell, dysse breyf ffruntich gescreuen.
Date: 1521
Issuing place: Raseborg
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jach Tijlle Gissell, höffwessman paa Rasseborigh, bekender och alle wetherligth gör met thette mith opne breff, ath thene breff wissere Lydicke wan Mindhen ær ræthfferdich och redhelligh i sin ærindhe met hwadh handh haffwer met ath ffare wpaa mijn kerristh naadigh herres wegne; hwar ffor bedher iach ffo[g]there och æmbetismen, hwem honwm helsth hendher tiill ath komme, ffhordhe honwm och ffræmme tiill thet besthe, hwadh heller handh will tiill landz æller wandh, ffor dij hand ær paa miju keristhe naadigh herres besthe resse och ærindhe, saa ath enghen hanwm hindhre, qwællie plasse æller i noken mothe görrendes, wthen ffræmme tiill thet besthe, thet iach gerne ffor skyller, nor mich blijffwer tiill sackth. Tiill ijther mere wissen ath saa i sandinghen ær tröker iach mith signeth nædhen ffor thette breff. Screffwith paa Rasseborgh s:ta(!) Gregwriii (!) dagh mdxxj.
Date: 1521
Issuing place: Kastelholm
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jach Lider van Offensse, hövessman pa Kasterholm, pa var kariste, nadigste herres vagne, bekennes met thette mith ópne breff ath thenne breffuisare Tirik van Aunen (?) ær retfærdeg i sin ærendhe och met allan dhem han har met farande (?), och ær han pa var kariste nadegeste herres besthe e hvar han ær. Ffor ty beder iach ffogter och embesmen, e ho the helsth ære, ath the honom ey hyndra eller qvælie eller nagoth forffang göre, vtan honom fordh[r]e oc ffræmie til thet besthe e hwar han vil auer til landh eller vaath[e]n, hvilketh iac altidh gerne fforskille vil, ner mech bliver tilseandes. Til ytermere visse tricker iac mith signeth neden ffor thette breff, som scriffuit ær pa Kasterholm skære torsdag anno Domini m(c)q(c)xxj.
Date: 1521
Issuing place: Rom
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Pater sancte. Quia de dicta prepositura, tunc per obitum quondam Pauli N., illius ultimi possessoris extra Romanam curiam defuncti vacante, prefato Erico, qui (= cui) litteris desuper ut prefertur non confectis, provideri concessum fuerit, dignetur Sanctitas Vestra de dicta prepositura, sive ut premittitur vel per liberam resignationem ipsius Pauli vel alias quovis modo supradictorum modorum vacet, ipsi Jacobo oratori providere ac litteras desuper cum opportuna derogatione regule de annali possessore, si quis forsan in ea iam annalis possessor existat, cuius nomen et cognomen exprimi ac qualitates, tempora detentionis et causa, quare ius sibi non competit, pro expressis haberi possint necnon constitutione de una et duabus, non tamen tribus dictis, non tamen ultra tres si opus fuerit, alias iuxta preinserte supplicationis tenorem expediri mandare dignemini de gratia speciali. Cum clausulis preinsertis et alias opportunis. Concessum. Johannes Casertanus. Datum Rome apud Sanctum Petrum octavo idus aprilis anno nono.
Date: 1521
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kaupungit, Asiakirjat

Var kerlighe helse altidt for senth met war Herre. Ma I wethe jwnker Likede(!), oos ær till kenne giffuit om en war borgere her af staden hetendis Per skerdere(!), attj haffve hanum ther i borgen for thet att han for her aff byen etc. Paa then tidt war her inthet forbudhet, wthen fridh oc fryndskap vpropit, thet huar matte frij och seker besökiæ theres werff till annen, oc ther forloth then fatighe man sigh aldeles vppa och gaff sigh til sine wenner och frender ther pa Alandh j then akt, som wij formerke kunne, han wilde ware her ighen effter thet hans ægher och fatighdom finzs her stedis orappit och oforskingreth, oc siger hans hustru, han bleff ther siwk ligendis oc gaff henne saa both, att wilde hon noghen tidt finne honnum liffuendis, skolde hon oförtöffuet skinde sigh tith, son hon och giörde. Saa haffue wij inthet anneth fwnnedt met thom her hoss oos wthen redelighet, dragit met stadhen, giört lige och reth effther theris formage. Saa biddie wij ider, ath wel göre ok giffuer hannum hans borgen löös och lather hannum nyte vor böön oc scriffuelse gott att och komme hith til sith ighen. Huar wij kwnne ware ider til willie och kerlegh göre wij altidt gernæ. Her met ider Gud befalendis. Ex Holmis fredaghin nest effter Tiburjc anno Dominj 1521, wnder wort stadt signet. B: R: (Detta bref åtföljdes troligen af följande af Henrik Slachec utställda skrifvelse med öfverskrift: Henrich Slachecz breff til Alandh, införd i samma registratur och äfvenledes tryckt af Ekdahl a. a. sid. 1352. Venlige helse för senth met Gud. Wether jwnker Lydigke ær the ærlige gode men borgmestere oc radt her i Stocholms stadt haffue mik tilkenne giffuit om theris borgere hether Per skerdere atj haffue hannum ther i borgen for thet han for her aff byen. Togh war han j ackt som jach forfaredh haffuer att komme her tilstedis ighen, oc hade hans siwkdom honnum thet betaget. Huar fore bider jach for tesse godemens bön och begeren giffue hannum sin borgen löös, thet han komber her til stedis ighen til siith egedt. Ær tet saa att han haffuer sigh [i] nogen annedt motte for setth oc skelige bewises kan, skall han altid staa her til swars oc til rette. Eder Gud befalendis. Datum vtsupra.
Date: 1521
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kaupungit, Kirjeet

Venlige helse altidt forsendt met wor herre. Ma i vethe, jwnker Lyder, at nogre skalske(!) oc borgere her aff staden haffue sig forstungit met hustru oc barn oc ægedeler oloffuendis aff by; saa ær wnderuist att en aff thennom hetendis Sten Michelson ær komen ther till landz, oc hans hustru foor her aff j syndagx met alt thet her eruart war oc aff sin borgan, oc tesse twa alenninghe forde henne heden, som oss ær sakt; ten æne heter Jacob Person i Götaby i Jwmale sogn, then andre heter Oloff Ericson i Diwrewiik ibidem. Biddie wij ider, atj her om grannælige ransake oc forware wille att then forrederen motte komme her till stedis ighen oc hans hustru teslicis oc flere sadane skacke(!), som ther kunne fynnes paa landet, som haffue wor breff oc bewisninger atj oförswmendis forsee ider her wdinnen, atth the göre ider inghen forrederii ther paa landit, ty nogre wt aff them haffue wared vppe hoss Göstaff Ericson i Dalerne oc till bage ighen; oc mest her aff staden ryme, ære aleninge; ty akter idert slott oc tagger ider wel till ware, ther ligger ider sielffue makt vppa, atj jcke bliffue j nogen motte förraskede aff mange skalke, som ther wanke pa landet. Ær wore jackter iij heden met bysser oc verier oc got folk, forhopendis the andre aff Finland oc vel framkomne ære till ider paa Alandz haff, atj rade met the godemen, som houitzmen ære, i alle motte vor keriste nadugiste herres gangh oc beste met then befalningh the met sig haffue, förhopendis oss met the andre oforswmed noger flere skiip oc jackter fron vor keriste nadugiste herre paa samme far waten oc alle stedz huar behoff giörs; veter oc at en jackt ær her i skeren, ære twa hövitzmen pa, som oc ære rymde her aff byen som forredere, Jöns Warg oc Per Fredagh, met sig vid en xxiiij karla, roffue oc skinne pa wor kieriste nadigiste herris wndersate, ther vij nw haffue bod vppa; oc om the vnkome, tha ære the formogendis hem till ider. Herom warer fortienkte vdj som alder störste makt pa ligger, at skalke oc forredere matte bliffue straffuet. Kere Lyder, giffuer ooss altidt tilkenne hwre ther tilstar i then landzende, ville vij oc gerne skiffte met ider oforswmendis huat her paa fierdom kan kome. Ma j vete att noger göre galne aff sig her i Vpland, lösninge karla pa Göstaff Ericsons vegne, hulche nest Gudz hielp skole snarlige bliffue straffade, oc giffuer oss her vppa snarlige et swar oc scriffuelse. Nar i aff thenne sama bonda, Tord Jönson, tette breff anamadh haffue, taa later thenne bonde niwte oss gott atth. Datum syndagen niest Philippi & Jacobi apostolorum etc. Jonker HINRIC borge- mestere och rat.
Date: 1521
Issuing place: Bollstad
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

För alle the dannemen thetta bref händer förekåmma kan, bekennes iagh Söfringh Powelsson her medh thetta mit öpne bref den tidh iagh wår tingh hult medh almogen aff Poijo sochn i ehrlig mans närwarende Tile Gisle, höfwetzman oppå Rasaborgh, anno Domini 1521, om tijsdagen näst för pingzdag, då kom för rätte åå satte tingh Östen i Immalla, kungiordhe om ett köp, som han hade köpt af Till Jyllybyin, såm är en eng Hauistå, för 4 [mark], huilket erende iag skött till the 12 i nämden såthe, som är – – de där om witnade, ransakade och efter svore, at förb:de köp var lagbudit och lagståndit. Efter deres ransakan och edhe då dömde iagh det köp stadugt och fast, och förbiuder jag huarie manne her yttermera opå tala, vid sin 3 [mark] för häredzdom. Skrifvit och gifuit i Bålstadh byen anno Domini som förskrifvit står. [Till] yttermera visse och bettre forwaring att så i sanningen är, då låter [iagh] trycke mitt insegell oppå ryggen på thetta breff.
Date: 1521
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kaupungit, Kirjeet

Vor kerlige helsse fforsendt met Gud. Kiere Tile Gisle, ær oss witterligit wordet, atj haffue lathet fförhindre twa Köpungx borgere ther hos ider. Then ene heter Oleff Jensson, then andre Mattis Staffansson. Swa maj wethe, at the ffore her gemen strömen i waaris met wort loff oc minne oc worde ransakade, oc ffans icke met thennom mere en ij ffath jernn. Bidie wij ider, at the motte bliffue löse oc komme hit till theris igen. Thet forskille wij gerne met ider. Huar wij kunne ware ider till wilie oc kerlek, göre wij altid gerne. Her met ider Gud befalendis. Ex Holmis torsdagen nest fför pinsdaghe etc.
Date: 1521
Issuing place: Borgå
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Kærligh helse forsenth meth Gwdh. Kære Lydik ffan Mijnnen, godh synnerlighen wen, om thet smøør och spæk i skule oss (= aff) mik haffue po Hans Kranx wegne, viii tunnor til hope, tho haffwer thet ligat til rede alle thenne woor och swo i vintres. Noor som idher tiænere Hanss hær war, jach honom bødh sama smör och spæk, han loffuede mik scriffue til fron Raseborg, om han skulde foot Tygelss Gijsle loff ath føre vtoffwer sama gosz. Gernæ hade ider tiænere Hanss thet anamede, om han hade fot loff. Jtem ær æn nw hær stoor forbwd; thy trøster jach thet ekke sænde pa thenne hær tidh. Mith bwdh ær nw til Roloff Mattisson thet jach kwnne foo hanss loff, po wore nodegeste herres wegne kwnogt (?), ath iach mo jdher thet gossz sænde, som jach och ændelige gøre wil meth thet første bwdh hær i millan gonger; thy tagher mik ekke til mistykke, thet iach ekke nw idher sænde. Kære Lydik, om i ære ekke siælffwer heemme i hwset, tho mo ider tiænere Hanss eller nogon annen i ider stadh heem i hwset ær, vita thet jach vth offørtøffwat for:de spæk och smør tijth sænde. Kære Lydikke, sænder iach tijth eth lijthet skeep; vile j vel gøre och flije mik en køpman tær til; æn tho thet ær lijthet, tho ær thet starkth bygdh och tiænelig seglle millan Stokholm och Ræffle och til Rige och til Narffwen. Gørre thet bæste som mijn gode tro til idher stonder. Hwar jach kan wara idher til vilie och kerlighet gør jac altiid gernæ. Her met ider Gud befalendis til liff och siæl. Ex Borgo sancte Ericx dagh mdxxj, meo sub sigillo. Ericus, jder wen Lille. Adress: Beskelighen man Lydik ffan Mijnnen, borgor tho Ræffle, sijn godh synnerlighen wen, kerlig tilkomendes thetta breff.
Date: 1521
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Kirjeet

Vij Gotstaff, met Gudz nade erchiebiscop i Wpsale, etc. Jens, postulatus til Strengnes, Otte j Westrars, met samme nade biscoper, Erich Trolle ridder, Knut Benctsson wepnere, Suerigis rigis raad oc men, borgemestere oc raadt i Stocholm helsse ider alle frelsessmen, friborne och cronenis skatskyldige bönder, som byggie oc bo offuer menige Aaland, euinnerlige met Gud. Kiere wenner, wij her forsamnede wore offuerwegendis oc tiil ens worde om högborne förste wor kieriste nadigiste herre och rigsins merkelighe ærende, fförfunne wij nogre skalke och syötiwffua holde sigh her wthe i skæregaarden at göre hinder oc forffong them sigh hingat til Stocholm akthe sigle; swa haffue wij bestyrt nogre skep oc jagther her wt for skæren, swa ath thee nw aatskilde oc fforsplidde ære. Och skall æn yterligere her effter tagis ware wppa, swa the inthet forffongh göre skule eder heller andre sig hingat akte kome met theris goz eller warer, huat som helstz j före heller the. Ther före ma j ffrij oc szæcre giffue eder hiit tiil Stocholm och ingen anner stedz antinge in för Helsingelandt, Gestrikeland eller Nordland fför olyden nogre aff them sig företaghet haffue emot theris troloffuan hulskap oc manskap, the wor kieriste, nadigiste herre giort, loffuat oc sagt haffue. Haffuer icke heller nogen huldning met thöm aff Nordland om the sig giffue heller the in för eder haffne komme, swaa fframpt j icke wele komme j skade oc fördarff oc wndwike wele wor kieriste nadigiste herres ogunst oc wrede jnnan then tiid the sig forligt haffue och them förwerffuat hans nadis gunst oc wilie igen. I skule her fonge lika och redelig betalning för huat del the haffue hingat före eller j at sælie. Och skule j för skelige peninge at fonge hwadj behoff haffue her at köpe, thy at her er alle hande, Gud thess loff haffue, köpenskap nogh kommit ffran stæderne. Wij tacke ider alle thet wij höre och förnimme, thet j erlige som tro wndersate beffwise emot wor rette herre och krönthe konung, hulchet wij hopes j och her epter trolige oc jw yterligere beffuise skule som hans nadis ynnest oc gönst förtiena wele. Wij wele altijd gerne förarbethe allis iders besta, longligit gagn oc bestond hooss wor kieriste nadigiste herre, swa at i oss tacke skule. Om någer finnes, ther ider wiil före noget fafenglig tall eller rykthe fore, tha sæter tiil swadane ingen tro heller liith. J skole finne wor aldre kieriste nadigiste herre eder altiid gönstig oc nadig then tiid hans nade finner trohet oc huldskap aff ider. Ther pa behöffue j inthet twilaktige ware. Eder Gud befalendis. Ex Holmis dominica trinitatis 1521.
Date: 1521
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Wenlige helse met wor Herre. Kere Lydeke, synnerliig gode wen. Tackar ieg eder fför thet kläde, i haffwe mig sendt pa war k:te nadigiste herres wegna, huilkit ieg will gerna förskylle met eder och bethale eder well nw met thet aldra fförsta met goda warer och redhe penninghe, saa eder skall wel nöijes. Käre Lydeke, haffwer eder swen Beren[d] warit hoss mich och latith mich see en copia aff ioncker Henrickx breff, lijdendis atj fför loff haffwe at köpa och wtföra her aff landet alla handa köpmans warer, epter huilkit breff ieck wett mich inthet epter retthe, wtan epter wor kj:te nadegiste herres breff och myndige bwd. Thoog ligwel wil jeg gerna fööre eder och eders bwd pa wor k:te nadigiste herres wegna thet mogeligit ær i alle motte. Haffwer ieg och stat eder swen Berend at köpe och wtföra nogre warer, hues han wet eder best wnderuise, och all annen ærendhæ, som iech honom myndelige befallet haffwer. Maj wæthe, kære Lydeke, mig fates enn nu nog[re] stycke nærsk lakan, viij eller ix; beder ieg eder atj well göre och skicke mich them met thet alra förste, alt wnder en rächinskap oc god betalning. Kære Lydeka, beder ieg eder atj och well göre, om ther ære nogre westfars skiip eller aff Dansken oc Könssberg, at köpe meg xx skepund hwmble och xv lester salt till godhe ffor mogeleget kööp; och kan eder swen Bæren[d] all ærenne her wtiinnen eder well beretthe, hues ieg ecche nu scriffwe kand. Jnghen synnerlig tiidende pa thenne tiid, mæn hues ieg kan wara eder til wilie, gör ieg altiid gerna. Eder her met Gud beffaled. Scriffwit pa Viborg in die corporis Christi anno etc. 1521. Roloff Matson. Adress: Erliig welförnympstig man Lydeke van Mynden, borgare i Räffle, sijn synnerlig gode wen, kerlige send.
Date: 1521
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kaupungit, Kirjeet

Vor ödmiwke kerlige helsse etc. Kiere nadige herre, werdis iders nade wele vethe at fför swadane lægligheter her nw pa ferde ær j thenne landzende haffue wij effter wort kieriste rigsins raadz radt, wilie oc beffalninger ider nade tiil kenne giffue ödmykelige bidiendis och begerendis at ider nadhe wille werdugis förarbethe oc förwerffue met then erlige gode man junker Wolff, wor kieriste nadigiste herris embitzman paa Aabo sloth, borgmestere oc raadt ther i Abo stadt, thet the wille oförswmendis pa wor kieriste nadigiste herris wegne hit beskicke noger fetalia ther aff landit, smör, fiisk, oxar, kör, ffaar, leffuandis, rökt eller saltedt geder oc alle andre ætande warer fför rede penninge, thet meste the kunne a stad komme, tesligis oc c gode styrmen oc batzmen, som gode siöfarnemen ære, och nogre gode twnnebindere oc tymbermen ther aff staden heller aff landet i Corpe sogn eller annen stedz ther the kunne thöm opspörie, fför klæde, penninge och theris redelige lön. Ther ligger nw alle störste macth pa jw met tet aldre förste ther the kunne. Thee godemen hingat komme met for:ne fetalie, skule the fa fyllisth för theris effter theris egie wilie. Oc ther met förhopandis ath the göre wor aller ker. nad. h. myket til wilie oc wort keriste rigsins radt tesligis; nar thesse ære til rede försedde, wore thet got at the hade nogre werieactige skip wtoffuer til fölgis hit met thöm. Wij haffue pa wore siide wtbeskicket it tal folch, swa at thee skule nest Gudz hielp ware wtan all fara. Nadige herre, tette skulle ske wtan all forswmelse swa snart tet mwgeligit waare. Datum Holmis x:m ridderes affton. Borgemestere oc radt etc.
Date: 1521
Issuing place: Raseborg
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Jhesus. Minen denst vnde wes ick vormach. Wetten moge ghi, leue Lutke, gude frunt, alsz ghi mi latest to schreuen vmme juwe jacht, wille ghi nu idt beste don, dat were mi tedt; ick hebbe Rolff Matzon ock geschreuen vnde bin mick sin folck alle dage vormoden, wente wi sint desz sinsz, wi wellen Alant entsetten; ock schriff mi Wulff to, dat Steffen schriuer eme ock to geschreuen heiff, dat he ock entsettinge wel don, so nemet ghi Steffen sine hulpe dar to vnde kamet mit den alder ersten to mi jn de schern, wente dar solle ghi minem genedigen hern denstlich ane don. Ock leue Lutke, sint dar x offte xij guder knechte, de schicket ouer, de wil ick to Wulff schaffen; ock leue Lutke, moge ghi wetten, dat Lasse Krusse latest bi mi wasz, alsz juwe junge wol weit, vnde ick sede eme he solde ten na Helsinge, vnde he sette sin korsz na Alant. So schreff ick Wulff to, vnde Wulff heiff ene fangen latten; so js he op Abouw. Noch schrivet mi to wo ghi idt mit eme halden willen, dat mach ick dan Wulff weder vmme to schriuen; ock leue Lutke, dot wol vnde schriuet mi to alle tidt wener dar Sweden sint to Reuel vnde welke de recht schuldigen si[n]t. Hir mede ick jw Gade befelle to langen tiden. Geschreuen op Raseborch des ersten denstages na sante Johanesz anno xxj. Tille Gisseler. Adress: Dem ersamen mane Lutke van Minden to Reuel sal dusse breff fruntlich.
Date: 1521
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Venlige helse met wor Herre. Käre Lydek, synnerlig gode wen. Mai wide at iech sender eder j läst tran met thenne breffuisere Henrick Strabwck, och wille ieg gerne sentt eder meer, tha war han eccke aff klartt eller till rede i fatene som han skwlle; tha maj wide at ieg will met thet alra förste skep her gar emellom sende eder tran oc elge huder, smör och annen wara, hues iech afflatande haffwer paa att bethale eder met pa then dell e hawe mich sendtt. Käre Lydeke, maj wide iech haffwer brijst paa mere kläder; beder iech eder atj well göre och sende mech en nw iiij stijcke kläde och ther met ett styckee riinghe ängilst och en vj eller vij stycke närsk laken, som iech skreff eder till i sist om. Käre Lijdeke, som iech skreff eder till i sitzst om hwmble, thaa maj wide at thet är min störste bräck; beder ieck eder atj wille weIl göre, om at ther komme nogen humble, atj wille bestelle mich pa war ke:te nadegste herres wegna alra meste e kunne a[f]stätt; will iech nest Gudz hielp eder well bethale och thet gerne met eder förskylle. Käre Lijdeke, beder iech eder atj well göre och biude mich till hues tidende i förfare fraa Köpmanne hapn eller annan städtz. Her met eder Gud befallandes. Screffwit pa Viborg sijndagen nest epther Margarete virginis anno etc. mdxxj. Roloff Matson. Adress: Erlig welförnijmpstig mand Liideke van Mijnnen, borgere i Räfflee, wenlige sendiis thette breff.
Date: 1521
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Wenlige helse met wor Herre. Käre Lijdeke, gode besijnnerleg wen. Som i screffwe mich till, at thill Räffle war kommen en engilsman met wiin. Om ther är noget mögeligit kööp oppa, tha beder iech eder atj köpe meg till gode her till slootzs behoff ett ffatt pööto, ther god wore, pa reddeliig betalning. Käre Lijdeke, görer well och biuder mich till hues tiidende i fförfare aff Köpmanne hapn eller annen städtzs. Inghen sijnnerlig tidende aff färde pa thenne tiid, wtan huatt iech kan wara eder tiill wilie gör iech altiid gerna. Eder her met Gud befallendes. Screffwit pa Viiborg lögerdaghen nest för Magdalene anno etc. mdxxxj. Roloff Matszon. Adress: Erliig welförnijmpstiig man Lijdeke van Mijnnen, borgare i Räfflä, wenlige sendes thetta breff.
Date: 1521
Issuing place: Raseborg
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Venligh och kerligh helsse ffor senth met wor Herre. Kere godhe naber borghe mesther och raadh i Ræffwell. Maa j wethe, ath thenne breffwisere Paffwell Jønsson haffwer klagith sigh ffor mich, ath hanwm ær noken wræt sketh, hwar ffor bedher iach edher, ath i wille well göre och lathe hanwm skee saa megith som handh haffwer ræth i och ecke ath hanwm sker wræth, thet iach met edher alltiidh gernne fforskijlle will. Thet samme will iach gerne göre edhert ffolck, nor döm hendher ath komme her i mith læn i ghen. Her met edher Gwdh beffallendes. Scriffwid paa Rasseborigh sloth Sta (!) Pædhers dagh, wndher mith si[g]nethe anno Domini mdxxj. Tijlle Gissle. Adress: Erligh och beskedheligh dhanne men borghemesther och raadh i Ræffwell kerligh tiillkomendes.
Date: 1521
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Wenlige helse met wor Herre. Ma j wide Lijdeke, at Tile screff mech till, at hans iagt ær hem kommen fraa Köpmannehampn met hans hustrv, oc siger saa för tiidende, at wor ke:te nodigiste herre ma well och gör siig rede oc är actandis till Stocholm met gansker macth; oc är Tiles iagt kommen fra Stocholm oc siger at ther inkom x skiip met fetalia oc noget folck, oc liige knectherne i Stocholm. Ma j wiide, thet förste Gud wiill iech ffor skatthen in, will iech eder wellförnöije paa then rechiinskap wij haffwe oss emellom. Käre Lijdekee, kommer ther skiip met färsk humble oc redeligit köp, beder iech eder, at i will acthe mich thet meste i kwnne, thet gott wore och ecche fförleget wore. Höre i nogen sijnnerlig tidende, beder ieg eder, atj wille biude mig till. Käre Lijdeke, befallde iech Hans, eder swen, at köpe mig iij alne och ett qwarter swart dwbbeltt saijan, thet gott wore; wore Hans eij komen, beder iech eder, at j velgöre [oc] skiicke mig thet hiitt met thet alraa förste. Jnghen sijnnerlig tiidende pa thenne tiid, wtan eder her met Gud beffallendes. Scriffwit pa Viiborg mondaghen epter s:te Peders apostels dag anno etc. Mdxxj. Roloff Matson. Adress: Erliig welförnijmpstig man Lijdeke van Mijnden, borgare i Ræfflee, wenlighe sendis thetta breff.
Date: 1521
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Mynen vruntlichen grout stedes to voren. Ersamme leue Ludicke van Mynnen, gude vrunth. Wettet, dat ick iuw nw sande by dussem skipper Henrik Strobwken j last traens, i[½] last vnde j tonne botter, j(c)xiij elende hude vnde vj skippunt hekede vp rekenskap. Ick hadde jnw gerne meher hekede gesant, dan hijr was keyn meher kwmis vp dussen skwtte, och weren hyr keyn andere skepe daer hen wulden. Leue Ludike, doet wael vnde nemet nw dyt guet an vnde dy last traens ick juw voren sande, alsz id daer gelden kan, szo dat id mynes heren genade nicht to na kømpt. Leue Ludke, Got weth ick hadde juw lange to voren wat vp dy hant gesant, ick en hadde nener leghe ware dar ick juw sanden konde; dyt gut ick juw nw sande, dat hebbe ick hyr to id slot gekregen, szo goet alsz xiiij dagen, och hebbe ick strenge brijffwe gekregen, dat ick an dem Holm skicken skal allen den fetallie, daer ick van stede komme kan, vnde nergen vt staden ofte sanden, sunder tom Holm; lykewael vp myn eghen ewentur wiil ick iuw mit botter vnde hekede entsetten in demme dat gy my entsetteth hebbe, wes ick hyr van demme slotte myssen kan. Forder, leue Ludicke, wettet dat ick juwen knecht Berent dede xxx skippund hekede; daer louede he mynnen besten by wullen doen vnde skolde my doer guden hoppen widder gesant och iuwen knecht Hans etlike dwsent breddere befalen to mynnen beste och vorkopen. Szo alsz ick int juwem briff vorstaen hebbe, dat Berent vnde Hans nicht to hws synt vnde dat gueth noch vnforkopt is, szo bidde ick juw, leue Ludycke, dat gy dij hekede vnde bredder juw an schriwen wilt vnde mit dussem gude, ick juw nw sande, int eyner summa ower gerekent vnde my dan geschrewen ofte ick iuw edder gy my skuldük syth vp dy eherste summa, dar ick nw van juw gekregen hebbe for laken, solt vnde hoppen. Och schriwet my, leue Ludyke, wo ick dy laken hebben skal, daer weren manck alle dy laken man ij stucke leydisk, dy andere weren amsterdamiske vnde hagenske etc. Leue Ludyke, szo is myne vruntlike gebede, dat gy wael wullen doen vnde sanden my by dussem skipper Henrich xx skippunt guden prusken hoppen vnde iiij stucke leyduske laken vnde vj stucke nerdiske laken vp eyne gude botalingx eher sunte Michel. Boleuet juw inder botalinge drogen koledher vnde skapis velle, dat schriuet my, szo wiil iak sy jüw sanden och inder botalingx mit andere waren wes ick van stedhen komme kan. Leue Ludecke, doet nw hyr in allen als ick juw angeloue; wes ick juw tor wille vnde – – – – doen kan, do ick gerne. Nicht meher dan syth Gode bofalen gesunt to langen tyden. Geschreuen vp Wiiborgx vp den dyngxdack na Bartholomej jnt jaer mdxxj Roleff Matsson Adress: Demme ersammen vnde wijsen Ludicke van Mynnen, borger to Reuel, vruntlicken geschreuen.
Date: 1521
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Anno Dominj mdxxj, sancti Augustinj episcopi dagh, antuordet jeg mijn alder keriste nadigiste ffrwe thesse klenodier, som Jens Matson forde fro Tauastehus oc til Stocholm. Fförst iiij guldspan med edle stene oc perler. Jtem iij halsband met perler oc edle stene. Jtem eet es aff en gylden bogstaff met en brwn sten oc iiij perler. Jtem en liden guldkiede met [½] taffle. Jtem iiij guldringe. Jtem iij spende. Jtem xv[½] lot perler met silke oc alt. Jtem i forgylt hoffuit sölff. Jtem en förgyllt sölffschee. Jtem iiij forgylte horn. Jtem antwordet ieg hennes nade thet ketterbreff, ludindis offuer them i Stocholm rettede bleffue etc. ———— Anno etc. xxj. Summen poa the peninge, som Iens Matson fförde aff Tauastehus oc till Stocholm. Fförst war uti kisterne xij tusen marcher holmis. Jtem uti skrijnet two tusen tryhundret marcher holmis. Jtem uti the iiij kober kanner war xiiij(c) marcher holmis. Summa summarum xv[½] tusen ij(c) marcher holmis. Jtem lxix wegen marcher i lot solffuer colnis wicht. ———— Thette effterscriffne sölff oc peninge er leuereret Jurgen Myntemester poa mynthen i Stocholm aff the swmme Jens Matson förde fro Tauestehus. Fförst lxix wegen marcher i loth sulffuer colnis wicht. Jtem vij(m) iij(c) marcher holmis suensche fericken. Jtem annen tijt [4½](m) iiij(c) marcher holmis vti dansche huide ny örtuger oc köffuenhaffns schillinger. Jtem sancti Calixtj dagh leuereret Diderich Harstenhorst, mynter i Stocholm, two tusen sex hundret trettij oc vi marcher gamell örtuger holmis tall, oc ij hundret sextij sex marcher holmis vti firicken. Offueruerendis her Erich Trolle, Hinrich Slagheck, mester Gotschalch oc her Gurges Holst, burgemester i Stocholm. ———— Jtem xi tusen iomfruer afften leuereret Hinrich Slaghech two hundret xxv marcher dansche klippinge, som wetzledis for ij(c) marcher riges, the ware eblant the andre peninge. Summa summarum —— xv[½] tusen iii(c) ij marcher holmis. Knut Scriffuer. ————
Date: 1521
Issuing place: Poikko
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jach Henrik Stenson, laghman i Norfijnne laghsagw, bekännes och gör allom wetherlight met thette mith närwarande opne breff, thet iach met frij willije och berodhne modhe haffwer wnth och giffwith och nw met thette mith närwarande opne breff wnner och giffwer Mijllijnoija qwärn och qwärne stadh alzwoldogh Gudh, jomfrw Maria och sancte Jocop tiil loff och äre wndher prestheboleth här i Römijtthe soken tiil äwärdelighe äghe met sadane foraardh och wilckor ath kläryckin i för:de soken skal hwar sonedagh effther höghmessene sijwngha Libera me Domine och De profundis met then collecta ther tiil hörer ffor alle godhe crisne sijäla, och thenne for:de songh skal han sijwngha opo golffwith. Thet skul then ene kijrckeherren vpholdha effther then andre saa lenghe som werdhin staar. Jtem köpte iach fore:de Mijllenoija qwärnestadh laghliga aff Kawppijlabij lagbwdhin och lagstondet som köpe breffet och sköthningha breffet ther vpa giffne inneholdha och vthwijse. Ty affhendher iach mich och mynom ärffuingom fore:de qwärn och qwärnestädh och tiileghnar them vndher s:te Jocops presthebool i Römetthe tiil ewerdeliighe ägho. Tiil thette breff[s] mere wisse och högre forwarningh ath saa i sanninghen är som forskriffet star, bidher iach wördiigh herre och andheligh fadher här biiskop Arffwedh i Abo om hans nadz incijgeell met mith witherliighe latha heijngha nidhan fore thette breff, som skriffwit och giffvet är pa Poycko anno Domini mdxxi, die natiuitatis beate Marie virginis.
Date: 1521
Issuing place: Kustö
Country: Suomi
Language: latina
Document type: Piispat, Kirjeet

Humilj ac deuota recommendatione semper jn Domino premissa, promptissimum jn omnibus animum complacendj cum debitis reuerentia et honore. Höghborne förste, käriste nadighe herre, wärdiigis edher nadh wiile wethe, ath wij täckliighe vndfijnghe och anamadhe edher nadtz kärliighe skriffwelsse om visitacionis Marie fron Köpenhampn, ath wij skwle wara edhers nadtz ffogther och embetzmen j thenne lantzändhe beholppeliigh met rodh och dodh och lathe worth folk, skeep och wärrijer wara tiil redhe hwaress behoff görss och nar oss tiilsakth wordher, holcket wij saa giorth haffwe och framdeeless ijtherliighe akthe göre effther edhers nadtz tiilbodh och befolningh effther wor ijthersthe makth och formoo. Och skal edher nadtz höghmektigheeth fijnne oss for edher nadtz höghmektiigheeth hwl och trofasth vndersathe och j alle motthe wethe edher nadtz höghmektiighetz nijtthe, gaghn och bestondh, thet ythersthe Gudh giffwer oss makth och nadher tiil, hwöm wij edher nadtz höghmektigheeth ewinnelighe befale met liiff och sijäl tiil ewiigh tiidh. Ex castro nostro Kwstho, anno Dominj Mdxxj, die Mathej appostoli, nostro sub signeto. Käriste, nadighe herre, haffwe wij skriffwit edher nadtz höghmektigheeth tiilförindhe tiil weedh same sijnne, om thet ene breffwedh kome ecke edher höghmektigheeth tiil hondha, tho kome thet andre. Edher nadtz ödmijwk cappelan, Arffwedh, met sama nadh biskop j Abo. (På en sedel:) 'Käre, nadiigiste herre, är wor kärliighe bön, ath edher nadtz höghmektigheeth wiil vnne oss Sawo soken met Rwne gordh ther sama stadtz och anama Parghas met the bool jgen vndher Abo sloth for lægliigheethens skwldh. Wij wiile gerne wethe riikisins besthe och gaghn och wara edher nadhe tiil tijänsth j alle mottho hwar wij kwnne och formoo effther wor ythersthe makth. Är här och en ffriiboren man wedher nampn Arffwedh Ereksson, som är j edher nadtz tijänsth, som och kärliighe biidher edher nadh, ath edher nadh wiil wnne honom eth godtz wedher nampn Modhoss, kan räntthe wedh xv eller xvj marck. Wiil han gerne göre edher nadhe tijänsth ther fore hwar han formoo. Kan edher nadtz tro tijänare Wlff wan Grewendorp edher nadh mynneligha här om vndherwiise, hwlckin här j landet haffuer wariidh och wetedh edher nadtz besthe som en erligh dande swen och tesliikis the helghe kircke och henness personer. Adress: Serenissimo ac jllustrissimo principi domino Cristierno, Dej gracia Datie – – – – – – selaworum gothorumque regi, ducj Sletzwijkcensis, Holsatie, Storma – – – – comitj jn Oldenboorgh et Delmenhorsth, domino nostro – – – – –.
Date: 1521
Issuing place: Köpenhamn
Country: Tanska
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Asiakirjat

Wulff van Grewendorp, wore nadigiste herris embitzemand paa Aaboo, ffick quittencie, at han haffde giort gode rede oc reghenskap fore alle rede penninge han paa wore wegne vpboret oc ighen wdtgeffuit haffuer paa wort slot Aaboo sidhen i fyordt sancte Birgitte dag, dog (= då) Gudz aar screffues mdxx, hand tha ther ther aff oss først befaling fick, oc saa ther fraa regnendis in til i dag, som er sanctj Mauricii dag mdxxj, som han nw ther fore regenskap giorde, som er fore houedtskatten, stadeskattenn, arbedis penninge, sager öre, geengerdt, höö penninge oc fore alle andre penninge, som slotz register wdtuiser fore fraa i wintther sancte Birgitte dag oc tiil nw Mauricij dag nest foreledne, som forescriffuit staar. Dog skall hand her effter giöre oss reghenskapper fore ith helt aars fittalie, som ind ere kommet ther paa Aabo slot oc ighen wtspiset er, som hand nw ighen met bleff standendis och icke giorde oss reghenskap fore. Thee lade wii forescriffne Wlff van Grewendorp oc hans arffuinge quitt, frii, ledige oc lööss fore alle ytthermere tiltal eller kraff aff oss oc alde andre paa wore wegnne fore forescreffne reghenskap paa penninge effter som forescriffuit staar i alle made. Giffuit paa wort slot Kiöpnehaffuenn sanctj Michels dag aar etc. mdxxj, wnder wort signeth.
Date: 1521
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kaupungit, Kirjeet

Venligh helsse nw oc altiid försenth met wor Herre. Wethe maj bergemestere (!), raad oc menighet j Wiborgh stadt, at nogre aff idre metborgere hit wore sende met nogre gedder, wor kieriste nadigiste herre till bestondt, oss oc menige man her i hans nadis stadt til hielp; ther aff haffue the solt thet meste the kunde fa selie oc the besthe. Siden komme the tiil oss och bude oss falt thet the igen hade. Swa wiste wij thöm til joncher Henrik pa slotthet at han skulle löse thöm pa wor kier n. herres wegne til sigh, hulehet han swarade sigh icke med penninge ware. Swa ære the kompne igen til oss och haffue solt oss for:de gedder, thet wtoffuer war, skeppundet för vij marck danske; soman j wicthen pa gedderne löper jx oc femtigie skepund i[½] lispund mindre. Swa löper oc summan aff penningene iiij(c) marck och xiij marck danske iiij danske skillinge mindre; thenne summe penninge haffue wij redelige offuerantwordet Lasse Bagge met hans metföliere. Kiere wenner, om eder synes at the gedder ære solde i læth köp, tha giorde wij thet j ene god acth wppa thet at idre penninge skulle folgie thöm strax hem til hope j en swmma. Kiere wenner, her met ider storlige tackandis pa wor kieriste nadigiste herris vegne atj haffue warit hans nades högmectighet ther til wilie wdinnen som tro dannemen, ther oss hoppes j thet nywtandis worde til gode framdelis j alle mode. Her met ider Gud befalendis. Huar wij kunne ware ider til wilie och kerlech, göre wij altid gerne. Ex Holmis jn crastino sancti Dionisii 1521.
Date: 1521
Issuing place: Köpenhamn
Country: Tanska
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Christiernus, Dei gracia Suecie, Noruegie, Sclauorum Gotorumque rex, dux Slesuicensis, Holsatie, Stormarie et Ditmertie, comes jn Oldenborgh etc. Premissa reuerencia cum nostro sincero fauore. Kere wenner, haffue wij nu formergt och i sandingen forfarit ether troschap och willughedt emodt oss, fore huilcket wij ether tacke och wille ighen ware een gunstiig och nadig herre och konung och ramme och wiide alles ethert gagnn och bestand, som een christen forste bør at giöre hans kare tro vndersatte, saa i alle och huer serdelis oss tacke schulle, bethendis ether kerligenn, atj her effther som tilfornne wille giøre ethers störste flijdt och haffue god tilsiwn paa almwen ther paa alt landit, saa the bliffue siddendis i friid och rolighedt. Och om nogenn Gostaff Ericksøns parthie eller andre skalcke komme ibland almwen och wille føre nogen onde stemplinger ibland thennom met løygnagtoge och wranuise thale, herrenskedt och bedragerie och ther met ackte eller wele reigse almoen emod oss ighen, som the noger stadts giordt haffue, thaa giører ether ytherste fliidt tiill at saadanne forrædere, skalcke och dragelsmenniske tilbørligenn straffis, saa at then fattoge menløse almoe ey schall i framtiiden niwta then skalcke hopen ondh at. Wij agte strax met thet aller første at giffue oss thiidt jnd j riiket met it megtugt thall kriigisfolck tiill hest och fodh, alle wore wenner och tro vndersatte tiill glæde och vndsetning och ther met tilbørligen neffse och straffe alle, som seg emod oss vpsætte och ey wele agte ære, eedt, rælighedt eller wele wiide theris och theris barn och barnebarns beste, welfardt och bestandt. Kere wenner, rammer och wiider wort gagnn och beste vdj alle maatte, som wij ether tiltro. Wij wille thet kerligen ighen met ether forskylde. In Christo valete. Ex castro nostro Haffnensi, jn profesto beate Marie presentationis, anno etc. mdxxj, nostro sub secreto. Adress: Reuerendo jn Christo patrj domino Aruido, ecclesie Aboensis episcopo, ceterisque regnj nostri Suecie consiliarijs Finlandie constitutis, coniunctim et diuisim nobis sincere dilectis.
Date: 1521
Issuing place: Köpenhamn
Country: Tanska
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Wor gunst tilforenn. Kere wenner, haffwe wij nu formergkt och vdj sanninghenn forfaret ethers troschap och willige tiæneste, som i oss som tro erlige dannemend siden i oss sistis sworet och hylliget haffue fore ethers rette herre och konung, giordt och beuisedt haffwe, fore huilckit wy ether kierligenn tacke och wille ighen ramme och wiide ethert gagnn, beste och euige bestand, som een christen koninng bør at giöre syne kiere troo vndersatte, saa i oss alle oc ethers barnn effther ether tacke schulle. Och bete ether, raade och formane, atj her effther som tilforenne wærer wor embitzman paa wore weigne hørige, lyduge fore och, om naget paa kommer, fölgagtuge och bistanduge met harnisk och werge, liiff och magt, at affuerge ethers eigen skade och forderff; och om nagen Gotstaff Ericksons parthie eller andre dragels menniske komme ebland ether och före ether nogen wranguise thale och onde stemplinger ebland ether, thaa setter jngen loffuen tiill thennom, meden (= wden) straffer thennom som wiidt bör och saadann skalcke skulle straffis, som ethers och ethers barns euige skade och forderff wethæ wille, ther tiill wy oss wisseligenn forlade. Kiere wenner, at ether er ethers seiglatie foreholden i thenne forgangne sommer, thet er giordt vdj then beste mening och for nogen ethers eigen merckelige leiglighedts skyld, som i sielffue vdj framtiiden skulle forfare, at ether skall ware gaffnligit. Ether Gud befalendis och sancthe Erick konung. Giffuit paa vort slot Kiøpnehaffnn wor frowe affthen presentationis aar etc. mdxxj, vnder wort signeth. Adress: Oss elskelige wore vndersatte borgmesthere, raadmend och menige borgere vdj wor stad Aabo.