Date: 1443
Issuing place: Vadstena
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Piispat, Asiakirjat

Alla the som thetta breff höra eller see helsom wy Niclis, met Gudz nadh biscop i Lincöpung, oc brodher Ache, met sama nadh biscop i Westerars, kærligha met Gudhi. Oc bekænnoms wj met thetta waart breff oc wiliom thet allom witerlighet wara, som thetta effterscriffna ærende kan fore koma, at arom effter Gudz byrdh mcdxltercio, næsta daghin efter sancte Birgitto dagh canonizacionis, læt oss kalla renlifwes man godher Gudz win, confessor generalis i Watzstena clostre i brödhranna talaport oc thedde oc kærde fore oss i manga godha manna nærwaru, at eth gooz liggiandis i Österlandom i Pyttis sokn, hether Kymmene, oc nokra landbo gaarda, ther vndi liggia, oc eth laxafiske, som ther til höre, huilkit gooz oc laxafiske ærliken man Boo Joansson gaff oc adsignerade(?) for:da Watzstena clostre til æwerdeligha ægho, hafua warit hindrat fore clostreno i mang aar oc æn hindras oc fore haldas till orætto; oc læt for:de confessor koma fore oss twa skælica mæn at bewisa oc betyghia mædh clostersens rættoghet, som thet hafuir til for:na godz Kymmene oc laxafiske, huilke mæn badhe i gozit hafde warit. En heet brodher Erik Jönisson, lxxx ara gamal man, oc annar heet Sone Joansson, fæmtighi ara gamal. Oc badh oss for:de confessor, at wj wildom höra oc tagha thera ordh oc witne hwadh the wisto aff ffor:da gooz, oc waart breff ther vppa gifwa. Wj lætom them swæria vppa thera samwit oc vppa messa bokena, at the skulde witna thet, som sant ware, oc enkte annadh, som the wildo swara fore Gudz dome. Tha the sworidh hafdo, tha withnadhe then förste, som war for:de brodher Erik, oc sagde at fore lx arom, tha han dyækne war, oc ey æn i clostrit komin, war han met enom hedherlikom man, som heet her Gothmar, huilken synderlika war vtsænder aff clostreno til Österland at widherkænnas oc anama for:da gooz Kymmene oc laxafiske vppa clostersens wægna. Oc tha han met herra Gothmare thiit i gozet kom, anamadhe then sami herre Gothmar först hofwdh gaardenn oc gozet Kymene met laxafiskenom, som ther ær, oc nokra v eller vj landbo gaarda, som Boo Joansson hafde fangit aff herra Eringisll Sonasson jerll, oc ther met nokra andra v eller vj landbo gaarda, som Boo hafde fangit oc met konung Albrictz lufwj köpt aff bondom; oc witnadhe oc sagde for:de brodher Erik sigh hafwa hört all them, som thet wisto fore sannind, at for:de her Eringisll Sonasson jerll hafde fangit oc köpt for:da gooz Kymmene oc laxafiske laghlica aff rættom æghanda i konung Magnussa tima. Oc sagde oc witnadhe for:de brodher Erik, at tha then sami her Gothmar hafde anamadh for:da gooz Kymmene oc laxafiske, som forescriuat staar, i sina oc clostersens fria wærio, tha befaladhe oc antwardadhe han thet vppa clostersens wægna herra Eringisll Niclisson riddara, som tha foghate war vppa Wiborgh och thet inne hafde, at han skulle thet forswara aat clostreno oc i enga andra matto. Oc nokot ther effter skildes han widh Wiborgh, oc the foghata, som ther komo effter honom, hwar effter annan behuldo forda gooz, oc tha til thera taladhis vppa clostersens wægna, at the skuldo clostreno thet i gen antwardha, swaradhe the, at the matto thet ekke slæppa, som the fingo for sigh, för æn hærskapit them thet budhi. Oc tha til herscapit taladhis, badhe drötning Margareto oc konung Erik, tha wilde thön(!) thet ey sköta, oc thy ær thetta ærendet ey fortighat. Oc til mere wisso at thet ey fortighat ær witnadhe oc sagde for:de brodher Erik, at fore nokrom xx arom eller ther widher taladhis til herra Cristiern Niclisson, som sidherst Wiborgh inne hafde och swa tha [war] hær i brödhranna talaport, oc baros fram fore honom clostersens breff vppa for:da gooz oc lasos fore honom, oc wart han bidhin, at han sculde wæl göra oc vnna thet clostreno igen, thy clostrit hafde ther ræt til. Tha swaradhe han, at han matte thet ey aflata vtan hærscapit honom thet sagde; ey kunde han ok oc ey wille thet mista fraan Wiborgh. Thetta ær mangom brödhrom æn lifuandes i Watzstenom wæl witerlighit, oc samuledhis brodher Hanis Bernardj, nw fadher oc forman i Nadhendaals closter i Finlande, huilken tha war hær i Watzstena clostre oc thetta hörde oc wiste, at swa til herra Cristierns taladhis, oc thy kan thet ey fortighat wara. Jtem witnadhe oc sagde for:de brodher Erik, at tha han war met for:da herra Gothmare i for:da gooz Kymmene oc han thet anamadhe a clostersens wægna, tha sat ther i hofwdh gaardenom en fatigher man landbo, oc waaro ther faa hws, gamul oc swa got som rutin, oc engen konungxgaarder war ther tha; eigen (= engen?) ok aff allom them ther bodde sagde, at thet konungxgaarder war eller noghon tiidh waridh hafde; engen hörde han ok sighia, at thet noghan tiidh laa eller kom vnder Wiborgh för æn thet wart aff herra Gothmare antwardat herra Eringisle Niclisson i godha tro at forswara vppa clostersens wægna, som forescriuat staar. Thetta for:na witnadhe oc swor for:de brodher Erik sigh wisseligha wita, seet, oc hört och vnderstandet hafwa. Jtem thet andra witnit, som ær Sone Joansson, borghare her i Watzstena by, met sinom sworna eedh witnadhe oc sagde fore oss oc flerom godhom mannom, at fore xij eller xiij arom eller ther widher war han sænder til Österland fore Watzstena closters ærende skuld; oc tha han thiit kom, sporde han aat herra Jönis, tha kirkioherra i Pyttis sokn, oc andra flera godha gambla mæn vppa for:da Pyttis kirkiogaardh om the rættoghet, som Watzstena closter hafde til for:da gooz Kymmene, oc thet laxafiske oc annadh thet ther til hörde oc tilhörir, oc hwadh them ther aff witerlighit war oc fore Gudi sant war. Tha hörde han aff for:da herra Jönissa munne, at han sagde, at honom war wæl witerlighit at Boo Joansson fik for:da gooz oc laxafiske badhe i Höghaforss oc alt annadh laxafiske, som ther ær, aff herra Eringisll Sonasson jærll, oc at jærlen hafde thet hafft friit ok ohindrat fore hwariom manne i mang aar för æn Boo fik thet aff honom, som han siælfuer somliken aar wiste, oc som hafde han hört aff godhom oc beskedhelikom gamblom mannom, huilke thet wæl wiste, oc at Boo hafde fangit aff konung Albrichte oc aff bondom met hans lufin oc samthykt nokra gaarda oc laght ther til för æn han gaff thet vnder clostrit. Æn huru mange the waaro, thet mintes han ey. Oc witnadhe oc sagde for:de Soni, at her Jönis for:ne sagde fore honom, at honom wæl mintes, at en klærker, som heet her Gothmar, war ther i Kymmene oc anamadhe thet oc alt laxafisket oc alt annadh, som Boo hafde gifuit til Watzstena closter i fria clostersens hafwande wærio, oc antwardadhe swa thet framdelis i forswar oc godha tro til clostersens nytto herra Eringisll Niclisson riddara, som tha Wiborgh inne hafde, oc i enga andra matto. Jtem sagde oc witnadhe fore oss for:de Soni Joansson, at her Arnika, tha kirkio herre i Wækkelax, sagde fore honom thet sama som her Jönis, at han wisselica wiste thet Boo Joansson fik for:da gooz Kymmene oc alt laxafiske aff jerlenom oc nokra gaarda aff konung Albrichte oc bondom met hans wilia, oc at jerlen hafde thet friit för æn Boo thet fik, oc at Boo gaff thet sidhan vnder Watzstena closter, oc at ther war en godher man aff clostersens wægna, som heet her Gothmar, oc anamadhe thet gooz oc laxafiske alt i clostersens fria wærio oc antwardadhe thet framdelis herra Eringisle Niclisson riddara, som tha Wiborgh inne hafde, at han sculde forswara thet vppa clostersens wægna oc i enga andra matto. Jtem sagde oc witnadhe for oss for:de Sone Joansson, at tha han ther i Kymmene stadder war, taladhe han vidh andra thre godha skælica gambla mæn, en heet Magnus Lykka i Pyttis sokn byggiande, huiken fordom hafde tiænt i Boo Joanssons gaardh, annar heet Holmsten, huilken tha war besitiande widh Höghaforss; the sagdo sigh wisselica wita oc hafua hört aff gamblom godhom mannom, som thet oc fore sannind wisto, at jærlen atte for:de Kymmene laxafiske badhe i Höghaforss oc swa nidhanfore oc at Boo köpte thet aff honom oc ther met at Boo fik aff konung Albrichte nogra gaarda oc aff bondom köpte ther widh gardhene met konungxens samthykt oc godhwilia i swa matto, at Boo oc hans arffwa matte thet ægha til æwerdelica ægho oc aff them göra hwadh them thæktes; thetta war them siælfuom witerlikit, at swa war sant fore Gudhi. Thæn tridhi mannen, som for:de Sone widhertaladhe, heet Martin, huilken tha ther i gozeno sat, oc Soni menar at æn lifir. Han sagde fore for:da Sona sigh thetta for:na badhe a konungxens Albrictz wægna oc swa a jærlsens wægna hafua hört aff sinom fadher, enom gamblom manne, huilken thet wæl oc sannelica wiste. Oc thesse for:de twe, som æro Magnus Lykka oc Holmsten, sagdo sigh thet fore sant oc wisselica wita, at ther war en klærker aff Watzstena clostre oc anamadhe vppa clostersens wægna i sina fria wærio for:da Kymmene oc laxafiske met landbom oc alla andro, som Boo hafde fangit oc köpt badhe aff konung Albrichte oc jærlenom oc swa aff bondom. Oc tha han tædhan ather hem til Watzstena foor, antwardadhe han thet herra Æringisll Niclisson riddara, som tha Wiborgh inne hafde, at han thet forsuara oc hægna sculde vppa clostersens wægna. Oc ther met sagde the for:de thre, at thet for:da gooz Kymmene oc laxafiske aldrigh vnder Wiborgh laagh, thet them mintes eller hafde hört, för æn then samj for:de klærken aff Watzstenom thet antwardadhe herra Eringisll Niclisson, som forescriwat staar. Jtem witnadhe for:de Sone Joansson, at tha han i Kymmene först war, tha war ther enkte cappel oc aldre för, som alle for:de godhe mæn badhe klærka oc lekmæn fore honom sagde, för æn her Cristiern Niclisson, som nw sidherst hafde Wiborgh, lot ther cappel byggia. Oc sagde the alle fore Sona, at i Kymmene war aldrigh konungxgaarder, thet the wiste eller hört hafde, för æn foghatana aff Wiborgh, sidhan thet wart antwardat aff herra Gothmare herra Eringisle Niclisson, ther giorde aff konungxgaardh, oc tho mæst her Cristiern Niclisson. Alt thetta for:na witnadhe oc sagdo met thera sworna edh for:de brodher Erik oc Sone Joansson wist oc sant wara i allo matto som forescriwat staar. Til mere wisso, widherkænnilse oc tilstandelse, at wj for:de biscopa alt thetta taghit oc hört hafvum i alla matto som forescriwat staar, tha latom wj waar incigle met wilia oc witscap thrykkia vppa ryggen thessens brefs. Datum anno, die et loco quibus supra.