Kansallisarkisto/Diplomatarium-Fennicum huggingface dataset:
Date: 1518
Issuing place: Rom
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Dominus episcopus Portunensium, Leonardus 14, electus Sancti Petri ad vincula, et Adrianus 14, electus Sanctæ Sabinæ, presbyter, Ludovicus Sanctæ Mariæ in Cofineda et Paulus ad Sancti Nicolai, miseratione divina sacrosanctæ Romanæ ecclesiæ cardinales, universis et singulis Christi fidelibus patentes literas inspecturis salutem in Domino sempiternam. Quanto frequentius fidelium mentes ad opera charitatis inducimus, tanto salubrius animarum suarum saluti consulimus; cupientes igitur ut capella Lauconii Aboensis dioeceseos in Finlandia prope Ruthenos infideles situata congruis frequentetur honoribus et a Christi fidelibus jugiter veneretur ac in suis structuris et ædificiis debite reparetur, conservetur et manuteneatur, nec non libris codicialibus, luminaribus, ornamentis ecclesiasticis et rebus aliis divino cultui inibi necessariis decenter muniatur, utque Christi fideles ipsi eo libentius devotionis causa confluant ad eandem et ad reparationem, conservationem, manutentionem ac munitionem huius manus promtius porrigant adjutrices, quo ex hoc ibidem dono coelectis gratiæ uberius conspexerint se refectos, nos cardinales præfati, videlicet quilibet vestrum (= nostrum) per se supplicationibus dilecti nobis in Christo honorabilis viri Hermanni Bremer Lubicensis nobis super hoc humiliter porrectis inclinati, de omnipotentis Dei una ac beatorum Petri et Pauli apostolorum ejus auctoritate confisi omnibus et singulis Christi fidelibus utriusque sexus vere poenitentibus et confessis, qui dictam capellam in singulis videlicet S. Bartholomæi apostoli, S. Laurentii martyris et S. Henrici martyris et pontificis ac S. Catharinæ et S. Barbaræ virginum festivitatibus et diebus, in quarum nomine dedicatio ipsius capellæ celebratur seu celebrabitur, a primis vesperis usque ad secundas vesperas inclusive devote visitaverint annuatim et ad præmissa[m] manus porrexerint adjutrices, pro singulis festivitatibus et diebus prædictis, quibus id fecerint, c dies de injunctis eis poenitentiis (utuntur) in Domino relaxamus patentibus perpetuis futuris temporibus duraturis. In quorum fidem literas nostrorum nominum fieri nostrorumque sigillorum iussimus appensione muniri, Datum Romæ in domibus nostris anno Domini MDXVIII die vero X mensis septembris, pontificatus sanctissimi in Christo patris et domini nostri domini Leonis, divina providentia papæ decimi, anno sexto. Johannes Halteri.
Date: 1518
Language: latina

Anno milleno quinqenteno quoque deno octauo dante sancto quoque pneumate flante librum subscriptus hunc scripsit tunc Benedictus: hic cuius finis. Sit laus et gloria trinis.
Date: 1519
Issuing place: Repola
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jak Henrich Sthensson, lagman i Nörrefynne lagsagw, bekennæs ok allom vittherligeth gör met thetta mith næruarendes öpne breff, ath then thiid iach laghmanthz ting hwlt met almogan aff Nowsiis sokn j Repola by j neruare erlig ok velboren man Pedher Fleming, hærithzhöffding ther samma stadz, ok velboren sven Erik Fleming, landzffogathe jbidem, anno Domini mdxix, lögerdagen nesth fföre sancte Hinrichz dag om vinthren, thaa kommo fför mig thesse æpther:ne landz syne mæn, som hade varith oppa en landz syn i mellan velboren man Jöns Larensson pa Nynes ok nagre böndher aff Nowsijs sokn vppa Kurkila tompta stadh ok thes eger liggiendis jnnan iiij rar, som ær fförsth Mans Jönsson, Jöns Pawælson, Pedher Villilæ, Knwth Swenilæ, Clemet Pyhæranta, Tomas i Laulas, Matthes Kyffuiærffui, Jöns Stryck, Pawal Layttis, Jacob Lawtta, Clemeth Layttis, Pedher Ladingo; thesse för:ne synemen vithnade ok sworo ath thesse æpther:ne rar ære retthe rar om kring gangandis all Kurkila skogh och marker, som ær fförste Pakastenaydankulma, Koskenkallio, Lechtenmeki ok Vadenwaynionkulma, och then skogh innan ffor:ne rar hörer tiil Nynæs gardh vndanthagandis the enger ok marker, som Clawes Deyns ærwingiæ æga jnnan fför:ne rar; alt gammalt ffrelse met Nynæs, som the aff aldher met laga skipthe ffangiith haffwa, them skulu the hwar i sin stad nywtæ, bruke ock beholdhe swa her æpther som fför, vthen all skothzmal, hindher ellir hiælperæde, och nagre böndher haffde rötth ther enger och veldhet siik tiil jnnan fför:ne rar; hwilkiith ærende iagh skötth tiil thenne æpther:ne xij, som thaa i nempdenne satho, som ær fförsth Sigffriid Repola, Hinrich Vetka, Jöns Mahala, Michil Layos, Jöns Pauki, Matthes Kodiola, Clemet Mahala, Pedher Hyrkoy, Erik Hinszi, Matthes Köllo, Andhers Kaurila ok Hindrich Petherla, the ther om ransakade, vithnade ok æpther swore, giillade ok stadhffesthe fför:ne synemens ransakan ock eed, ok fför:ne rar fföre retta rar om kringh gangandis fför:de skogh ock torpe stadh, allelediis som fförskriffuit star. Thy æpther tessom fför:nom skælom, ransakan ock eede dömbdhe iach fför:de Jöns Larensson tiil Nynes gard thenne fför:ne skogh ok tomptta stad innan fför:ne rar allaledes som fförskriffuit staar, obrvttligit ath haldes vid vj march fför min dom, och tesse æpther:ne hwar there sak tiil xl mark fför veldhe och betala skadhen igen met aarswexthen och synekosthen, som ær Matthes Mattila ok Matthes Ræpi. Tiil tesses breffues mere viisso ok högre fförwarrningh ath swa i sanning ær som fförskriffuit staar bedes iach ærlig och velboren man fför:de Peder Ffleming om siit jnsigle met mith vittherlige latha hengia nedan fför thetta breff, som scriffuit ock giffuit ær aar, dag och stad som fförskriffuit staar &c.
Date: 1519
Issuing place: Kangasala
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jak Knwt Erikxson, lagman j Østerbuthen ok j Satagundia, gør witerlighit met thette mijt næruarendes opne breff, at then tid jak lagmans ting hiolt met almogan j Kangesal socken j ærligx ok velfornumstiigx swens næruarv Lasse Magnusson, fogde ibidem, ok j ærligxens ok velborens mans næruarv Jacop Folmarsson, hæradzhøffdinge ibidem, ok flere gode menne næruarendis aren epter Gudz byrdh mdxix, tysdaghen nest epter s:te Matz dag apostol om vintern, tho kom for retto j Oleff Broderssons breff oriffuit ok ofordarffuat, lidandis oord fron ord som her epter stondher: Ffor allom them, som thetta breff fore koma kan, kennis jak Oleff Brodersson (etc. Se FMU, n:o 3186). Ok tesse ære the xij, som tho j nempden sothe: Henrik Smid, Oleff Sylkyæ, Arffued Varapenne, Oleff Kesemelax, Per Pynne, Heyky Payhwnen, Oleff Ylko, Erik Seppi, Oleff Pønnv, Lasse Gotik, Laurens Hiwkku ok Larens Tordzson, the ther om randzakede, vitnade ok stadfeste met theres ede, at fornempde breff var alleledes swa oreffuit ok osliitit som forscriffuat stonder. Epter tessom fforskriffnom skelom, randzaknom [ok] edom dømpde iak for:ne breff stadug ok fast ok obrvkeliga hollas, vid vj mark for myn [dom]. Til ytermere visso ok vitnesbyrd tryker iak myt incigle nedan for thetta breff, som giffuit ok scriffuit ær [ar] ok dag wt supra.
Date: 1519
Issuing place: Rom
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Beatissime pater. Alias prepositura ecclesie Aboensis, quam quondam Paulus Kil(!) dum viveret obtinebat, per obitum ejusdem Pauli extra Romanam curiam defuncti vacante Sanctitas Vestra de illa sic vacante devoto vestro Erico Svinson, clerico Lincopensis dioecesis, sub data si opus sit in litteris exprimenda, providit seu provideri mandavit prout in supplicatione desuper signata plenius continetur. Cum autem, Pater Sancte, dictus Ericus dicte cessioni et gratie alias juri sibi in dicta prepositura seu ad illam quomodolibet competenti litteris de super non confectis in favorem devoti oratoris vestri Jacobi, majoris clerici dioecesis Aboensis predicte, in manibus Sanctitatis Vestre seu alterius ad id potestatem habentis libere cedere proponat prout cedit de presenti, supplicat ipsi Sanctitati Vestre dictus Jacobus orator, in artibus magister, quatenus cessionem hujusmodi admittentes seu admitti mandantes sibique specialem gratiam facientes preposituram predictam, que inibi dignitas post pontificalem existit et cujus fructus quatuor marcharum argenti secundum communem existimationem valorem annuum non excedunt, sive ut premittitur sive alio quovis modo aut ex alterius cujuscumque persona seu per liberam resignationem Pauli vel similem Erici cessionem vel cujusvis alterius de illa in Romana curia vel extra eam etiam coram notario publico et testibus sponte factam vacet et devoluta affecta specialiter vel ex eo quod prima post pontificalem dignitas existit vel ex quavis causa in litteris de necessitate exprimenda generaliter reservata curata, etiam si affecta litigiosa, cujus litis etc. existat, eidem Jacobo oratori conferre seu conferri et de illis etiam providere seu provideri mandare dignemini de gratia speciali, constitutionibus et ordinationibus apostolicis statutis etc. juramento etc. roboratis ceterisque in contrarium facientibus non obstantibus quibuscumque cum clausulis oportunis et consuetis. Concessum ut petitur in presentia domini nostri Pape. Johannes Casertanus. Et cum absolutione a censuris ad effectum presentium; et quod obstantie oratoris habeantur pro expressis et exprimi possint in litteris ac verus et ultimus dicte vacationis modus, etiam si ex illo quevis generalis reservatio etiam in corpore juris clausa resultet exprimi possint; et cum clausulis premissis et quascumque alias generales reservationes importantibus etiam apud sedem; et cum suspensione et derogatione quarumcumque generalium et specialium reservationum etc. in favorem cujusvis aut nullius mentalium ac unionum etc. perpetuarum citra accessum et regressum et de consensu coadjutorias et si quis alias ordinaria seu quavis auctoritate intrusus existat exprimi possit; et quod omnium et singulorum premissorum et circa ex necessariorum et qualitatis invocationis vel fructum augendo vel minuendo major et verior specificatio fieri possit in litteris. Concessum. – Johannes Casertanus. Datum Rome apud sanctum Petrum, pridie idus marti anno sexto.
Date: 1519
Issuing place: Lund
Country: Ruotsi
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Kirjeet

Reuerende pater. Salutem plurimam. Etsi nichil dignum occurrat, quod scribam, et si quid est, id coram referendum reseruare statuissem, cum propediem apud vos me futurum confiderem, tamen habita occasione infrascripti negotij non potuj me a scribendo continere, presertim quod propter absentiam regie maiestatis ad Jutiam aduentus meus isthic plus opinione mea forsan differetur. Conferendo cum presenti nunctio magistro Theodorico familiarj meo de nonnulIis, incidit sermo, quod paternitati vestre dixisset, ipsam esse vt proditorem proclamatam in regno Swetie, ac quod bona vestra essent confiscata, que vos vix referentj credebatis; quare decreuj super hijs paternitatem vestram claram literis meis reddere affirmando esse verissima; et hinc sumunt occasionem quod sponte ad regiam maiestatem defeceritis et alios nobiles dolose in captiuitatem produxeritis; vnde paulo post vestrum recessum dominus Steno gubernator misit suos ad recipiendum castrum illud alias fidej vestre commissum, quod vestri deputatj reddere recusarunt asserentes, Paternitatem Vestram adhuc esse jn humanis; ne tamen contumaces viderentur, duos destinarunt ad prefatum dominum Stenonem excusationem hujusmodj allegantes, nichilominus offerentes se nomine corone per medium vestrum illud tenere; sed auditj non fuerunt, retentj et carceribus in castro Holmensi mancipatj. Ista sunt verissima; et decanus Lincopensis totus vester, qui et propter vos multas patitur persequutiones, mihi attestatus est et cupit vobis jntimarj. Postmodum castrum predictum per vestros dimissum est, et vt accepi sororio dominj Stenonis ratione vxoris sue commissum. Alia que occurrunt coram conferemus, jn quo summo ducor desiderio; et postquam in Swetia vestri copiam non habuj, jn Datia mihi eam dominus dabit. Valete et me vestri amantissimum amate. Datum in curia domini militis Stenonis Bille Lundensis diocesis 18 martij 1519.
Date: 1519
Language: saksa
Document type: Keskushallinto, Kirjeet

Durchleuchtigster, groissmechter Kunick etc. Jn dem ewer königliche Gnaden Karle Knutzenn Seuryn Norbw Oelandt zu vberantworten jn Beuelch gthaen, vnd sso solichs gschen, wijr midt den tausent Knechten jnn Vijnlandt zu zijhen, er Meyning nach; gnediger Herr, jch auff Montagk nechgst vorgangen beij Eylen Gyesler ewer Gnaden zu gschrijbenn Jnhaldt eyner eyngeleytenn Zeijdelnn, alszo lautende, szo ewer Gnaden vns vor sant Michaeliss midt tausent guter Lantzknechte auffs weenigst midt sampt Betzaling auff Monit Solt bis auff den Summer zu schicken wyrdt, kunen wyr vnns jn Vynlandt nicht enthalten weyter dan auff Michaeli. Szo wyr dan szolchs Gebrechs halb, wy berurdt, auff bestympt Zeydt auss Vijnland zyhenn musten, wüste ich auff meyn Trwen vnd Glauben ewer Gnaden vorpflicht keynn besszer Leger vor dy Knechte den Wynter vber dan auff Olant; dorvann mochten wyr alzeit Oster- vnd Westerguitlandt dar zu Kalmar Landt jn Brantschatzing halten ader aber zuuerbrennen Macht habenn, vylleicht ewer Gnaden Nutz jn andern auch schaffen. Solt jch mich aber durch Zwangk vnd schuldiger VorpfIicht halb vnderwynde[n] midt taussendt Knechten alleyn vnd werden von Tag zu Tage schwecher den Wynter jn Vynlant zu bleyben, oder ander vnmueglich Sach vber mich nemen, das myr bewust nicht zu thune were, vnd ewer Gnaden nicht zu kennen geb; gnediger Herr, dymit dynir jch ewer Gnaden nicht treulich, wijl aber midt der Wordht anderst nummer jrfunden werden, dan das jch ewer Gnaden gedencke treulich vnd erlich zu dynen szo lang meyn Leyb vnd Leben werdt. Darumb, gnediger Herr, gyb ich dytz ewer Gnaden, nach dem ich das ewer Gnaden nicht zuuorhalten schuldigk byn, dynstlich zu kennen, das js nicht mueglich jst midt dysem Hauffen den Wynter jn Vynlant zu bleyben. Vnd ist zu besorgen, so wyr do blyben, das wyr geschlagen wurden vnd, das Got vorseij, wan solichs gescheg, kem ewer Gnaden jn grossen mechtigen Schaiden; aber do midt ewer Gnaden meyn trven Dynst auch das jch myr meynes Leibs nicht graussen lassen vyl erkennen kan, wyl ich mich allenthalb nach ewer Gnadens Schrifften altzeit willicklich vnd gerne gehorsam vynden lassen, es gee auch zu Glück oder Vnglücke; wie mich aber is, komme wij is kan daryn szunder Nachteil wijssze, bit ewer Gnaden auffs erst vmmb eyn gnedig Antwert. Ewer Gnaden Got beuolen. Datum Mitwochens Margarithe anno etc. xix. Ste[phan] v[on] Weberstedt.
Date: 1519
Issuing place: Raseborg
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Frunlichenn gruss tu vor jw ersamen herenn burgermeystere vnd ratmanne, jw guttenn frunden. Jch bekenne jw dat jch habe gelygenn Albrycht Schyllinge hundert mark vnd xxxx mark, der nu todt yst. Got habe syne sele. Alzo habe ich fache dor vmb thu geschrybenn syner fruen vmb dat selbe gelt; alzo habe ich dat selbe noch nicht gekregen. Szo byt ich jw vmb holpth vnd bystandt by minenn knechte kegenn wertigenn, benempth Jens Nilsson, dat selbige gelt tho vbere kommenn jm ganczer wolmacht jn egener persone vor mynet wegenn; dat wyl ich altijt kegenn ju vorscholden wu ich kan ader mack. Liber her burgermeyster vnd radtmanne, jch habe och ffache geschribenn vmb dat gelt, dat Henrick Hennick husenn was myner fruuen muder schuldick, ij tusent mark vnd iiij hundert reinschen golden; do er der Lubischen gefangne war, dor benompthe Henrick Heninckhusenn, do gaff myner fruuenn muder dat selbige gelt vor em vth. Alzo muss ich dat selbige gelt vonn Henrick Heninck husen synenn erbenn wyder bekommen. Byt jw, liben hernn, wolt myr dorynne beholfflichenn syn, dat ich mochte dy semme geldes wyder bekommen mit recht ader wy mans dorch brengen kann; dat vorschulde ich myt jw alzyt gerne wy ich kan ader vor mach. Hyr myt sy jhr Got bevolen mit lybe vnd sele tho ewygen thytenn. Dat. Rasseburgk anno Domini 15xjx jar um am obenth sancte Olaui. Nyels Eskelsonn. Adress: Denn ersamenn getuchtigenn vnd wolwysen hern burgermeyster vnd ratmanne der stadt Reuel, sinen gutten frunden.
Date: 1519
Issuing place: Föglö
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Bidher iac Ragnild, Oleff Thomessons aather leffuerska i Horsholm, gode herrer borgmästara, radmæn oc byfogwta i Ræfla stadh met thetta myt öpna breff, atj ffor Gudz skwld oc rætwisone wel gora oc lathe migh wærlöös quinna met myt barn niwta then ræt, som andhre gode quinnor ffor migh nwtith haffue, som i sadhane sorgh oc stoor inkeligahet miste kunnat haffue syn bondh, som migh ffatigh quinne nw offuer gonghit haffuer migh tiil eller at thet noghen tiid skulde skee; hwilkit i, gode herrer, ythermera oc bæthre wethe en iac scriffue kan, hwre myn fatigh lagligh bonde blöff snepeligh aff dagwn tagin i Ræffla hampn nw i somar. När thet sket war, kom byffogthen oc qwarsatte hans godz lagliga, saa at hans skepare oc fölie kwnde thet ey wtfanga. Ther fföre bider iac eder ödmiwkelica, atj wel göre oc lothe migh ffaa ffor:nde godz, tiil huilkit iac ræt arffwingh oc molsman tiil ær met, oc antwarder thet thenne breffuisare Pæder Gunwetzson, myn nabiggare, huilkin iac myndogh oc mæktogh gör tiil om talo, wtkreffue æpthe[r] næmpd godz pa myne wegna migh tiil hender oc myt ffatigh barn. Tiil mera witnisbird tagher iac thenne breffuisare tiil tyen oc vitne hans fölie, som ær Iohan Iopson, Osmwnd Gregersson, Oleff Persson, Iacob Henricsson oc Anders Mognsson. Tiil ytermera fforskiel oc wissen bidher iac myn kyrke herre om at han trycker sijt incigle nijt wndher thetta breff, som ær scriffuet i Ffög[e]ldh soken aren epther Gudz byrd md pa xix(nde), sonedaghen næst före sancte Larentz dagh.
Date: 1519
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Kirkolliset, yleiset, Kirjeet

Mynen vruntliken denst vnde vat ick gudhes vormach. Ersamen leue Hermen Bremer, gudhe vrunt, dank ick iw vrunntlich alles gudhes gy my hebben gestandtlik beviist; Goet iw loen saall syn, vnd ick gerne viill vnd szaall yt myt gude vordenen all tiidt, effte Goet wiill ick leuen mach vnd dat vnsze Herren Goet dem ffreedhe hyr jnt lant nog enes genadheligh vnde myt vns arme lydhen barmherteligh tooskicken woelde. Ffort veteth, leue Hermen Bremer, dat ick vnde iw skyldeneree meister Johan Stwt, meister Jacob Venne vnde de anderen door thaa bereyde synt myt alder dinck iw skult woell betolen, venth yt freedhe mocthe bliffuen. Wy hebben nw groetter noet vnd mislik vat vth taa sendhen, venthe vy nycthe vethen vor yt hen mach komen ass nw steith, ass gy woell sylffuest veten. Woo all dinck sigh forlopen wiill, yck hoppe dat yk iw besthe wiill doen. Leue Hermen, gudhe vrunnt, hebbet myth vnsz pacientiam beth dat nog naa Godhes wiillen de skepe van hyr mocthen taa Lybech lopen, szaa vert all dinck guth. Leue Hermen, van handlingh hyr ynt lant wnde woo hyr too geith vnde van tidhendhe veth yck iw nicth vp dysse tiidt taascriffuen, man yck sy nu vondanctigh taa Abo vnd byn alles dyngx woell forliketh vp myner part myt dem verdug cappittell taa Abo. Seggeth myn leue modher, iw aller leueste husfrowe, vyl m.(m. m.) guder nacth vnde alle gudhe vrunnde myt lyksamlig woellfoert alltiidt. Hyr medhe iw Goede alszmectig vnde dee hilge dree koningh Jasper, Melker, Baltsaer eviig befaelen. Hastig scriffuen taa Abo, vigilia assumpcionis Marie anno 1519. Hans Petrj, jw vrunnth. Adress: Dem ersamen vndh vorsichtiffen manne Herrmen Bremer taa Lubech, vondactigh vp dem Köningx stroet by sunte Jacob, vruntlich gescreuen.
Date: 1519
Issuing place: Kustö
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Piispat, Kirjeet

Aruidus, Dei gracia episcopus Aboensis. Vnsszen vruntlijken groth stedess touoren vnde wess wij gudess vormogen. Ersame lewe Hermen, gudhe wrunth, alsse gij hebbe vnsze thoskrewen wan dath skwlth, dath wij ijw skijldijk sij, sza hebbe wij vnsze werth Wijchtur tho Rewel thoskrewen, dath he skal vp vnszer weghen ijw bijthalen iij(c) mark lijptzk wor de skruwen wor dath gelth gij hebben vnsze sijsthersön gelenth Jacob vnde vor den sijlweren – – – – kijnne jw nijkth vp dijsser tijth ethlijken woren sendhen – – – – wnde späk wor dath könijngx wolk – – – – ymme se lyggenss. Sza hebbe ich mijth vnseme werth Wijchtur tho Rewel besturth, dath he skal ijw vp vnszer wegen jneme redhen gelth bijttalan effthe woren; vnde dath regenskap, de tijsken vnsz ijss, vile wij mijth hulpe Godess ijw wol bijttalen vnde ijw vngemak worskijlden, dem wij ijw bewale tho ewijgh tijth. Geskrewen vp vnszer sloth Kwstis ijnth yaar xix, dess dunderdagess vor Bartholomej, vnder vnse signete. Adress: Deme ersamen vnde vorsijchtijghen manne Hermen Bremer tho Lijpk, vnssen gudhen vrunth, kome dusse breeff.
Date: 1519
Issuing place: Kalmarsund
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Kirjeet

Myn ödmigh ok plectighe thraa thienisthe nw ok altydh tilforne sendh med vaar Herre. Vidhe maa edher nadhe (etc.) – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Käresthe herre, som edhers nadhe skreff megh til iij breff, thet iek skwllæ føllæ Kaarll Knwtsson til Fijnlandh, thaa vaar iek altydh redhe til ath følghe hanom met thee godhe kaarlle iek haffdhe; thaa tycthe megh ath ther var ickæ manghe ther villigh vaar til ath løbe til Fijndlandh aff thee, som beffallinghen hadhe. Kæristhe, nadigiste herre, viil edhers nade skriffwe then grotthe førsthe til i Rijeslandh, ath han vil lone edher nadhe eeth taal faalch ind i Fijnlandh, thaa vill iek føre hanom edhers nadis breff ind til Ryeslandh ok taghe meedh megh saa møgith faolch iek kandh aff steedh komme ok faare saa indh i Fijnlandh ok bliffwe ther hooss them leffwendis ok dødh saa lengghe vy kwnne faa landith til edhers nadis handh. Tijcker edhers nadhe, ath thee rijesser villæ ickæ hielpe edhers nadhe met saa møgith folch, thaa kandh edhers nadhe sendhe en edhers nadis skriffwere til hoffmestheren aff Prysseen ok til mestheren aff Lifflandh met gwldh ok peneghe, saa fly thee edhers nadhe j(m) reijssener til heesth ok saa fly thee edhers nadhe veel saa møgith andith folch, som edherss nadhe gøørss behoff til Fijndlandh. Vildhe edhers nadhe saa haffwith, thaa kandh edhers nadhe sendhe noghre skiiff ok iacther til Reffwel met myne skiiff, thaa vil iek føllæ them ther offwer; thet er men xij weghe søøs owffwer ffraa Reffwel ok indh i Fijnlandh, ok flijer mestheren aff Liffland edher nadhe wel saa manghe skwdher, thet vy ville setthe them offwer paa entydh alsammen. Keristhe, nadigiste herre, vil edhers nadhe saa haffwith, thaa motthe edhers nadhe nw sendhe en skriffwere met noghre penneghe ok eth skiiff fwlth aff syldh eller thw til Reijwell ok same skriffwere kwnne køffwe edher miell, malth ok andhre fetalligh, som edhers nadhe kwnne tencke, ath same folch giordis behoff i Fijnlandh; ok er ther en gardh i Reffwel ok en paa landith, som hører til Romkloster paa Gwllandh; them kandh edhers nadhe [tage] til edhers ok ladhe ther indfføre miell, malth oh hwess andhen deell edhers nadhe gøørss behoff, ok kandh edhers nadis skriffwere ladhe brijgghe ok baghe i same gardhe. Kæristhe, nadighe herre, vil edhers nadhe haffwe tesse anslagh forhender, thaa skwlle thet wære saa, thet vij vare redhe ath fare i Fijnlandh om poskæ. Villdhe edhers nadhe verdis til ok skriffwe megh til, hwar effther ick skaal retthe megh, hwarth edhers nadhe vil haffwe megh, enthen then enæ vegh eller then andhen veij, thaa vil ick vare redhebon til bodhe nath ok dagh enthen deer eller anderstedz, hwar edhers nadhe vil haffwe megh etc – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Her met edherss nadis hoffmectighet then allssommectisthe Gud befallendis. Datum Kalmerswndh dominica die post festum Matheij anno Dominj mdxix. Söffrin Norbij edher nadis thraa tiænere.
Date: 1519
Issuing place: Kustö
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Venligh ok kärligh [helsen]. Kennes jak Gregerss, ffogdhe pa Kwsto, ath thenne breffwisare Hans Eysth haffwer myn herres nadhz orloff ok venskap. Nw acther han sick til Räffla eller til Rijghie, hwarth han försth koma kan. Hwar for bidher jak idher alle dannemen ok danneswenne, fogdher ok länsmenne honom jnthe hindra eller hindra latha, vthan hielpe honom met forenskap ok met andra miscunsampdh gerningh, thaghendis löön aff alszmectighen Gud j hymerikis ryke. Ex castro Kwsta, anno Dominj 1519, jpso die beatj Michaelis archangelj. Gregorius Stwth, prefectus castri Kwstensis.
Date: 1519
Language: latina

Anno domini m v(c) xix die concepcionis virginis marie obiit discretus armiger ericus petri de terfweioki cuius anima requiescat in pace amen.
Date: 1519
Issuing place: Borgå
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Ærlighe herrer och godhe men borgmestere och radh i Reffle. Teckis eder herredøme wethe, at meg ær wnderwisth at en godmantz gotz, hetendes Jøns Jwthe, aff Borgo stadh hær aff Nylandh bleff pantedh och quarseth i eeder stadh Reffle for ingen skyld eller brwtz, for dy thet hende sig swa at nw i sommar kome nagre eesther och en forlwpen rytz, hetendes Clemet, fra Reffle och hiit tiill Nylandh och ffore hær i lænit och giordhe landzkøp wten mit looff och mynne. Seden jak fijk thet vethe, hadhe jak mit bwdh epter them och togh fron them thet the hadhe køpt hær j lænit, for dy thet ær sedh i kringom hele cristhenhethen, at hwar en komber i eth ffrømende landh och wil gøre landzkøp, tha skal han haffwe fougde[n]s loff och mynne ther tiill, eller han kennes wedh swa mykit han haffuer medhffare, huilket jak och swa giorde och togh fron them i[½] tunne smøør oc ij asker smøør, huilkit jak beder meg swa Gud tiill helpe och wil gøre for:ne Jøns vrsegth ther vdinnan at han aldrig hadhe ther skyld vdi eller togh fron them swa got som tiill en pening eller peningx werdh. Teslikes wele och thenne ærlighe godhe men, som ær Oleff Ericxsson, lagman offuer alt Viborgx læn, Eric Peedersson i Perno och Oleff Lille ther same stadh swærie och bidie sig swa Gudh tiill helpe, at han aldrig togh fran them swa got som tiill en pening eller peningx werdh. Wil nogon ther om tale, antinge the eller Lytke van Mynden, the tale meg tiil, jak wil staa them til rathe infore myn herre her Sten Stwre och rigxens radh och infore Tønne Erikxsson. Ty bider jak eeder ærlighe herrer och godhmen, atj lathe ffaa for:ne Jøns Jwthe sith gotz igen, epter thet han haffuer ther jngen skyld vdi. Ffaar han icke sit gotz igen, ther bliffuer ytermere hær epter om taledh. Teckes eeder herredøme och teslikes vethe, pa same tidh jak tog ffath pa the esther, tha fantz medh them blodwge skiorther och nogre dager ther [epter] fantz en ny eke booth nedersænkt och folkit war forgiort. Om the eesther haffwe thet giort, thet jak icke weeth. Tyl ytermere visse at swa i saningen ær som forscriffuit staar, tha biider jak erlig och velbyrdighe men Oleff Erikxsson, lagman offuer alt Viburgx læn, Eric Persson i Perno och Oleff Lille om theriss jnsigle at trycke met mit signet for thette breff, som giffuit och scriffuit ær i Borgo mdxix etc. Hakon Magnusson fogde i Borgo læn.
Date: 1520
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Asiakirjat

For allom them thetta breff hender fore koma kennes jach Margaretha Mattzdotter medh thetta mith närwarandes opne breff, ath jach medh godhen wilie och berodeth modhe vnth haffwer och giffuit och med thetta breff vnner oc giffuer i Gudz och sancte Birgittes heder vnder Nadendals closter for myne foreldres oc myna siel til Birgitte Oloffsdotthers prowente oc ingang samestadz alt mith godz Ööwd, j Halcko soken liggiandis, medh allom tillagom i wotho ek torro, nær by oc fierre, engo vndantagno, som thy godzeno aff alder tilligat haffuer eller her effther spöries kan. Thy affhender jach thet fornemde godzit mech oc mynom erffwingom oc tilegnar thet medh allam (!) ræth Nadendals closter til ewinnelige ægha. Til ytermere visse ock bætre forwarningh beder jach verdighen ffader i Gud her Aruid, medh Gudz nad biscop j Abo, strenge riddere her Ake Öriensson, erlig oc welbyrdig man Knwt Erichson, lagman j Sategwnne lagsagw, henge theris jncigle nedhen for thetta breff, medhen jach ey sielffuer incigle haffuer; som giffuit oc scriffwit ær j Abo anno Dominj millesimo quingentesimo vicesimo, sancti Mathie apostoli dagh.
Date: 1520
Issuing place: Magliano Romano
Country: Italia
Language: latina
Document type: Paavi ja kuuria, Asiakirjat

Beatissime Pater. Cum archidiaconatus ecclesie Aboensis certo modo, quem pro expresso habere placeat, vacet ad presens et a tanto tempore vacaverit, quod ipsius collatio juxta Lateranensis statuta concilii est ad sedem apostolicam legitime devoluta, licet illum quidam Iacobus Iohannis, prepositus dicte ecclesie Aboensis, qui se gerit pro clerico, per certum tempus detinuerit prout detinet indebite et injuste occupatum, supplicat humiliter Sanctitati Vestre devotus orator Iohannes Magni, canonicus dicte ecclesie Aboensis, in theologia bacchalarius et in artibas magister, in Romana curia presens, quatenus verum et ultimum dicti archidiaconalus vacationis modum, etiam si ex illo quevis generalis reservatio resultet, pro expresso habentes sibique specialem gratiam facientes de dicto archidiaconatu, qui inibi dignitas non tamen major post pontificalem existit et cujus fructus etc. quatuor marcharum argenti secundum communem existimationem valorem annuum non excedunt, sive adhuc per obitum illius ultimi possessoris extra Romanam curiam defuncti, cujus nomen et cognomem exprimi possit in litteris, sive alias quovis modo et ex cujuscumque persona, seu per liberam resignationem ultimi possessoris aut Iacobi predicti aut cujusvis alterius de illo in Romana curia et extra eam etiam coram notario publico et testibus sponte factam aut constitutionem De multa aut per assecutionem dicte prepositure vacet, etiam si dovolutus affectus specialiter vel ex quavis causa in litteris de mente experimenda generaliter reservatus, affectus, curatus, etiam cura jurisdictionali litigiosus, cujus litis etc. existit, eidem oratori providere seu provideri mandare dignemini de gratia speciali, premissis ac constitutionibus et ordinationibus apostolicis et regula Sanctitatis Vestre de annali possessore non obstantibus quibuscumque cum clausulis opportunis et consuetis. Concessum ut petitur in presentia domini nostri pape. Iohannis Casertanus. Et cum absolutione a censuris ad effectum presentium; et quod obstantie oratoris nec non gradus nobilitatis dicti possessoris et tempus sue detentionis ac causa specifica et determinata quare jus sibi non competit, necnon verus et ultimus dicte vacationis modus, etiam si ex illo quevis generalis reservatio etiam in corpore juris clausa preter quam per obitum apud sedem resultet, habeantur pro expressis, etiam in toto vel in parte exprimi possit; et cum clausula generalem reservationem ex assecutione ex quavis causa importante; et cum derogatione regule de annali possessore; et quod omnium et singulorum premissorum et circa ex necessariorum etiam fructuum etc. augendo vel minuendo etiam qualitatis major et verior specificatio fieri possit in litteris. Concessum. Iohannes Casertanus. Datum Malliani Portuensis diœcesis nono kalendas maii anno octavo.
Date: 1520
Issuing place: Tallinn
Country: Viro
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Kirjeet

Vnseren fruntlichenn groth vund alle gudt thouorenn. Erssame vorsichtighe herenn, gude frunde. Vor vnns js erschenenn deh boschedene Simon Vorman, kopgeselle duthscher hensze, entdeckende woh dath jwer ersamheit em ethliche syne gudere bynnen erer stadt Abow angeholdenn vnnd bokummeren hebben laten orzake haluen he in vortyden mith eynen genometh Hans Jleth geselschopp gehat, deh villichte iegen jwe ersamheit efte ere vorwante wes vorbraken sall hebben, vormenende bomelthe Hans Jleth an genanten Simon Vormans guderenn durch jwe ersamheit arrestereth nach parth vnnd deel mede hebbe deh wiele auers bemelthe Simon van dem suluestenn Hans Jleth erer geselschap och sust alles handeles haluen vor hen genczlickenn geschedenn jn wisse vnnd mathe. Woh jwe ersamheit vth erer samptlicken vordracht der copie auscultereth wie hyr jnne vorslaten schickenn klarlich heft tho besichtenn, so kamenn zodane gudere Simon Vorman alleyne tho, dar bomelthe Hans Jleth heller efte penningk nicht ane heft; wor vmbe is vunsze frunthlicke bede jwe ersamheit densuluesten Simon zadane sine propperen gudere wiil volgen laten vnnd ene der haluen nicht anders dan mith dem besten vordenckenn, welckenn vordracht breeff he vor vnns botugeth vnd wargemaketh heft, woh jwe ersamheit vth vnnsze vorsegeldenn tuchnisse klarlich heft tho bosichten, nicht twiuelende jwe ersamheit em dyszer vnnszer fruntlickenn vorschrift fruchtesrechtich werth laten geneten, dath vorschulden wir jegen jwe ersamheit jn gelikenn edder groterenn alle tydt gerne wedder vmbe, deh wie hir mith Gade allweldich langhe gesunth bouelen. Geschreuen tho Reuell mandages nah trinitatis anno etc. xx.
Date: 1520
Issuing place: Vinkkilä
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Anno Domini mdxx in profesto Johannis aute portam latinam hölt iach Henric Stensson wår ting met almoghan i Vinkele i nerwaro erligh ok welbyrdogh suen Erich Fleming, landzffougt. Nempden: Michel Wartart, Clemit Laytist, Henric Wighas, Matz Annwst, Matz Kätto, Matz Reynila, Oloff Whwlw, Matz Wahelais, Biörn Ladingo, Pauel Wighas, Oloff Hillisten, Clemit Rautalax. Dömdis then forlikning stadugh och fast som Putilaboar giorde på satte tinge met mester Hans på sancta Maria Magdalena godz wegna i Ylekylä, i så motto ath Putilaboar skola haffwa itt leedh friit genom rågården til thet punda land åker iord som the haffwa ther, så atte iche gå offuer diiken, hwarken met ligha, årder eller yxa. Så skola the och haffwa theris frij farwägh wpå annar sidhon om träsken, och haffua frit mwlabeet, vndantaghen skogh och rydmark, ther skola [the] intid befatta sich medh, jnnan tessa effterscriffna raar, som är Nålaierffuikangare, Poyrahhändta, Qwiffwanemj och tädhan till Karnaierffuj diwpast, och saa till Kiffwitöckj, ther som rågården löper thil frå Nåla ierffwi.
Date: 1520
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Wii Christiern, met Gudts naade Danmarcks, Norgis, Wendis och Gottis konning, vduald koning till Sueriche, hertugh i Slessuig, Holsten, Stormaren och Ditmarskenn, greffue i Oldenborgh och Delmenhorst, helsse ether alle oss elskelige werduge fader i Gud, her biskop Arwiid i Aabo, her Aake Jörgensson, Thönne Ericksson, Clawes Henricksson, Knudt Erickssonn, Henrick Steensson, wepnere, Suerigis riikis raad och mend i Findland, kierlige met Gud och war kongeliga gönst och nade. Kiere wenner, wii haffue ether tilkienna giffuit met word breff och sendebod i nest forledenn thiidt, at wij aff Gudts forsyn waare komenn ind hender Stockholm om war och mene riigsens merckelige ærende eder her komma, som breffuenn thaa lydde, förhopandes, och ey saa skeedt er, thet oss och wart elskelighe raad, bade Danmarks och Suerigis, wiid handhen er, storliga förundra. Och hade ganske nyttogt och raadeligit werit, at i, werdig fader och gode menn, alle nw tiillstædis wæret hade mett the andre werdigeste werdige fæder riiddere och swenne och mene almoge med fwlle magt aff flere landsager i Suerikis riike tiill thette mötthe opsænde ware, at i met oss och the met ether kwnnæ hielpa, styra och god raad at giffua, hwerledis thetta skadeliga forderffliga örlig, mord, slag och brand och Gudts förtörnelse margfolleliga i forliden thiid sket er, stillis och betagis kwnnæ, tiill huilckit wij och gode menn alle eendregteligenn aff Gudts forsynn och alle hellige Suerigis patroner saa offwer eens komenn ære tiill alt thet och huad ewig friidt och mene mans rolighedt tiill land och watenn öffuer tesse try rikenne in draga kann, swa at saadanna obotelig skada i ware dage i örlix eller kriigisuise ey ythermere rikenn emellom her epther nogenn sinnæ henda skall. Wij haffua loffuat the werdugste werdugo fader, erlige herrer och gode mend riigsens raad och mene Suerikis riigis almoge haffwa och holde wiid Suerigis riikis lag och gamble god seduænie vthan alt argt och ny funder, och the oss igen med opregthe hender och finger oss sworit och tilsagt hulschap och mandzscap, vtann alt forteckt, lydagtige och fölgachtige æ hwar och nær wij thennom tilsigiandes worda. Och epther thy i, werdige fader och gode menn, alle ære san ledamot och nest the störste aff Suerikis riikes raad och krona, therföre nötsamligæ raadeligit, at i oc som flere gode herrer i rikit, andeliga och werdzliga, ether och hiidt tiill oss och mene raadit meth thet aller första vthann all forsumilssa och ofortöffwrat benala wiliæ, saa frampt i wilie wetha eders eijt, the helge kirckes och mene mandz i Finland för fedda och ofedda goda gang oc longliga bestand, swa at j alla innenn otthende dag nest epther sanctorum Petri oc Pauli apostolorum dag förstkomendis jw her ære hoes oss oc mene raadit, som forschreffuit staar. Her met ether alle Gudt befalendis. Schreffuit paa Södermalm söndagen nest effther Gudts lekomens dag aar etc. mdxx., vnder wort signete.
Date: 1520
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Mynenn fruntlikenn grotd vnnd alle gudt tho vorenn. Ersamenn borgermester vnnd raetmanne der stat Reuele, myne besundere gude frunde vnnd nabere, als jwe ersamheit my geschreuen hebben jnn genenn tijdenn vmme welke sake vann jwenn borgerenn haluenn, als by namenn Heluich Vicke vnnd Lutke vann Myndenn, wo dat myn vaghet Hakenn Mangssonn solde vann erem denerenn ere gudere vnnd schep berouet hebbenn, so hebbe ik dicke vnnd vakenn enn to entbeidenn lathenn, dat se soldenn her komenn eder ere vulmechtigenn her sendenn, so möchte menn hörenn wo de sakenn sint to gegaenn. So hebbenn se gesecht, wann se her komenn, so werden se geslagenn vnnd myne vogede varenn oüele mit enn, dat se nicht hijr dörenn komenn dar se nicht waer ann seghenn. So do ik jwe ersamheit to wethende, dat se möghenn ere vulmechtighenn her sendenn, so wil ik mynen voghet vor my lathenn komenn; de schal enn tho rechte staenn. Isset sake, dat se recht hebbenn, enn schal recht wedder varenn, jwe ersamheit enn doruenn myne gudere nicht besettenn vann denn sakenn haluenn; sy ik weme wat schuldich to Reuele, ik wilt eme mit der Godes hulpe wal betalenn. Hyr mede jwe ersamheit deme almechtigenn beualenn langhe ghesunt. Geschreuen op Wijborch des mandages vor sunte Margretenn jnnt jaer m v(c) vnnd jn deme xx jare etc. Tonne Ericksson hovetmann op Wijborch vnd sunte Olafs borch. Adress: Denn ersamenn vnd wol wysenn herenn borgermester vnnd raetmanne der stat Reuel fruntlikenn geschreuenn dessen breff.
Date: 1520
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Keskushallinto, Kirjeet

Vnssen vrijntliken groth mith alles gudes to voren gescreuen. Ersamen woluisen werdigen heren trwe gynnerss vnde gude nobers, wij don iw witligh, dat vor wnss iss gekamen wnsser gnedigiste here hogboren vorstes koning Cristiern, Danemarkz, Norwegz koning etc. wtgeborenn vnde erwelter to Suedenn etc., hertug in Slesuik, Holsten, Stormer vnde Dijtmersken, grewe to Oldenborg vnde Delmenhorst, trwe wndersate Hans wan Eijcken vor ganss rikes radt, hir mit deme adele hir vorsamelt to Aboo, vnde heuet sijck hog beklaget vor vnss, dar wy seten to Aboo vp dem rathuss, vnde heuet vor vnss gesecht woe dat Euert Bur heuet em groten schaden gedan vnde heuet em vor schreuen to Lubek an sijnen maschap Hans Roch woe dat Hans van Eijcken scholde schuldig sijn dre hundert rijnsche gulden; dar om bauen heuet Hans Rock sijn schijp bekumert vnde heuet em dar jn rechts drangh geholden all den ssomer, vnde dar en bauen heuet de arme man sijn schijp vnde gelt ver laren, den schaden denckt he an sijn arue to suken vnde dusse vor genante Hans van Eijcken nij hely neck (!) eder penick schuldig was, vnde dar enn bauen schepte Euert Bur ijn sijn schijp vijrtiu stro wassen, dar heuet he ock gen ffragh vor gek[r]igen etc. Jtem ersammen heren, noch heuet sijck Hans vor vnss beklagat woe dat dar jw mede borger Bartult Bomhower ijs eme schuldig vij hundert mark rigisch vor ssijn huss vnde so menijch ijar rente. Ersamen heren, dijt schrijf wij iw to van wnssen genedijgen heren wegen, dat gij ijt so flijen, dat de arme mann mach bij ijt sijn komen, vp dat dar gen arger van enn kome. Hijr in Gode den Heren beuell to ewijch tijth. Gescreuen to Aboo vp sancte Dionisiis dach anno etc. 1520. Hemmyng Gadd, electus to Lincoping. Her Ake Örianson, to Tauesthus. Knut Erijcsson. Henric Stensson, rikes rades in Sueden. Borgermestere vnde raedt to Aboo, jw gude vrijnden. Adress: Demen (!) ersamen woluisen werdigen leuen heren borgermestere vnde radtlijdhe tho Reffwel, vnssen sijnderlige guden vrijnden.
Date: 1520
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Piispat, Asiakirjat

Wij Hemming Gadd, electus till Linköping, wor käriste nadige herres konwng Cristierns, Danmarcx, Norges, Wendes oc Gottes konwngh, wdwald koning till Swerige, hertog i Slezswik, Holsten, Stormaren oc Dijtmersken, grewe i Oldenborg oc Delmenhorst, öwer menige Finland fwlmectige sendebwd, göre wittherligit met thetta wort närwarande opne breff, at then tid wij lag ting hwlloo oc för rättha satho pa radstugwn i Viborg i erlig god manz närware Tönne Ericszon oc wor käriste nadige herres koning Cristierns hoffzind erlig welbördig swen Rolff Mattisoons, Oloff Erikson lagmans, Lasse Andersrons och flere gode män aff frelsith över mene Viborgs län, komo fför oss borgamestare oc raad sama stadz oc framboro nogor gamwll permans breff, rääth illa förwarat, met hengiande inszegle, lydandes pa Viborgs stads beskermelse, privilegia, frihether oc herligheter pa stadzens frihether till land oc vaten, thöm vnth, giffne oc förläntä wore i förlidin tiid aff nogra cristna herrar oc framfarna konwngha, ödmiwkeliga eskandes oc begärandes, at wij sadana breff wille till wittnisbördh exemplera oc wid magt holla latha, o hindrade, o qwalde, o förrättadä aff allom hwariom oc eenom andeligom oc werdsligom innan stadz oc wtan till land oc watn för all oreth, öwerwall pa alles theres egor oc ägadela, godz oc gardha, hwstrwr, hion oc barn, som för:ne konunglige breff inneholla, thet wi oc till lothom, wntom oc stadfestom i alle sine articlee oc pwncter, till thess wij aff war keriste nadige herre hans nadis maiestat för:ne konunga breff seeth oc öwer läsit hadhe, och förwerffat hans nadis maiestats breff och inszegle pa alth thetta för:na met thett aldra första wij komme i tall met hans nade, förbiwdandis alla andelige oc werdzlige, ä hwat staat, conditie eller gradth tee äre eller herepther wara kwnne, för:na borgamestare, radh oc tess menighet hwariens hindra, plassa, qwälia, mödha eller i nogon mottha offörrättha paa för:na theres priuilegia oc frihether, the här till dags hafft hawa, wndher käriste nadige herres ogönsth, konungligha hempdh, plicth oc wrede. Giwit oc scriffwit i Viborgh sancte Mårthens affton anno Domini M°d°xx°.
Date: 1520
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Historiateokset/tapahtumakoosteet/narratiivit

Vor gunst tilforn. Vider Peder Huid oc i andre gode karle, som der slotzloven annammit haffver paa fru Kristinis vegne, effter vort oc rigens raads skrifvelse at holde til hendis haand oc, om hende forsteckit vorder, til vor haand. Nu er hun død for verden, thi hun er dømt med de andre for aabenbare kætterj, oc er straff offver dennem gaatt mesten parten effter Sverigis low. Derfore biude vi eder strengeligen ved den samme straff, som de kættere ere offvergangen, at i offverantvorder denne breffviser, Jens Matzsøn, forneffnde slot av slotzlov at holde til vor haand. Huor ey sa sheer, da bliffver i regnet for parthiske med de andre, och binder eder selff til den straff, som dennem er offvergangen, befalendis eder Gud. Skreffvit paa vort slot Stockholm S. Mortens dag aar 1520, under vort signet.
Date: 1520
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Mynen ffruntlychen grot nw vnd to allen tyden. Wetet leue Lytych van Mynnen, dat yck van wegen mynen genedygesten heren Wyborch vnde Nygeslot entfangen hebbe nw oppe sunte Martinj negest forleden vnd ych gebrech hebbe nw wppe dusser tiit von hoppen vnd solt. Wor wmme ys myn ffruntlyche bede to iw, dat gy vol doen wolden vnd my myt dat aller ersten x edder xij skeppunt hoppen oeber skijcken wolden her to Wyborch edder in den skeren myt jw egen wysse bot wor dat se ersten her in der scheren to lande komen kunden, vnd dat gy my to schrijuen wolden dat negesthe kop wo gy my dat forloten wyllen van mynen ge[ne]dygesten heren wegen, vnd schryffwet dor by wat gy vor wore wedder hebben wyllen, saa scholen de wore her vor jw to rede lyggen. Ys yt och, dat gy nw nene hoppen offwer schycken kynnen van winter vnd frostes halffwen, so doet wol vnd schycket my myt tenn ersten open woter; ych wil altiit an jw ferschycken wor ych kan vnd mach etc. Ys och myn ffruntlyche bede to iw, dat gy wol wolden doen, offt gy welyche tidinge gehort vnd vorforen hebben van deme hoffmeyster vnd van den steden von west vort vnd van Stocxholm, dat gy my von aller leye tydinge to schryffuen wolden; dat forschyl ych altiit gerne. Jw Gode befalen. Geschreuen op Wyborch des sundages na sunte Martinj int jor xx. Roloff Matisson. Jtem dot wol, leue Lydych, vnd sendet my och xij last ber tunnen vnd v last treen fate. Nw eddher op dat för jor schol dat altomal wol bittolt blyffwen. Adress: Deme ersamen manne Lydych van Mynnen, borger to Reuel, kome dusse breff fruntlych geschreuen.
Date: 1520
Issuing place: Sjundeå
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

For alle the danne menn, som thetta breff hender förekoma, bekennes iach Mons Crable (!), heredz höffding i österhäredtt i Rasborgs länn, med thetta mitt närwarande öpne breff then tidh iach ting hultt med almogenn aff Siwndo sochnn, i ärlig och welbördig mandz närwaru Seffrin Polsson pa Thill Gizelss wegna och pa wor nodege herres wegne konung Kristierns anno Domini mdxx, po odensdagenn nest för sancte Kaderini dag, tho kom for rätte och satte ting Henrick Raualsson aff Siwndebij och kungiorde att han hade köpptt enn engh, som hetter Trättz äng åff alle them, som boo i Böle för j(c) [mark], och bekennes the att hwar ther haffwer burett wp peninger effter sijnn andeell; hwilkett ärende iach skott till the xii i nempdene sotto, som är försth Iohan i Gamble bij, Anders Hardh, Nils Koghiar, Anders i Askos, Per Andersson i Annebij, Anders i Rodzbole, Per i Störsbij, Olaff i Genäs, Nils [i] Munxbij, Påll i Gåskulla, Olaff i Störsbij, Olaff Askos, the ther om wittnade, ransakade och effter swore, att for:de köp war laglig och lag stondig wij ... ååm, och ingen aff bijrdenn wille thett åtterlössa; effter theres ransakan, edir och ingen mot mich och nempden wedie wndt (= wilde), to dömde iach thett förnempda enge köp stadigtt och fast, som so lenge haffwer warit wpbudett och så lenge haffur warett ohindrett och oklandratt, och förbiwder iach hwar man på hindre eller klandra, hoo thett helsth kunne wara, wid sin iij [mark] för häredz dom. Till ijttermära wisso och högre förwarning adht så i sanning är, thå bedher iach ärlig och welbijrdig man Seffrin Polsson, häredz höffdinng i wester häredtt i Rasborgz län, hengiandis sitt insegell nidan for thetta breff medh mitt, som geffewett (!) och screffuett är aar och dagh som tilforende skriffuett står.
Date: 1520
Language: ruotsi
Document type: Historiateokset/tapahtumakoosteet/narratiivit

Och vdi samme [Stockholms] dactingan brukade han (= k. Kristiern) mycket biscop Heming Gadd, som han hade medh sig ifrå Danmark, then ther så wijt förhandlede medh fru Cristine, att hon vpgaff slottet och staden vdi kongens hender. Och förskicke[de] (k. Khristiern) sedan samme her Heming Gadd til Findland til att öffuerantuarde kongens befalningsmen alle the slot ther wore, nembligen Roloff Matzson Wiborg, Jöns Matzson Taffuestehus och Tile Gisle Rasborg. Någet ther effter sende k. C[ristiern] Roloff Matzson breff och bud, thet han skulle late rette biskop Heming Gadd. Ther öffuer Roloff Matzson bleff illa tilfreds, effter her Heming Gadd war honom med sin skicklighet och förstond myckit til hielp til kongens beste; lot så Roloff honom see samme breff, och låg vdi breffvet en zedel opå alle them, som kongen vdi Stockholm hade rette låtit. Gaff så b. H[eming] G[add] ther opå sådane swar: Thet haffuer iach tilförende hördt wara spått, att så shee skulle, men icke hade iagh trot at thet vdi thenne kongens tiid skee skulle. Men thet seger iach, att han skal bliffue så fördriffuin och skild ifrå land och rijke och komme i stoor fattigdom och älendigheet, så att han sig aldrig igen vpretta skall.