Kansallisarkisto/Diplomatarium-Fennicum huggingface dataset:
Date: 1509
Issuing place: Tallinn
Country: Viro
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Jhesus. Mynen denst myt vormoge alles guden. Wetet leue mester Pawell, jck en weth juw sunderges nycht tho screuen besunder jck en hadde van juw nycht vormoden west dat gy my solden sodanen gast jnt hus gesant hebben, de my sodan dynck bewyst hefft, dat he my den jungen afflocket vnde forfort heft, dat my sere vordrut vnde sall an em nycht vngewigkenn blyuen. Hadde gy des begerende west, jck hadde ene juw woll gesant. So hape jck, dat jt myt juwem wetende nycht geschen js, efte juw knecht seggen wolde dat syn schult nycht en were; hadde he fram west, so solde he my dyt tho weten hebben laten werden; solde jt my dusent marc kosten, jd soll nicht vngewraken blyuen an eme. Hyrumme so bidde jck vnde begere, dat gy my willen den jungen senden myt bewyser dysses breffes vmme sake willen alse gy woll marken konen; vnde hape jck, dat gy juw hyr jnne bewisen willen alse myn gude loue tho juw js; dar vmme will he dar wesenn, dat he dar synen egen willen mach hebben. Leue mester Pawell, dot hyr jnne mynen willen; jck will juwen willen gerne don wor jck kan vnde mach. Hyr mede syt Gade beualen vnde sunte Hinrick lange gesunt to synen gotliken denste. Gescreuen jn Rewell vpp sunte Andreas auent jnt jar xv(c) ix. Hans Surpe. Adress: Dem erwerdighenn herenn mester Pawell, artzedekenn tho Abouw, sall desse breff fruntliken gescreuen.
Date: 1509
Issuing place: Linköping
Country: Ruotsi
Language: latina
Document type: Kirkolliset, yleiset, Kirjeet

Post mej sinceram recommendacionem affectum in omnibus fraternaliter obsequendi. Venerabilis domine archidiacone, frater et amice carissime, quamuis ad literas meas, ad reuerenciam vestram iteratas, non receperim aliquas responsales post eas, quas recepi cum nepote meo Petro, pro cuius manuduccione ac dileccione ac aliis humanitatibus eidem impensis multis me vestre reuerencie fateor debitorem; nichillominus michi persuadeo, uel literas meas ad reuerenciam vestram minime peruenisse, vel eandem ob maliciam temporis ac curas et sollicitudinem reformande et restaurande ecclesie ac ciuitatis seu supellectilis domestici ad seruicium misse tantum ocij non nactam, quod literis vacare possit. Quantum autem non solum michi sed et totj patrie nostre infortunium ac derobacio alme ecclesie Aboensis vestrj ac aliorum amicorum sit molesta, reuerencia vestra forte non credit. Vtinam viuere liceret Deo et sancto Henrico vlciscentibus tam temerarium et sacrilegum scelus. Quid meruere ecclesia et eius persone in regis eieccione uel introduccione, cuj non interfuerunt auctorizantes etc. Dignetur reuerencia vestra demandare michi de suo statu et beneualencia, cuj me semper deditissimum reperiet ad mandata. Sitque fraternitati vestre, vt alias supplicauj, cura prebende mee et solite procurationis onus, ne ecclesia uel prebenda in suis indebite desolentur. Nec aliquam sollicitudinem habeat euerencia vestra de suo Olauo, quia et meus erit sicque faciam paulatim prout sibi vtile fore cognovero. Cum hiis bene et feliciter valeatis. Recommendo me domino meo gracioso, domino preposito ac toti venerabilj capitulo, quorum votis semper deditissimus existo. Citissime ex Lincopia 9 decembris 1509. Nouitates occurentes lator presencium Sveno Myra referet viua voce, earum in parte experientiam habens. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –
Date: 1509
Issuing place: Viborg
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Einer allen vnde jslyken, de dussen mynen open vorsegelden breff seen, horen effte lesen, so bekenne jk Erik Tursen, ritter vnde houetman vpp Wiborch, vnde besundergen vor de ersamen borgermester vnde ratmanne der stat Reval, dat jk vulmechtich vnde mundich gemaket hebbe dussen breffbowisser Petter Matszen mit rechte an to langende Reynolt Puluermaker van myner wegen na vtwysynge des erszamen rades ordels breff to Wiborch, de dat recht gesetten vnde gefunden hebben vmme de vnerlyke daet, de de vorbenomede Reynolt by der krone van Sweden vnde my gedan hefft. Worvmme is myne fruntlyke bede, gy willen dussen vorbenomeden Petter Matsen behulpplyk wesen van mynent wegen so vele also des recht is, so dat jk myn recht forder nicht soken darff; vor schulde jk alle tit jm sulken offte grotteren, wor my des geboren mach. Gescreuen vpp Wyborch vpp sunte Lutcien dach jnt jar ix.
Date: 1509
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Asiakirjat

Allen vnde enem jewelikenn, watterleie stades condicienn vnde werdicheidenn syn, gestlick offte wertlyck, dar desse vnsze breff vorkumpt getoget edder gelesenn wert, vnszen bosundern guden frunde don wy borgermestere vnde rath der stat Wiborch nach temelyker groth erbedinge wittlick vnde appenbar jn vnde mith dessem vnszem apene breue betugende, dat an vns erschenen ys jm sittenden stole des rades de erbar vnde gestrenge her Eryck Turszen, ritter vnde houetman vpp Wyborch, vnd hefft gegeuen thor kennen van wegen synes deners Reynolt Puluermaker, de eme vnborlyckenn vnde vntemlyckenn vntagen vnde vntfaren js, nicht so als he ton eren wol verantworden kan, dar en vnsze erbar vnde gestrenge here hefft vth gesanth tho krenkende des rikes viende vnde dar to eme boleuet hefft puluer, bussenn vnde ander were, de he verloppen hefft also eyn vntruwe knecht synes hern erder tit he synne hant streckynge hefft wedder genomen van vnsem gestrengen hern van sodane vntemlyke vnde vnborlyke saken willen vorgescreuen hefft. Vnsze erbar vnde gestrenge here bogeret hefft eyn affsproke des rechtes wes sodan vntruwe knecht an synen heren vor denet hefft, dar dan de ersame rath vnde dat Swedessche recht hefft tho geantwort aldus wat here des rikes tho Sweden syne denre vth sendet vor des rikes viende vnde vnder des rikes baner, de dar aff fluet offte aff tret mit frien willen vnde synen rechten hern nicht wedder tho hus kumpt vnde hefft bowiset den truwen deynst, den he gelauet hefft vnde gehantstrecket welkore syck an sodane sake bowisset hefft als dusse vorbenomede Reynolt Puluermaker, so hefft he an dat swedesche recht vorbort lyff vnde gut, wente dusse vorgescreuen sake is hir apenbar botuget deme ersamen rade van alle vnszes heren knechten bey swedeschen vnde dudeschen, dat dusse suluige Reynolt nicht erlyken van synen hern gescheden is. Hir vmme in vnsse demodige bede vnde boger, dat vnssem gestrengen hern vor dusse sake mochte geschen so vele alse des recht is, dat wy yn sodanen geliken alle tit vorschulden willen wor vns des geffallen macht. To ene tuchnisse der warheit so hebbe wy laten don drucken vnser stat secret ruggelinges vpp dussen breff, de gegeuen vnde gescreuen is vpp sunte Lucien dach der hilligen juncfruwen na Cristis gebort mv(c) dar na jn deme negende jare.
Date: 1509
Issuing place: Arnö
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Piispat, Kirjeet

Jacobus, miseratione diuina archiepiscopus Vpsalensis, etc. Sinceris nostris dilectione et salute premissis. Kere besynnerlige gode ven, …….nge j gaar her Eric Turesons breff, huilchit ther fongit war [af] eth wort bod, som i Stocholm war. Bedie wij eder kerlige, at sedhen j thet breff læsit haffwe, ati thet oss jgen sende oc scriffue oss til edert synne oc gode tykke huad wij ther til swara skole. Hwar wij kunne vara eder til gode oc kerlig, göre wij altiid gerne. Eder her met Gud befalendis. Ex Arnö in Sast……….. mdix, nostro sub sigillo.
Date: 1509
Language: saksa

Anno Domini 1509. Heft de koninck van Dennemarckenn vele schepe in der see gehath vnd heft doch nemannde enthsechtt, hatth mith den Schweden ock ein vordrach gemaketh (se n:o 5400), welkes de van Lubeck bebben tho weten gekregen vnd woll vorstaen, tho wath ende sodan vordrach reckenn wolden. Denne noch hebben se der tidt gedeneth vnd wedder den koninck nicht viendtflickes willen vornemen, sunder hebben erer kopenschop nicht willen vorsumen vnd hebben viij schepe thogerusteth mith volcke vnnd were vnd hebben se in Lifflandth gesennth. (Sex veckor därefter sammandrabbade dessa fartyg på återväg till Lübeck nära Warnow med den danska flottan.) Konynnck Hans heft sick nicht allene yegen de vann Lubeck also ein vienth erthogeth, sunder ock iegenn syne nien frunde de Schweden, wennthe desuluigen schepe, welck mitt den Lubschen to warcke gewesen weren, heft he in de Fynnesken scheren gesannth vnd hebben de stadt Abouw vthgeputhett vnd noch karken noch cluse beschoneth. De kroneken schryuere clagen bauen allenn schaden, dath se ock des bischops van Abouw sinen hilligen staf, wennte it was suluer, vnd sinen hilligen hoeth, wennthe he was schonen perlen gesticketh, nicht beschonet. Dusse Denen hebben ock im lannde vm Abouw grothen morth begann; se hebben auer dussenntt der armen nackeden lude vormorth. Idt is denn Dannsken auerst de tidinge ghekamen, dath de Lubischen vorhanndenn synn vnd denken se tho sockenn; do sin de armen blöden lude vorschrocken vnnd hebben sick nicht doren in de apenbar see weddergheuen, segelden dorch denn Calmers sunth vnnd quemen mitt grothem fruchten tho Copenhagenn.
Date: 1510
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Asiakirjat

Jach Swanthe Nielsson, riiddere, Swerigis rikis forstandhere gör allom veterligit, at iach aff sönnerlig gunst och godwilia haffwer vnt oc tillathet oc met thette myt opne breff vnner och tiilstäder, at vördelig mann och hederlig herre, mester Henrich Vennæ, domprost i Aboo, ma och skal nywta och behalle j myn tiid all kronennis arlige skat och vtskyller aff tesse epterscriffne gotz och iord, som är N. N., for velwiliog troskap, kost oc tering han for myna och Swerigis riches skuld giort haffwer oc än her epter trolige bewisa ma sa lenge han liiffwer ……………
Date: 1510
Issuing place: Lojo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Ffor alle the dannemen thetta breff fore kome kan kennes jak Clawes Henriksson, lagman i Söderfinne lagsagw, met thetta mit neruarendes opne breff, at then tiidh iak lagmandz tingh hult met almogen aff Loye soken i welbyrdix mans neruarv Sonj Person pa ärligh och velbyrdigx mans uegne Tönne Erikson och Seffuerin Paualsson, heredz höffdinge ther same stadz, och flere gode men nervarendis anno Domini mdx°, fredagen nest epter nyars dagh, tha kom for rette j sette tinge Anders i Hydis och kerde til Larens i Råwtial om eth stykke ängh, som han haffdhe veldat honom i from(!) liggiandes innan v roar: forste roon Pijttemeky, annan Hanga, Passalminoya och swo theden raret och til Lepenkando, Sammalalhoo, som herer al helffthen for:de Anders til, bodhe ängh och skogh, som ligger innan ffor:de roar, som thenne vj sworne vitnan for gangt, som är Per Hawttema, Mattis Rekkela, Olaf Lilles, Jöns Gvnnarsson, Jons Gam, Thomas Mattisson, swore och vitnade och at for:de Anders i Hydis haffde reth pasto och thenne effter scriffne xij i nempden sote tel stode, som är Jons Rekke, Mons Maykan, Larens Maska, Johan Koskis, Morthen Wekkelax, Jons Kodisierve, Johan Remas, Olaf Lillila, Larens Tetal, Per Hawtwma, Larens Meyke och Larens Amala, thy(!) therom ranzakade, vetnade och epter swore at for:de Anders i Hydis var reth vithn sin erende och var hans rethe byrdh och arff; thy epther theris ranzakan, vetnan och edhe dømde jak for:de ängh Anders i Hydis tel och for:de Larens i Rawtial sack til xl mark for velde, och forbiudher iak for:de Larens then for:de ängh hindra eller queliæ vidh sin vj mark for min dom. Tel ytermere visse och vetnisbyrdh och(!) swo i sanningh är, tha trikker jak mit incigli pa rykken a thetta breff, som giffuet och scriffuet [är ar och stad som forscriffuit star].
Date: 1510
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Kaupungit, Asiakirjat

For alle the ärlighe welwise och fforsictughe godhe men, serlige ffor wår kiære nodigste herre och högborne fförste, helse vij idher alle kärligh met Gudh wårom frelsare, widterligit idher allom giörendes met thetta wårdt opnä breff, att wij borgmestare och rodh j Abo bekennomps och fulleliga tiilstå att wij haffua hördt årdhen aff knictthernis eedh, men aldher haffua wij begärit eller anamadt theris eedh, vttan fänicke dragaren han bringgadhe then siälff fram fför retthen och siälff anamadhe han theris eedh. Så epther thet att wij wåre po hörendes sodana eedh bescreffue wij honom j wor dombock po thet att the icke fram[delis] skulle vnwika theris edh eller mootstå; men Knutt Kappe haffwer gongit sin edh redeliga met xxiiij bofaste borgare att han alder haffuer taladt, tenckt, eller framfördt sådana åskäligha ordh, som knicttherne honom tiillagde; och bekennomps wij borgmestare och rodh och menighe man her ij Abo stadh osz vara tiil redhe tiill att gonga hanss lagh och eedh adh for:ne Knutt Kappe haffuer aldher taladt sådana ordh, som the haffua honom tillaght. Jntte annadt besynnerligen vttan idher her met Gud alzmectighen befollandes. Tiill ydtermere viisse och högre vidtnisbyrd att swå ij sanninghen är trycke vij stadzsens signett vnder thetta breff, som giffuit och scriffuit är åren epter Gudz byrdh mdx, monedaghen nest effter sancti Henrici dagh etc.
Date: 1510
Issuing place: Matikkala
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jak Henrik Stensson, laghman j Norfinne lagsau, bekenniss och allom wittherligit gör met thetta mith nærvarandiss opne breffh, ath thet synne iach lagmanz tingh holth met almoghen j Hvittis songh i Matikalaby i narwaro ærligh man Mattis Philpusson, hæræshöffdinghe ther samma stass, ok Pawal Tommosson, foghtte paa Kwmo gaardh, anno Domini i[½](m)x, fregisdhaghen nesth för sancte Siffridz dagh, taa kommo for mik a satho tinghe tesse effther:ne landz syne men, som ær försth Olaff Hansson, Olaff Sæk, Jæppe Laangh, Jönss Langh, Pawal Kherpelle, Olaffh Somalaynen, Olaff Vihattula, Olaff Kæky, Olaff Sjwkay, Laurens Hyti, Laurens Gregile ok Arwidh ibidem. Tesse for:ne hade varith paa en landz syn millan Peder Fantynen ok Larens Viwkoy; the withnadhe ok sworo ath Peder Fantynen ok Larens Fantinen ægha twa dela j wth markhen met Larens Vyukoy innan tesse ij raar, som ær försth Swtinraya ok Korkynoya, hwilkit ærendhe iach sköth tiil tesse effther:ne xij godhe men, som tho j nempden sotho, som ær försth Henrik Herke, Henrik Noppare, Oloffh Tackw, Arnicka Meymoy, Iönss Sarke, Iönss Klasson, Olaff Makalynen, Henrik Meskin, Knwth Natusson, Iönss Tandanen, Ionss Sallila och Olaff Siwkoy, tha ther om ranzakadhæ, vithnadhe ok effhter sworo, ath for:ne Peder i Fantilan ok Larens ibidem ægæ ij dele i then wtmark innan for:ne raar, ok Larens Vywkoy han ægher trediunghen allaledis saa som for:ne landz syne men synt ok ransakath haffde. Ty effther swadanom forskriffnom skælom, ransakan ok edhe dömdhe iach for:ne Peder Fantynen ok Laurens ibidem ij delarna frij innan tesse for:ne raar i then wthmark ok Laurens Wiwkoy trediunghen ok framdelis Laurens Wyukoy sak tiil xl mark för veldhe. Tiill tess breffz mere visse ok bætre forwaringh ath saa i sannigh ær som forskriffuith staar laather iak vitherligt hengia mith insigle nidan for thetta breffh, som skriffwit och giffwit [ær] aar, dagh och stadh som for skriffuit staar.
Date: 1510
Issuing place: Matikkala
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Anno Domini mdx, fredaghen nesth för sancte Siffridz dagh, hult iagh Henrich Stensson laghmandz tingh medh almoghen i Hwittis sochen i Mackalaby i näruaru erligh man Madz Philpusson, heredzhoffdinge ther sama staadz, och her Madz (!), fougde på Kwmo gordh. Nempdhen: Henrich Härkä, Henrich Poualson Noppare, Olef Tacko, Arnick Memmoij, Jons Sarkj, Jons Clawsson, Oleff Maklaijnen, Hendrich Meska, Knuth Natusson(!), Jons Toudore, Jons Salli och Oleff Siukoij; sijnemen: Mons Iuesson, Olef Hansson, Oleff Säck, Ieppe Longh, Jons Longh, Jons Köre. Dömdes Karhiaby och Kankanpää by theres skogh och vthmarck frij aff Madz Kärffuäijnen och aff Pouolaby innan thesse epther:ne roor, som är först råån Sulalecti, then andra, största, som rindher och stena liggia vdij (or) som ind tiill Halkivaha, som thenne [efhter]screffne aff landzsijnemennen föregingo oc svoro; oc thesse epther:ne hwar thera sake tiill xl mark för the gingo vthöffuer the råår, och tiill vj mark för lagmandzdom och bettale allan skadha ighen innan vj wikor epther xij mandz ranzakan, som Hartuick Iopsons breff ther på giffuit inneholler.
Date: 1510
Issuing place: Sääminki
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Aue Maria gracia plena. Kere broder Swen. Jach fich nw eder scriffuilse met broder Mattis om thet Kymmene. Tha kan jach ther nw jngen annen swar oppa giffue æn jach siist i Stokholm gaff Watzstenas klosters egit budh jn för the gode herrer rigsens raadh j swa matte, huad the werdigeste werdige fæder, erlige herrer oc gode menn ther om tycker liigt vara cronen vtan skade, later jach mich vell met atnögie. Och i huad matte jach kan förfræmie broder Mattis oc andre sancte Birgitte tienere till thet beste i theris reser oc huad the haffue med fare, besynnerlige om the peninge her Erich Balk i thenne forlidne aar opborit haffuer oc ecke fra sigh antuardet haffuer, fynne i mich velueligh vdj, och altit gerne görendis thet eder ær till kerlegh och velie. Eder alzmectigh Gud befalendis. Ex Seminge sogn dominica quadragesima anno Domini mdx°, meo sub sigillo. Erich Turesson riddere. Adress: Hederligh och renliffuis mann broder Swen Tordsson, confessor generalis, i Nadendals kloster, kerlige komendis etc.
Date: 1510
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

For alle the dannermän thette bref hender sigh att förekomme, kännes iagh Clåwes Henrichssons(!), laghman i Söderfinne laghsaghu, medh thetta mit näruarendes öpne bref migh hafue warit på een ährligh och wenligh sämio emillan Oluff Michelsson i Maijala j Halicko sochn och hans elskelige söster Britha Michilsdotter, Mattis Jönssons hustru i Sawelax, anno Domini 1510, torsdagen näst före sancti Matt: apostoli dagh; thå stodh thet wenligit bijte emillan för:d Oluf och hans sijster, så medh skääll, att för:de Oluf skall hafue bådhe löst och fast här i Åbo lhän, huar thet helst liggia kan, och hans syster Birgitte bådhe löst och fast, huar thet helst liggie kan i Wiborgs län, föruthen then gården Charsten Loof i Wiborgh hafuer, som Nils Kijllein hafde honom pantsatt för 20 [mark] vndan arfvingen. Och then skall Mattis Jönsson lössa igen halfdelen medh sin mågh Nils Haijan i Sawelax och sedan skall Nils Haijan hafue gården. Thenne efter:ne godhe män närwarendes: her Oluf, kijrckieheerde i Halicko, her Lars cappelen ibidem, Mattis i Tawela, Simon i Nummis, Olef Rijs och Nils Puijo, Ty efter sådane wenlige bijte och sämio, och the godhe män hafue gildt och stadfäst och så i sanningh är, tå trijcker iagh mit jnsigle å thette bref, som gifuit och skrifuit är åhr och dag som förre skrifuit står.
Date: 1510
Issuing place: Kynnysmäki
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jach Henrich Stensson, lagmand j Norfynland lagsagw, bekennis och allom wittherlig gör medh thette och myth nærwarendis opne breff, ath thet synne iak lagmandz ting hiölthe met almoghen j Masko soken j Kynnys mæki by anno Domini i[½](m)x, die sancte Gertrwdis, tha kom for mik a stetto (!) tinget ærlig och welboren qwinne ffrw Anna pa Nyenæss ok gioyrde wittherlige eth lageligit iorde köpe, som hon hade gioyrt met hustrv Birgitta i Jærffuis i saa motto, ath hon gaff for:de hustrv Birgitta cx marc i ortw taal ffor Koffweris godz ligiandis i fforscriffna Masko soken, hwilkit köp her war sköt och skælet pa tinget met tesse epterscreffne xij gode mæn, som tha i næmpden sathe, som ær först Michel Heykola, Thomas Thatiss, Symon Jærffwensw, Mickel Thærckis. Jöns Kyllas, Henric Langala, Oleff Heyckola, Iöns i Kapiass, Powell Lawlass, Pedher Pakass, Thomass Kalast och Iöns Mæckis mæky; the ther om randzsakade, witnade och epter swore ath fforscriffne köp ære lageligha gioyrt, och ingen ther i mote segie eller wædie wilde, ty epter swadanom skælom, randzsaka och ede dömpde iak forscriffne köp och schötning stadwgt och ffast obrwtteliga ath hollas wid vi marc for myn dom. Tess till mere wiisse och witne ok bethre forwarning ath swa i sanninghen ær som forscriffwit stoor, llather iach wittherlige henge mith incigle nedhen for thette breff, som scriffuit ok giffwit ær aar, dag och stad som forscriffuit staar &c.
Date: 1510
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Jhesus. Mynen vruntliken grote stedes to voren vnde wes ych gudes vormach. Ersamen leuen heren, ych dancke juwer erlicke wysheyt vor gude betalyngh alz vor de ij dussent [mark] de gy my betalt hebben van myns vaders wegen her Jacob Vrysse. Aldus, leue heren, yss myn vruntlycke bedde to jwer erlycke wysheyt, dat gy wol don vnde syn jn jw stadz breff; dar steyt jn dat myn vader, her Jacob Fresse, lenden jw ersamenheyt ix dusent [mark] rig., dar de stats mur mede gebowet wart tuzgen dem dom vnde der stad; her Johan Velthuss, de gaff de rente vt van des rades wegen. Leuen heren, hyr west vp verdagh; wylle gy jw stats buck by macht holden, gy moten my betallen eder yk wyl eyn heren saken de my wol schal to rechte helpen vor Gade vnde alder werlt; syn gy my dyt gelt schuldig, dar vme verlycket jw myt my de wylle dat yck leve; schal ych yt eyn ander vp dregen dar wyl grot ver… vnte moy van komen wente ych wyl yt myn nycht myssen …. west vp verdacht vnde schryfet my myt dessen baden eyn antwart Matyss Bocken. Hyr mede synt Gade beualen. Geschreuen tom Abo vp palmeauent. Fraw Byryte van den Velde. Adress: Dem ersamen vorsychtygen heren her borgemesteren vnde rodmanen der stad Reuel fruntlik geschreven.
Date: 1510
Issuing place: Tallinn
Country: Viro
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Jhesus. Mynen denst myt vormoghe alles guden wes jck gudes vormach. Weteth leue mester Pawell, dat jck juwer leue sunderges nycht tho scriuen eyn weth, besunderges dat jck juwen breff woll vorstan hebbe. Alze gy scriuen dat jck juw kort gescreuen hebbe, men den vntruwen schalk, de my den jungen forforde, hadde he eyn guth knecht gewest, he solde my hebben gasecht efte de junge hadde wech gewolth. Dat schip quam des anderen dages wedder vp de wyck vnde lach dar noch enen dach; he darff id nycht seggen dat he id nycht en wiiste dat de junge jnt schip wass; dat hadde beter gewest dat he ouer wynter hadde tho der schole gegan alze dat he her Matyes syne perde tho water reden heft den helen wynter, doch beth eyne kleyne vosumenysse alse vnder ensz vordoruen; so dot woll vnde sendet ene my noch thor hant, jck wolde ene gerne buten landes senden etc. Alse gy screuen my vmme rekenschop tho scriuende, dat will jck gerne dou. Jtem jnt erste hebbe jck entfangen xl mark an gelde. Jtem hyr vp gesant ene last moltes, de last vor xxiij mark. Jtem noch ene last hauer de last vor ix mark. Jtem noch eyn stucke louwendes, js xc elen bredes, de brede elen vor xj d., is jnt gelth – ix mark vnde vj sc. So lopth sick dyt jnth gelth, dat jck juw vp de xl mark gesent hebbe, is – xlj marh vj sc. Jtem noch entfangen l mark an gelde; hyr vp gesant j last roggen, de last vor – xxiiij mark. Jtem noch j last maltes, de last vor – xxiij mark. Jtem noch sande jck juw eyne last haueren; de sande jck juw vor de ij oss., dat eyne tegen dat ander gekortet, so ryst juw noch van my – is ij mark mynder vj sc. all tyth tho guder rekenschop, Sunder de beyden laken, de jck juw sende, synt se noch hell, so dot woll vnde sendet see my wedder; jck will se hyr woll vorkopen; hebben gy se ock vpsnede, so mage gy se vorteren alse gy best konen. Anders en weth jck nycht dat wy vnder vnsz hebben to donde; wete gy wath, dath scriuet my van tydynge. De last rogge xxiiij mark, molt, dat gut is, xxvj mark. Hyr synt tydynge, dat hyr gene schepe dyt jar solen kamen; dath solth gelt hyr xxiiij mark, dat solt js tho Danske ok sere dure worden; wath se dar mede jndeme synen hebben, dat mach Goth weten. Hyr mede sith Gade beualen lange sunt tho synen gotliken denste. Gescreuen jn Rewell des sonnavendes vor palme jnt jar xv(c) x. Hans Surpe. Adress: Dem ewerdighen heren mester Pawell, arzedyaken tho Abow, sall desse breff.
Date: 1510
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Kirjeet

Kere her Ake, frende och gode besynnerlige ven, som iach optha haffwer scriffwit oc begäret, ati ville haffue benalet eder hiit op tiil ordhä oc tals met tesse gode herrer och mich her oppa, ta kan iach vel formerchie, at sywkdom thij wer och laglig forfall haffue eder thet fortaget her tiil. Alzmechtug Gud giffue ther godhe both oppa och spare eder swnd oc helbrögde tiil richesins och alles woris langlige bestandh. Sa giffuer iach eder nw tiil kennä, at iach fiich her i dag the lybeskes sendebud och scriffuilse, aff huilke iach sender j vtscrift her innelycht. Tesligis fiich iach och i fastis met myt eget bud theris opna besiglde bebindelse breff under theris keijselige maiestatz stadz yperste secret, lydandis at the och theris methielpere ingedere vele sitie stille, at Swerigis riche och tess inbyggere skole forderffwes i naghen matte, met mange andre merchelige befalninger the bwdet medgiffuit haffue. Jach fiich och her i dag the fridzbreff, som giordis i vintres emellom Swerige och Rydzland och förmoder daglige the Rytzer tiil Stocholm, om the allredhe ther icke kompne äre. For sadane oc flere merchelige och vordendhe richesins ärendhe sage iach gantzske gerna, atj ville benale eder hiit op tiil Stocholm met thet aldra förste, om en thet är i eders macht, at dele eders godhe radh met the godhe herrer och mich, som her oppe forsambles. Jach haffuer och befalet thenna eders swen Götstaff Torstensson at vnderwiset eder om alle ärendhe, ther i fulkomplige mage sätie tro tiil. Kere frendhe, i huat matthe iach kan vethe eders betzsta och langlige bestandh, ther skole i altiid haffue mich welwiliog tiil, thet Gud kenne, then iach eder befaler met liiff och siel til ewig tiid.
Date: 1510
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Kirjeet

Kere broder, synnerlige godhe ven, iach fiich her i lögerdagx naghen scriffuilse aff Lybecke och Findland, aff huilke iach sender eder copier her innelychte etc., ther i worde vel fornymmandis, huat macht nw oppa ligger at giffue ther alwarlig swar oppa. The lybeskes seningebud, som förde tesse breff, siger at the lybeske skulle försambles för Köpenhaffn met xx(m) folk xiiij dage epter paske, the haffue oc vtoffuer i[½](c) skep, sma oc store, etc. Iach formoder och daglige the Rytzers seningebud hiit tiil Stocholm; thet är xiiij dage sidhen the komme tiil Abo. Kere broder, beder iach eder, atj vthen all forsymelse vele benale eder op tiil Stocholm for tesse och andre richesins vordendhe ärende skuld, atj äre ther aldra senaste om söndag nw förstkomandis at dele eders gode rad met the gode herrer, som ther tha försambles, som i sielffue tenckie kwnna at oss alle nw aldra störste macht oppa ligger. Kere broder, tager her inghen skotzmal vtinnan, för thii vii haffue nw got tilfelle at skilie the hedne fra the crisne, om en vii sielffue vele ecke forseet. Kere broder i huat matte etc. – – – –
Date: 1510
Issuing place: Almarestäket
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Piispat, Kirjeet

Jacobus, miseratione diuina archiepiscopus Vpsalensis etc. Sinceris nostris dilectione et salute premissis. Kere, besynnerlige gode wen, wij finge j gaar eder scriffuilse om thet möthe j Stocholm nw ascensionis etc.; tha wele wij gerne swa skikke war ärende, at wij äre ther pa förscriffne tiid. Togh kunne wij ther ekke lenge bliffue, ty wij wele joo endelige ware j Vpsale j ericxmesse för then werdige hygtiid skul. Bidie wij ider kerligen, ati och wele ware j Stocholm pa förrörde herre mötis tidh, at wij tha ther kunne snarlige ände ware ärende, at wij oförtöffuat kunne komme til Vpsale för förscriffne saker skul. Haffuer nw hoss oss warit hederlig man, domprosten j Abo, begärendis wethe huat swar wij finge om the clenodie wij epter mene rigesins radz oc hans begere scriffue kong Hans til j höstis etc. Tesligis är han oc här kommen, wiliendis förwethe siig om then skade, som honum tilkom j fiord, när han war wtsänd j rigesins ärende, aff Jon Bondis sons tilskyndilse. Bidie wij eder kerligen, ati ther wtinnen wele wethe then gode mans besta, at han motte faa fyllest oc hogswalilse för sin skade; oss hopes ati och äre ther sielffue wäl tilbögne, epter han then skade fiik när han stadder war j rigesins ärende. Hwar wij kunne ware eder til gode oc kerlig göre wij altiid gerne. Eder her met Gud befolendis och sancte Erich kong. Raptissime ex Almersteg, die jnuentionis crucis, mdx:mo, nostro sub signeto.
Date: 1510
Issuing place: Tavastehus
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Wenligh helsen altiidh kerlighe forsenth j alsmectighen Gudh Käre Henrech Stenson och Josep Pederson, godhe besynnerlighe wenner, maai wethe, ath iach fiik nw medh Peder Laurenson then gode herrens her Swantis skreffuelse, lydendis ath iach skall sendhe honom twsindh mark paa myn herres wegne; tha haffuer iach aff myn herre ther ingen befalningh oppo swadane swmme penninghe fron mich antworde eller nogen stadz sende. Nær Gud föger myn herre heem kommer, hwilchet Gudh gyffue snarlige skee matthe, skal han tha gyffue then godhe herren nagre penninge, tha hopes mich han faar them till godhe reedhe etc. Som i och swo skreffwe i ederth breff, ath iach skulle giffue mich neder till Rasborgh edher til talss, tha haffuer iach nw swodane forfaldh, ath iach paa thennæ tiidh thet ecke göre kan, effter ty iach haffwer nw begynth tyngeth, som sedwænie er, tha worder iach ath holledh wth, som i wel formerke kwnnæ, hwro ther om er. Jach sender nw diidh til eder thennæ myn herres swen, han kan eder ytermere wnderwiise om alle ærindhe æn iach nw skriffue kan. Kenne Gudh, haffde iach ecke hafft swodane lageligh forfaldh, tha wille iach gantzske gerne haffue gyffweth mich till talls medh eder etc. Kere Henrich och Josep, ingen anrörendis tidende haffuer iach eder tilbyude paa thennæ tiidh wthen the som gode ære; haffue i nogen, eder kerlige bediendis ati welie for myn herres och myn bön skuld deele them medh mech. I hwad mathe iach kan wara eder till welie och kerligt gør iach altiidh gerne, thet Gud kenne, hwem jach eder befaler. Snarlige skreffuit aff Kroneborgh, die beati Eskilli mdx°. Oloff Gregerson. Adress: Erlighe och welbordighe menn Henrich Stensson, lagman i Nörrefin lagsagw, och Josep Person, fogode paa Aabo sloth, sine gode wenner, kerlige sendis thette.
Date: 1510
Issuing place: Gdansk
Country: Puola
Language: saksa
Document type: Yksityiset, Kirjeet

Minen denst vnd wes ijk gwdes wormach. Wetet werdijge here her meijsster Pawel, beswnderge gode ffrwnt, dat ijk hoppe, dat mijn jwne Pawel jo to Abow gechamen ijs vnd mijt Peter Wijen to hws wessen sal. Lewe her meijsster Pawel, effte em wat wan noden were, wesset em doch mijt goden worden beholpen, dar bijdde ijk jw fruntliken wme. He sal dar de sprake leren ok hebbe ijk dar wijllen mijnen sonne to jw to sendende so forre als gij en to jw nemen wijllen. Ijt is gar eijn fijn jwne; Got vnd Marija heft em fele wernost (= wernoft) geffen, ijk wolde sijn chosst wor en wol betalen, men he mochte nijcht anders spreken wen lattijnijch effte fijnnijch. Dot wol vnd schrijffet mij doch eijn antwort. Jtem ersamen her meijsster Pawel, mij wondert ganch grot dat ijk won des genedijgen heren bijsschoppes genaden nijcht eijn breffeken effte wan jw [gekregen], effte ijk ok sijner genaden to danke gedan hebbe. Wor wor de warre entfijnk ijk jo vp den dwrssten chopp; ijk hebbe noch wan sijner vnd jwer botter vnd noch al dat grawewerk vnd de hwde al wnworchofft, ok de war de ijk sijner genaden sande, choffte ijk jo wor ret gelt den bessten chopp; leijdesche; vnd hagensche laken chonnde ijk nijcht to choppe hebben. Dat segen jo al sijnne dener wol, vnd de choppelwde de hebben ijt ijw wol gesecht wor wor ijk dede dar ijnne jo mijnen besten flijt vnd wijl ijt noch al tijt gernne don. Jtem ijk hebbe noch gelt, dat sijner genaden to chompt, als de rekenschopp medebrachte; wesste ijk wat ijk ssijner genaden ssenden solte, dat wolde ijk gernne don; mij ssede Hans Swrpel(!), dat he brachte dem here bijsschschop [½](c) wogensschot, dat mij grot wnder hefft dat he nijcht an mij schreff. Jtem den mij de schijpper wan dem wogensschote ssede, dat ijt de here bijsschschoppe hebben ssolde, den hadde he ijt al ijnne. Hadde ijk dat wor er gewesst, so hadde ijk ijt syner genaden gesant. Ijk wesste ijt al nijcht dar wme. Lewe her meijsster Pawel, al wat ijwwer genaden herre bijsschoep dennt, so forre ijt to chopen is to Danke, dat wijl ijk ijw jo mijt der helpe Gades wol senden, dar twijffelt nijcht ane, ok chrege de here nw wol tro…. glesser meijsster vnd polfermaker vnd solke lwde, dar sijne genaden wme schreff, de solde he nu wol chrijgen; ijt was den ehe gen den wijnter se wolden nijcht dar wt. Nijcht mer wen ffele gode nacht vnd segget sijner genaden mijnen denst. Gescreuen to Dancke den donner dach wor swnte Johannes ijnt jar m v(c) &x. Hans Chonnert. Adress: Deme werdigenn herenn her meister Paul Sæl to Abou, ssal dusse breff.
Date: 1510
Language: latina
Document type: Piispat, Kirjeet

Humillima mei recommendacione jugiter premissa, debitum jn Domino reuerentie et honoris. Reuerendissime pater, fautor et promotor, consolator humanissime, postquam diuine placuit pietati, cuius nutu omnia geruntur, dominum nostrum reuerendum Johannem bone memorie, episcopum Aboensem, satis improuise nimis subitanea cede, dolenter refero, ex hac luce subtrahere eiusque corpore, vt decet, reuerenter et honeste ecclesie tradito sepulture, patres nostri prestantissimi capitulares ecclesie Aboensis, preceptores mei colendissimi, me licet inutilem, prorsus indignum atque prorsus immeritum ad episcopatus dignitatem constanter, licet renitentem, elegerunt et de facto assumpserunt (decreuerunt), nescio quo occulto Dei tremendo judicio, cum in alios maioris meriti consentire merito potuissent; vnde tandem ipsorumque paternis deuictus precibus, onus certe grauissimum et humeris meis longe jmpar necesse habuj subire, confidens de illius misericordia, qui infirma mundi eligit ut fortia queque confundet, ut et mihi vires sufficientes tribuat [et] administret. In tanta igitur animi perplexitate constitutus, quo me diuertere debeo penitus ignoro nisi ad paternitatem vestram reuerendissimam, cuius erga ecclesiam Aboensem et eius suppositos jntegra semper fuit dilectionis affectio. Quare mihi cum omni humilitate attinentj deprecor aggredere, compellor, humillime deprecando, ut me eius electum vtinam non inutilem, more pij patris in agendis velitis dirigere et fauoribus paterne assistere optimis. Ex quo tanta sum distancia propter pericula viarum iter ad presentiam paternitatis vestre reuerendissime statim non possum et adeo inconsulte iter arripere, donec plenius, quomodo videlicet (processu) successu temporis, in hoc negocio fuerit peragendum fuero per eandem informatus. Jnterim facultates pro talj itinere et negocio necessarias amicorum concilio et auxilio possum colligere, qui michi in promptu cum non assistant (occurunt), aliis existentibus in Swecia, aliis agentibus in remotioribus partibus diocesis istius vitam agunt. Sic nunc pro colligenda huiusmodi pecunia in primis sum intentus …. maxime cum ecclesiarum facultates superioribus annis penitus sint exhauste, jta ut nisi per vnum ………….. michi non sufficienter subuenire. Super hiis et aliis, reuerendissime pater, directionem ….. scriptis exspecto sententiam preter meritum in hoc concludendo, offerens pie ad (vestre) paternitatis vestre reuerendissime beneplacita ….. prumptum jugiter et paratum, quam altissimus pro communi omnium vtilitate in longeua prosperitate conseruare dignetur ad …….. consolationem singularem. ……………………………………………………………………
Date: 1510
Language: latina
Document type: Piispat, Kirjeet

Humili debitaque (semper) recommendacione semper premissa Venerabilis domine preposite, fautor et amice vnice colende. Suscepi gratanter literas vestras diebus proxime jam elapsis, in quibus inter cetera …… in eisdem explicatur exarata …… de pensione prebende vestre in ecclesia nostra Aboensi …………….. fecissem si commoditas interueniens nunciorum michi sese tum obtulisset ………………………. scribo vobis de pensione dicte prebende ………………. verum tamen est, quod annus jam transactus grauis (?) erat et sterilis …………… nullius valoris presentis prout lator ………… oculata fide vidit ………… ac .. poterit vobis magis explicare (informare) propterea …… manet non vendita, quare nemo eam wlt emere donec .. siligine anni …..dam meliorem dederit, poterit commiscerj, neque ea, que in computu sunt ……. prope(?) sunt soluta, cum ad hoc coloni pauperes propter anni sterilitatem ….. necnon poterant. Ne tamen computacio facta videretur (redderetur?) …. tempus iam …. annotari curavi; de residua vero pecunia apud me remanente … quod fieri libeat michi iam primum … dignum … reuendere (?); de ecclesia vero vestra …… semel nomine vestro ad manus domini prepositi nostri, procuratoris domini Erici d.. namque obulum inde subleuauj; poteritis idecirco cum domino Erico de illa inter vos con….. ibi litteras(?); ipse nempe postea hic non apparuit pro porcionibus, quas impenditis scolaribus diocesis nostre gratias quas possim (gracias) vobis refero …. atque vobis altissimus …… et consilii opere pietatis et ….. diuine largitatis, cui p. v. ex intimis recommendo, supplicans vt me domino archidiacono Vernero et magistro Henrico aliisque amicis recommissum habeatis prout et vobis debitor sum in omni bono.
Date: 1510
Issuing place: Kangasala
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

For alle the dannemän, såm detta bref före komma kan, bekennes jagh Jacop Folmarsson, heredzhöfdinge [i] Öfresategundena, met detta mitt närwarandes bref, at then tijdh jagh hålt sommar tingh met almogen i Cangasala sochn, närwarandes wälbördigh Jören Påfwelsson, landzfougdte på her Stedz Stores (!) wägne och flere godhe män närwaran söndagen näst S. Margarete dagh anno Domini 1510, då kåm för retta thesse efterskrifwne bijiar Tihala, Wänninsalo och Rarunsalo met vthwalde 12 fremande män, hwilke warit i sijn och met flijtt ransakat hafwa then 25, 26 och 27 maij, såm ähr från Lempälä sochn Hinnich Tiroi, Madz Lastuisten, Henrich Toppi, Madz Kaialan, Lasse Håfwäldi, från Kangasala, Henrich Fatillw(!), Oluf Pendolaine, Olef Skinnar, Grels Påfwelsson, Lasse Parfwe, Anders Soini, Anders Josefsson ibidem, [som] warit der öfwer och met flijt ransakat rette athskilnedhe them emillan, at dy förb:te byiar ligge innan thesse efterschrifwine råår, såm är först Sudhenhauta, som ligger emillan Weihoiniemi och Tihala, så alt in till ginst till Raren(?) Kiuwass och Oinoin kiwi, hwilke förb:te twå råår ligge emillan Apaia Pohia och Rarunsalo, så och till Paiuensaari och Järwentaiwall och sedhan till Halko Hafwan Järfwenpää, så alt in till ginast till Myllyn selkä kiwi, tedhan till Pijoränkåski, hwilke förb:te fem råår ähro rett atskilnedhe emillan Painokaari och Säxämäki sochn och heredh och emillan Tihala, Wanninsalo och Rarunsalo; emillan Lempälä och Tihala atskilian thesse efter:ne råår, som ähr Rutejärfwi, tedhan till Paskon kiwi, så och till Suolyneswne kiwi pickie vdi westan nårendan så och till Kiwi ristin hauta, Järfwen korbeen vdi westan nårendan, så sedhen all ner ginast till Ristiniemi, sedhan till Oriain mäen kiwi pijckin, tedhan till Ruohaudhan maken och Lasken lakan, sedhan till Syriän lackien och Lapinsaaren, och wilde [ingen] moott stå eller wadie wile och alle meningh sand tilstodho; hwilket ärende jagh sköthe till the 12 [i] nempden såthe, som ähr Anders Bårgar, Lasse Tarpilan, Peer Luotolainen, Lasse Kaldilan, Lars Kopåi, Jönss Möckailän, Larss Rasmusson, Sigfre Parfwi, Clemet Niemen, Henrich Atti, Hendrich Paininen och Henrich Tohkalan. De ther wm withnedhe, ransakadhe och fulkomligen til stodho och efterswåre; tij efter theras witnen, ransakan och edhom thå dömpdte iagh förb:te råår stadige och faste och obrotzligh att holles (till att holles) hwar man – 3 [mark] för heredzdom. Till ytermere wisso och witnesbördt tå tryker iagh mitt insigle nedhan för detta bref. Åhr och dagh såm förschrifwit ståår.
Date: 1510
Issuing place: Åbo
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Vij epterscriffne Johan Arendsson, lagman i Swdermanna land, Axel Larensson, Claus Henricsson, lagman j Swderfinne lagsagw, och Henrich Stenson, lagman j Norfinne lagsagw, bekennomps och kwngörom met thette worth nerwarandis opne breff ath aarom epter Gwdz byrd mdx° om sancte Oleffz tiid, tho wij fore rettæ sato j Abo radz stwffue epther wor kære herres och höffwidzmans her Svante Nielsson, Swærigis rikis forstandare, beger och befalningh, j nærwarv erligh och velboren qwinne ffrw Metta, wor kære for:de höffuitzmans husfrvge, och werdugh fader mester Aruid Kwrke, electus til Abo domkyrke, och velbvrdughe men mester Henrich Wenne, domprouast j Abo, mester Pauel, ærkedeyne ther sama stadz, Johan Flæmingh och flere goda manna nerwarv, kom for oss j retthen beskedeligh man Jeppe Andersson och talade til Jöns Andersson j Koskis om tw godz liggiandis j Veme sokn Lammis och Nyegard och om lxx lass ængh ther samma stadz, som Jöns Andersson hade weldet sigh til j fron Jeppe Andersson och hans skiptis bröder wtan lagh och reth och met woldz wercke sigh til egnat. Och hade Jöns Anderssons fader Anderss Gregersson sath the for:ne godz Erich Abramsson til panta for iij(c) mark, som her Gregerss Matzssons, her Niels Ericssons och Knwt Poses dombreff, ther pa goffuit, inne holler, hwilkit breff her logh j retten fore oss, och worth for:de Jöns Andersson stempder lagliga til ath swara for:de Jeppe Andersson iij daga at slagh och han ecke wilde komæ til swars, vtan en dagh kom han leydigh och feligh til swars for nogre andre saker han hade giort, och grep han til ith hielpe ræde och sagde thet her Sten Sture skulde haffua dömt thet breff ogilt. Tho eskade vi oppo hans breff och skæl ther oppo at han skulde lata koma them fore rettæ, huilkit for:de Jöns Andersson ecke wilde at koma til rette, oc ey helder hade han jngen skelige breff eller skæl j mothe for:de dombreff; thy dömde wij for:de Jeppe Andersson met sine skyptis bröder in j for:ne godz niwta och brvka friit wtan al affslagh swa længe the faa the for:ne peninge j gen, och skal for:de Jöns Andersson fornögie them tiæ aars arswext, som han aff the godz opbar medan han haffde j fron them met wælde, jnnan vj wikur, wed syn xl mark, forbiwendis hwariom manne for:de Jeppe Andersson noged hinder göre pa for:ne godz for en han foor sine pæninge j gen, som forscriffuit star, wed hwars mans xl mark for konwngx dom. Thil mere wisse och forwarningh at swa j sanningh ær som forscriffuit star bidiom wij for:de werdug fader mester Arued electus om sit jncigel at henge nedan fore thette breff met wore egno, som scriffuit och giffuit ær aar, dagh och stad som forcriffne stander.
Date: 1510
Issuing place: Korsholm
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Jagh Knut Erichsson, häredzhöffdinge i Österbotn, bekennes och giör witterligit medh detta mith närwarandes öpne breff, att den tijdh iagh sommartingh höldt medh almoghen i Mussare sochn närwarande ehrligh och wällförståndigh swen Kiell Påffwelsson, fougdhe der sammastädes; och fleere godha manne närwarandes, att åhrom effter Gudz börd mdx, odenssdagen näst effter s. Oloffz dagh, kom för rätte Bertill Laarsson och Anders Laarsson, byggiandes männ i Biörköö, giörandes witterligit på satte tinge, att de haffua kiöpt allan halffua deell aff Tielffwe Laarsson wäll för xl åhr Biörcköö skiähr i wåte och tårre, när landh och fierran för   marck redha peninger, och hwad der fattes lofwer be:te Bertill Laarsson och Anders Laarsson betala hwar penningh. Och hafwer warit laglyst, och desse i nembden såtho, som ähr Peer Nilsson, Olaff Törgelsson, Erich Kasse, Ödgiör Olsson, Peer Staffwansson, Erich Axelsson, Anderss Andersson, Peer Nijlsson, Anderss Jönsson, Erich Hansson, Oloff Ragelld i Sållffwå, the här om ransakadhe, witnade och efftersworo, att förbemält war lagligit kiöpt. Dy döinbde iach forb:te kiöp skadigt och fast att ståndha wid saak hwar man ther på tale wedh sijna 3 [mark] för myn doom. Till yttermera wisso att så i sanningh ähr trycker jagh mit insegle å ryggen på detta breff, som gifvit och skrifvit ähr åhr och dagh som forskriffwit ståndher.
Date: 1510
Issuing place: Tavastehus
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Kirjeet

Myn ödmiwk helse edher herredom altiidh kerlighe forsenth i alsmectighe Gudh. Kere her Swanthe, teckes eder herredom wele wethe ath iach och flere tesse danneswenne medh mech i thenne slotzloffven skickede ære her oppo Tauesthehus finge eder herredoms scriffuelse, lydendis om twsindh mark eder tillhande skickendis. Tha kan eder herredom yterligere betracthe, skodhe och owerweyghe hwro thet staar mich och flere tesse danneswennæ tilgörindis nogen svodane swmme penninghe antighe eder herredom eller (eller) nogen annen fron oss antwordhe, effther ty wij ingen befalningh aff wor kære herre paa swodane ærindhe haffwe, som eder wel witterligt och tillkenne gyffuit er, medh hwro stor skynningh och hasth han then reese fore siigh togh, effther then hans legeligheth siigh swo haffdhe i manghe mathe, ey tha formodendis siigh ther nogen dwellisse (dwelelse) eller töffningh göre i the mathe han nw giorth haffwer; hadde han thet tilforinnde wiisth ath han skulle swodane hynder paa sin reese haffwe hafft, tha formoder iach ath han mich ok flere tesse danneswennæ ther oppo befelningh medhgiffuit hadde swodane swmme penninghe eder herredom tilhande skicke paa hans wegne. Ty er alles wore kerlighe bön till eder ati welie eder medh tillfredz gyffwe swo lenghe Gud befögher hans tilkommelsse, och ingen owelie eller ogönst till mich eller nagen aff tesse danneswenner tilwenne i nogen mathe for the saker skuldh, effter ty eder herredome kan formerke wom brysth i the mathe. Nær Gudh fögher myn herre heemkommer, skal han tha gyffue eder nogen penninghe, fynne i honom godwiloghe och redebon till j alle mathe yterligere æn iach nw skriffue kan. War kære herre haffwer nw paa annedh aareth borth wareth och ingen skreffuelse haffue wij off honom fongeth eller nogeth hans wisse bodh, hwar effter wij skullom oss rætthe, thet honom fortagendis thenne feydh och ofredh i thette aar och lenghe wareth haffuer, hwilchet Gudh och alle Swereghes patroner aff styre och till en rolige ændhe komme lathe. Kære her Swante, i hwad mathe iach och flere tesse danneswenne kwnnæ wara eder herredom till ödmiwgt och kerlig, skole i fynnæ oss veluilige till, thet Gudh kennæ, hwem wij eder herredomme befaler swnd och saligh till ewige tiidh. Snarligen scriffuit aff Kroneborgh die beati Petri ad uincula anno Dominj 1510. Oloff Gregersson.