Kansallisarkisto/Diplomatarium-Fennicum huggingface dataset:
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Om theris iacther, ath the göre them redhe mett dhet alldra förste oc haffue theris speiare vthe om the kwnne fornymma hwart Söuerin Norby haffuer tagit weghen, om the fornymme at han haffwer draghet oth Riighe, Reffle eller vnder priiszche sydene, görs taa icke behoff ath the strax schicche iactherne hiith vthan the fornymme at han noghen annen staadz draghen ær, thaa maa the offörtöffuith laathe komme iactherna hiith tiill Stocholm; wii vilie mett alldre snariste göre vaar schip röde (!), effter vii granlighe formerkia at thet vill mett myndre ekke liiktes en ath baade vii och the danske motte i fördh mett honom etc. Tiill Jöns Vesgötte, ath epter Vesinö (?) gaardh ær ith vthaff the köpegotz, som gamble her Sten Sture besegdledhe in vnder frw Ingeborgh och hennes arffwe, wille wy at tw tigh ther mett epter thenne dagh intthen (!) befaather, vthan anwardher thet Aake Clauesson, som for:de fru Inggeborgz rette arffwe ær. Dat. Tiisdaghen nest effter Marie Magdalene dagh.
Date: 1526
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Jtem Hindrich Jönsson eth breff at han friiheth och frellze haffua schulle paa alth thet gotz han nw haffuer och en her effter mett giffthe eller noghet annett laghefongh faa kan. Dat. fredaghen nest effter sancte Jacobs apostellz dagh.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Tiil Jönss Wesgöthe at han laather hit komma xvj eller xx gode thimbermen medh theres eghen redhscap yxszer etc. saa snart the haffua rooghsaath, och sender hiit thet mesthe smör, finsche gedder och thiære han aastadh komma kan, tezlikis oc röckth faarekiölh. Dat. sancti Petrj ad vincula dagh.
Date: 1526
Language: latina
Document type: Keskushallinto, Muut

Ecclesia dabit marcas. Vpsalensis 4000 Lincopensis 2500 Aboensis 3000 Scarensis 2000 Strengenensis 2000 Arosiensis 1000 Vexionensis 500
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Tiil riikitzins raadt j Findtlandt. Vaar &c Kære her electe, Knwth Ericson och j godhemen flere. Wij giffue eder tiilkenne athuij för monghe merkelige saker schuld hadom beramath it herremöthe her wtij waar stad Stocholm Olauj regis et martiris dagh nw nesth forlidhen oc haffuom nw paa samme tiidh och stadh warith tiil orda och samtal medh riikitzins raadt, besynnerlige om the swore geld, som wij för menighe riikitzins bestha schuld ære wtij kompne wtij tyscha stæderna, therföre wij dagliga wardha bekymbradhe medh scriffuilszer och skarpa formaninghar, som j wel haffue forstaath wtaff the copier, som wij eder sendhom för noghen koorth tidh forlidhen, oc haffuom för then schuld thet ærende grundeligha betractadt och öffuerwægeth hure forn:de geld medh thet första besth och lempeligiste oc medh huad lister eller lemper the kwnna bliffua bettaledt, och ærom nw saa wtöffuer eens wordtne, ath the godhemen kyrkiornes prelater haffua sig före tagit medh god wilia och beraath mooth wthloffuad ath the en sthoor deel betthala j samma geld wela paa kyrkiornes och menighe cleerkeriitz wegna xv(m) march örtuger, huart stiicth epter som the godhemen kwnna betenckia ath thet ær formegtthande, nempligh Vpsala stiicth iiij(m) marc, Lincöpungh iij(m) marc, Schara iij(m), Aaboo iij(m) &c. Doch epter swmman j samme geeldh ær gansca stoor, saa ær ath thet en thaa föga forslaar tiil saadane drapelig swmme, haffua the godemen riikitzins raadt samfelleliga medh oss och wij medh them ytthermere beleffuadt och paa lagth en gærdt her om kringh menighe landith och sath thet alth j then deel som then menigheman epter leglighethen besth kan aastad komma, saa ath j samma gærdh schula wara xij skatthebönder eller xxiiij landtboor, som gammal sidher ær, och schula wthgiöra thenne epther:ne stycker j thön roogh j thoon korn &c vt patuit fo: 113,* doch icke saa forstondandis ath the enckom schula wara trengdhe tiil thenne forberördhe stycker wthan giffua andre waror j samma stadhen ighen, som the besth aastad komma kwnna, doch saa ath mann bliffuer wiidh samma werdit och swmman bliffuer licha sthoor. Saa epther wij icke aldelis ære forfarne wtij then landtzsens leglighetter, haffuom wij för then schuldt thet sat wtij eder sköön, formodendis atij epter landtzsens legligheter medh saadane waror, som ther faller, forn:de gærdh heller wilen forbetthra en forargha, som j wel wethe ath oss och riichit magth paa liggher, och athij eder windtleggia ath samma gærd redeligan motthe wthkomma, skickendis ther tiil nogre godhe forstonduge men j huart læn och hærede, sem henne medh waare fogthar wthkreffuia och wpbære, saa ath the eder epter manttaleth och j framdelis oss kwnna giöre god rede och rækenscap före, beuisendis eder her wthinnan som waar synnerligh thro staar tiil eder och som j kwnne formerkia ath oss eder allom och menighe riichit magth paa liggher eder &c. Dat. fredaghen nesth epther varfrughe dagh assumpcionis.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vaar etc. Vij giffue eder tiilkenne ath the dansche tiidt och offtha haffua oss tillscriffuith och loffuadt oss gooth, athuj inghen fara schulle haffua for Seffuerin Norby och hans partij, epther the wille wel haffua saa god tiilsyn medt honom, at han icke schulle haffua tiilfelle ath forargha in paa oss och waare wndersaatther. Haffuom wij doch ligewel j sanninghen forstaath at han giör oss schada och fordarff ee huar han thet bekomma kan, besynnerliga wnder then landzenden, och forundrar oss ganscha stoorlighan athij thet saa haffue tiilstadt epter hans folk ther icke en nw starkare waret haffua en med twaa smaa iagther och giordt ther ligewel saa drapligh schada. Saa epter the nw ære lopne tædhen, vile wij athij medh thet aldra förstha skicke hiit tiil Stocholm alles eders iagther wel bemannade medh folk och fattalie, byssor och weryor som j kwnne aastad komma. Vij wile nesth Gudz hielp leggia oss win om, athuj hans onda meningh och wpsaath, som han haffuer j synneth, maage oc kwnne fortagha. Ær och saa saker, athij icke haffue saadana skytthe, som behoff giörs, ær ther wel good raad til nær Gud fögier ath forn:de iacther kwnna hiit komma tiil stædis etc. Dat. [fredaghen nesth epther vårfrughe dagh assumpcionis].
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Giffue wij och eder tiilkenne, athuj haffue forskicketh nw waare skiip och iagther tiil siös, the nw liggia wiidt swenske Sandön, viliandis, om j icke noger wisse tidende haffue aff samme Söffuerins partij ath the j finsche skæren ære, athij thaa strax wthan al forswmmilse lathe iacterna löpa genasth öffuer fraa Findtlandt oc aath for:ne swenske Sandön, ther the thaa waare skiip och iacther finnandis wardha för them; haffue j och ther noger wisse tidender aff Söffuerins iacther, thaa wile wij athij skicke offortöffuadt waare iachter budt, ath the komma eder tiil wndtsetningh. Teslikis wele wij athij edhre iacter wel fettalie, saa athuj them her icke schola fettalingh schaffa, som wij tiil forenna plæghe, tagandis thetta ærende nogoth aluarligha före som oss allom magth paa liggher etc. Dat. [fredaghen nest epther varfrughe dagh assumpcionis].
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vij Göstaff etc. helsze eder etc. Kære wenner wij giffue edher tiilkenne athuj nw för monghe merkelige ærendhe schuld haffua warith tiil möthe och samtal medh worth ellschelige riikitz raadt her wtij waar stadt Stocholm oc haffuom her j blandt andre ærendhe betength och betracthet ath somligha wtaff frælsith icke haffua saa tiilbörlighe rosthningh och weryor tiil ath affuerghia riikitzins schada och fordarff som Suerigis lagh inneholler och tiil effwentyrs wel behoff giörs oc haffuom för then schuld beleffuath en wapensyn i huario lagsagw om kringh menighe riichit xx:de dagh iwla nw nesth kommandis. Vilie wij för then schuld athij godhemen alle paa samme tiid medh edher hestar, harnisk och besthe weryor, som j aastad komma kwnna, besökie for:ne wapensyn wtij N. in för werdug fadher N. oc Aake Clauesson, som wij j for:ne ærende wore befalningh giffuit haffua. Huar saa hende ath nogre godhemen icke haffua tiilbörlighe rosthningh, vile wij doch ath the sig paa samme tiidh och stadh precentere, epther wij forn:de N. oc N. fulla magth och befalingh giffuith haffua at handla och midla ther wthinnen j alle mottho, ther j eder fulkomplighan maaghen epter retta etc. Dat. [fredaghen nesth epther varfrughe dagh assumpcionis].
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vaar etc. Kære her electe och Aache, wij giffue eder tiilkenne ath nw wij waare tiil möthe och samtal medh riikitzins raadh her j waar stad Stocholm bleff her j blandt annath betracthet och öffuerwægith ath en deel wtaff frælsith och forlæningx men icke haffua saa tiilbörligh rostningh och weryor tiil ath affuergia riikitzins schada och fordarff, som Suerigis bescriffne lagh inneholler och som tiil effuentyrs wel behooff giörs epther then leglighet, som nw ær paa ferdhe. Therföre riikitzins raadh samfelleligha medh oss och wij medh them haffuom beleffuad och samtyckth at huar friiborne frælsisman och forleningxman, som haffuer iiij(c) marc rentho om aaret, thet ware mere frælse eller forlæning, schal ther wtaff holla vj godha karla medh tiilbörligha weryor, iij medh draffharnisk och glaffuener, huar thera medh en godh hest om xxx march, och andra iij medh skytthetygh, stoolboghar, spetzser, kneffuelspiuth eller rör. Then som mere wpbyrdt haffuer j frælse eller forlæningh, holda epther for:nde tall saa mykit mera, oc then mindre haffuer, oc saa mykith mindre, oc huar saa hende ath nogre frælsismen waare saa fattighe, ath the icke for mecthe at holla rostningh epther laghen, szee wij thaa gherna, athij midle medh them epther theres magth och formaaghe ther the agthe bliffua wiidh frælsith, saa ath the icke bliffua twughna tiil noghen deel, som icke ær j theres magth. Her wthinnan forsee wij oss athij rame worth och riikitzins gangn och bestond epther leglighetthen, som wij eder synnerliga tiil thro. Haffuom wij och beramath een wapensyn om kringh menighe riichit om xx:de dagh iwla nw nesth tiilkommandis, formodendis athij thaa epther thenne waare befalningh maaghen skicka och forordinere all tingh tiil thet bestha etc. Dat. [fredaghen nesth epther varfrughe dagh assumpcionis].
Date: 1526
Issuing place: Svartsjö
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vaar &c. Kære her electe oc godemen, vij hade wel formodeth athij schullen oss aathsporth förra en j ginghen tiil prouesthe wall, och hadom för then schuld tiilfelle nooch tiil ath ryggia samme wall, huar wij hade wilieth strengia oss emoth eder. Doch eder tiil wilia ære wij tiil friidtz med eder, ath samma wall bliffuer stondendis med saa skæl, athij antinghen aff samme prouesthrj eller aff noghrom annen prebendom skicke j worth cancellarj cc marc peningha aarligha tiil ath ther medh maa een godh man wphollas j waar gaardh, som j wel wethe ath aff the andre domkyrkior ære iw nagre prelaturer j samme waar gaardh; oc ære the her wel saa nyttughe som the kwnna wara wiid domkyrkiorna, och ær her wel saa mykit tiil ath bestella oc en meer för thet mene bestha en ther kan wara &c. Dat. Suartthesiö sancti Bartholomej apostolj affthen
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vij Göstaff &c. Giörom wittherligit ath oss ær förekommith huruledis then godemann domprouesth Iacob j Abo hade lathit epter sigh en sthoor summa peningha, huilcha han doc hade skicketh j sith testementthe epther som honum syntthes. Doc huar man retzligha tiilseer, wil finnes wel at samma peningar wel kwnna wthskickes j betther mottho en som han sielff skicket hade, som ær ath mestedelen aff peningha skickades then menige mann tiil godho. Epther then trongh, som riichit nw wthij ær med the swaara geld, som paa ferde ære aff thet örlug, som nw en tiidh long warit haffuer emoth konungh Cristiern, ther före befale wij her electo och capittlet j Aabo ath the medla och moderera forn:de hans testemente, som wij och endels haffue giffuith hans testamenterere mesther Peder Sild oc mester Peder Serkelax ther wthinnan waar meningh tiilkenne, ath nær hans arffwinghar, frendher och fattig folk haffua then deel, som them giffuen ær, ath thet andra maa komma tiil forn:da riichitzins geldes bettalningh saa longth thet reckia kan. Nær saa skeedt ær, giffue wij forn:de hans testamenterere quith och frij för alth ytthermere tiiltal aff them, som forn:de testamente giffuith ær, ee hoo the helst wara kwnna. Thess tiil wisso &c. Dat. [sancti Bartholomej apostoli affthen].
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Asiakirjat

Vij Göstaff &c giörom wittherligith at hederlig man mester Peder Serkelax, canich j Aabo, haffuer beclagath sigh före oss huruledis medt hans modersyster warth ingiffuith j Naadhendals closter för hennes prouentthe ith halfth gotz kallat Tammisth, liggiendis j Töffuesala sockn, oc at samme gotz ær nw plat forlagth oc ligger ödhe och giorth then andra halff delen öde med sigh, som han j samma by qwart hade oc haffuer j saa mottho wmborith thet ena medh thet andra; ther före begærede han off oss worth loff oc god mijnne ther tiil, at han motthe ighen wptagha baadha delena och wpbyggia them ighen, och sedhan bruka oc beholla epter thet ær hans retthe byrdh och arf, oc clostret haffuer thet wel saa lenge hafft ath thet longho szedan haffuer fyllesth för een redelig prouento som med slige personer ingiffuas plægar. Huilkit oss oc icke syntthes obörligith wara, wthan motthom wel lida ath saa skeeddhe, som wij och medh thetta worth breff lidhe wnne och tiilstedie, forbiudendis huariom och enom honum her emoth nogot hinder eller mothstondt giöre j noghen mottho. Thess tiil wisszo &c. Dat. [sancti Bartholomeij apostolj affthen].
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Asiakirjat

Jtem mesther Pedher Sild och mesther Pedher Serkelax een recognicionen paa j(c) marc örtuger, en nobel och ij wndgersgyldene, som domprouest Iacob wtij Aabo myn herres nadhe j testamente giffuit hade. Dat. [sanctj Bartholomej apostolj affthen.]
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Tiil electo wtij Aaboo. Szom j scriffue athij ghernna gaaffue eder hiit oss tiil ordha etc., saa epther thet wij för margfallight bekymber schuldt icke j thetta aar komme kwnne j then landtszendha, saaghe wij och thet ganscha gerna athij för merkeliga saker schuld wele giffua eder hiit thet förstha j kwnne tiil oss her, wij thaa huarannars meningh forsthaa kwnne etc. Jtem at han med thet aldra förstha skicker hiit j Stocholms sker the finsche iagther eller tiil suensche Sandhön, huar the ware skiip wpspörya kwnne, entighen ther eller annorstadtz. Naar the thaa tiilhopa komme, kwnna the altiid sökin finsche skæren, om Söffuerin Norbys parthij ther ære eller och giffua sigh tiidt och kwnna the thaa thess tryggeligare alle tiilhopa sökia Söffuerins partij huar the them finna kwnne, entigen i swensche eller finsche skæren etc.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Jtem Pedher Spaare ith quittensze paa al then deel han wpborith och wthgiffuit hade. Tiil Nielss Grabbe ath han haffuer granneligh tiilsyn medh the ij borgare wtaff Visby kompne ære, saa at the icke haffua tiilfelle om the nogoth ondt haffua j synneth. Jtem Jacob Flemmingh hæredtz retthen j forlæningh wtij Kwme hæredit medh saa skæl at han oss och chronone tiil thiennisth ther aff altiid holla schal iiij godhe karle med sköne hestar och godhe draffuetygh saa lenge han thet haffuer. Jtem Hendrich Iönson ith fogthe breff paa Norre Findlandt. Tiil Jffuar Flemmingh at han hit skaffar tiil Stocholm nw j höst medh thet aldra förstha xxx eller xl skwther med kalk och legger sig al win om at latha brænna then meste kalk, som the brænna kwnna paa Aalandt j wintter, tiil Stocholms sloth wpbygningx behoff, skickendis honom hiit medh förstha opne wathn j waar. Tiil Hindrek Iönsson at han kendtz wiidt Norre Finlandt. Tiil Jacob Flemmingh at han inthit befatther sig medh fogdrit, wthen giör Hindrec Iönsson wnderuisningh paa alle aattherstæder och alth annath. Dat. Matthej apostolj dagh.
Date: 1526
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Jtem Aake Claffuesson Loppis sockn wthij Tauasthws læn j forlæning. Jtem Jöns Anderson ith quittensze paa xij(c) marc örtuger j waror och redhe peninge, ij lesther lax, x skipund geddhor, szom han j thetta aareth wtaff Korsholms læn wthgiffua schulle, och ægher framdelis giöre redo för xj pund korn, [½] pund roogh för kierkio tiendhen aff Östrabothnen. Jtem her Johan, greffue tiil Höyien, Brochenhuszen och Viborgh etc. all then peninghe rentha j forlæningh, szom gaar wtaff Kwmegaardz læn. Dat. Stocholm monedaghen nesth före sanctj Michaelis dagh.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vaar &c. Wij haffue forstondit, kære her electe, athij ghernna hade warith hit öffuer oss tiil ordha &c. Saa hade thet och warith waar begær för mongha merkeligha saker schuldt, en doch wij wel formerkie ath thet j thenna höst icke skee kan, begærendhes athij j nesthkommandis waar wile giffua eder hit tiil oss her wij thaa eder wilie och meningh om alle deler ytthermere forsthaa kwnna. Och som j beröre athij icke betröstha beghaa eder j then landzsendha, bidiandis för then schuld athj wile wnna edher Lincöpungx dæchene döme ighen, saa skule j inthet twiffle, nær wij eder aluarlige meningh forstaat haffue, wile wij baadhe j then och all annen mottho wetha oc rama edhert bestha huar wij kwnne. Maaj och wetha ath högbören försthe konungen j Paalandt haffuer scriffuit oss tiil ath paaffuen haffuer skicketh sin legath in j Rysszelandt. J blandt andre hans befalninghar ær en, at han skal handle om friidh emellom Suerighe och Rysszelandt, och raadher han athuj och för then schuld tiidt inskicka wele worth myndugha sendtningebudt &c. Saa epther then legatio för merkelige saker schuld ær wpsath, som her electus j vpsala fara schulle tiil Prydtzsen, sendhe wij honum nw tiil Findtlandt ath forbida ther waar sendthningebudtz ighen kommilsze, som nw j Rysszeland æro. Sedhan the ighen kompne ære, synes thaa eder honum oc waar suaagher greffuen nyttugth wara ath nogre saadana ny legatio företages. Ær han thaa wiid handen och maa thaa fara. Jnnan opeth wathen ighen wile wij wel scriffua waar wilie och sinne om then andre legation, som nw wpsath ær. Saa epther wij wordhe öffuer eens medh capitulares j Aabo sendningebudt nw sistens, ath tiil waar gaard schulle aarliga skickes fraa Aaboo prouestrij eller annath geeld ij(c) marc, wile wij ath samme ij(c) marc antighen hiit sendhes som thaa sagth war eller ath for:nde her electus tiil Vpsala anamar them tiil thære peningha etc. Tesligis begære wij och bidie athij wile leggia eder all win om ath then gærdh motthe redeliga wthkomma j then landzsenda, epther magtthen ramandis wort bestha j alle mottho szom wij synnerligha thro eder tiil etc. Dat. toorsdaghen nesth före sancte Michels dagh.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Kirjeet

Biudher jagh Vacilius, wåre stadthollere på Nogårdh, att ffridhen skall stadigt hollis till åre tall som ffridz breffuit innehåller och kårskysningh. Jtem haffue wij beffalet wåre stadthållere hertigh Johan Johan[son] Ouilenski och wår marsk Johan Constantin[son] Zabaru conffirmere och stadffeste ffriden medh konung Göstaffs sende budh Knuth Erichson, Biörn Clauson och göre kårskysningen på beggis sidhe, och haffue Knuth Erichson och Biörn hengdt theris insigle fför breffuidt såm gömes ij Nogårdh. Then gården ij Nogårdh är, bygges honom om idher tyckes. Suenske men måge allestedis köpslage ij wårtt riike, medh huad warer them tyckes effther gamell siduane och ffridzbreff. Vij haffue beffalet wåre stadthållere på Nogårdh lathe ffåå suenske men igen, som aff them stullit och röffuat är, och budit wphengie wåre wndersåther; the wid landtmerkit äre, the bårtt rimitt haffue ffrå theris gårder och godz, haffue theris egenn wilia kome igenn, männ ij wårtt landh widh Käxholm eller Nöteborgh eller annanstadz ij wårtt landh till watn eller landh skulle the icke boo eller byggie. Item begärer fförstenn ffly rätt af konungh Gustaff öffuer röuerij och tiuffereij som han haffuer och beffaledt rätt göre sine stadthållere widh Nogårdh. Item wåre vndersåther skreffue åss till nu aff Nogårdh, thet suenske men haffue bygdh byar på wårtt landh ij Käxholms länn och Nötteborgz länn, benemdhe Ny watn, Purewesi, Saukosari, Pälthasarij, Penisarij, Wehasari, Lethasari och Santhasari, och ther wtöffuer haffue the sigh bygdt ägedelar på annan öiiar. Item j by, som heter Kerahala ij Nötheborgz länn och på andre ödhemarker, icke williendis wnne att wåre motte ther byggie eller boo; ty bidie [wi] konungh Göstaff lathe same wndersåther affhyse och icke ytermere byggie wpå wåre öijar, landh eller watn; och skall konungh Göstaff skicke nogre aff sine godhe men och medh wåre sendebudh, som titt kome, att leggie enn wiss rå gongh aff beggis sidhe, effther wår ffedernis store råå och Suerigis rikis gambla råå marcker, som hertigh Jörens och hertig Albrechtz breff innehåller, och thess fför innan skall huar annan göre lagh och rätt aff begge sidher, som fridzbreffuitt och swåren edh wtuisar. Item klagemåll om then skadhe köpmen hade ffått ij Viborg aff Viborgz borgare i k. Cristierns tidh. Item om Gabriel Sig(di) ij Lappalandh, huru the röffuedhe bleffue aff Heiki Poikalan och Jens Toroij och andre theris medhengiere, jttem att ilgerningis men måtthe bliffue straffatt.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Jtem her Bength Magni ith forlæninge breff paa Vlffsby kyrkio j Aabo biscops döme, doc medh saa skæl at han ther aff aarlighan wthgiffua skal til worth cancellaries behoff en redeligh pension. Dat. monedaghen nesth epther sancte Michaelis engels dagh.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Maaj wetha her bisp Vincentj at her electus j Aaboo haffuer begærath aff oss athij maaghe wara ther hooss honum j thenne wintther och giöra ther embethit &c. Saa ær och nw waar wilie ath saa skeer, och bidhie athij antighen komme nw strax oc fölier honum heem eller skyndher eder epther honum thet förstha j kwnne innan wintther dagha. Kan wel henda athuj saa besörghie edher ther, athij bliffue ther wel j lengre tiid. Wij behielpe oss wel j Vpsala stickth med biskop Pedher &c. Dat. [fredaghen nesth epther sanctj Francisci dagh].
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vij Göstaff &c giorom vittherligith ath epther thet thenne epther:ne geeldh wthij Aaboo biscops döme ære konungx geeldh, szom ær Kwma, Berno, Kariidtz och Vaanö, ære the oss plictughe epther gamble sidwennien aarlighe pensiones en doch the nw en tiidh longh haffue sittiidt frij. Therföre haffue wij nw wthij verdugh fadhers mesther Ericx electi tiil Aabo, mesther Hansze domprouestis och mesther Jaspers er[che]dæchens ther samme stadtz nærware for:ne geeld pensioneret, saa ath then godheman, som wiidh Kwmo kyrkio sitther, schal aarlighe ther aff giöre tiil worth cancellaries behoff xxx marc örtuger, aff Berno xl marc örtuger, aff Kariidtz xx marc örtuger och aff Vaanöö xx marc örtuger, huilken pensionem wij befallet haffua for:ne mesther Iasper wpbære och wthkreffuie och szedhan tiil worth cancellarij forschicke j godho redho, biudendis clerkerna, som wiidh samme geld sitthie, ath the samme pensionem redelighaa wthgiöre saa frampth the gellen lengher beholla wile. Thess tiil visszo &c. Dat. sancte Birgitthe vidues dagh.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Asiakirjat

Vij Göstaff &c giörom wittherligith, athuj befallet haffue oss elschelig mesther Iasper, erchedhæchen j Aabo, at han the iij(m) march, som oss aff capitteleth och cleerkeriith ther samme stadtz tiil riikitzins geldtz bettalningh wthloffuadt ær, schal vendha j godha waror, som ther j landit fallær, och leggia oss them tiil godho ther wij them besth, anama kwnne. Vilie wij för then schuldt ath waare fogthar och embetismen giöra honum ther inthet hinder wthinnan, wthan heller wara honum hehielpughe tiil thet bestha. Ær och teslikes waar wilie at han wthkreffuer oss tiil godho the aattherstæder aff then hielp, som i vintthras schulle vtgiffuen warith. Thess tiil visso etc. Dat. Stocholm [sancte Birgitthe vidues dagh].
Date: 1526
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Jtem biscop Vincentius ith magth breff, athuj honum tiilskicket haffua at haffua j sin veryo och befalingh the iij graabrödhra closther, som j Aabo biscops döme liggia, som ære Tiockarna, Viborgh och Raamo, strengeliga biudendis bröderna j samme closter ath the honum och icke ministhro swara epther thenna dagh, widh waare ogunsth och vredhe etc. Dat. Stocholm tisdaghen nesth epther sancte Birgitte vidues dagh.
Date: 1526
Issuing place: Stockholm
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Asiakirjat

Vij Göstaff &c giörom vittherligit, ath för the margfoldughe geeldt schuldt, som riichit wthij kommith ær för then feijdhe skuld, som emoth konungh Cristhiern varit haffuer, haffue wij warit öffuer eens medt her electo och capitteleth j Aaboo ath nyekorens tidegærdh j samma Aaboo skal niderleggias tiil een tiidh tiil samme geldtz bettalningh, oc haffue befaleth then godhemann mesther Iasper at han schal wpbære samme nyekoors renttho ee huar hon faller antighen j norre eller sydhra Findtlandt och giöra oss ther goda redho före. Therföre biudom wij allom, som vndher samme nyekoor ligghia oc her tiil dags legat haffua, ath the swara samme mester Iasper och inghen annen tiil al then deel, som the ther tiil aff aldher pligtughe ære wth ath giöra. Forbiudhom wij och ath ther noghor bekymbrar sigh medh the gotz, som ther vp vndher liggher, ee hwo the helst kwnna vara, viidt waare ogunsth in tiil thess wij ther sielffue tiilstædes komme och ranszaka huad reth huar och een tilkomma kan. Tes tiil &c. Dat. Stocholm [tisdaghen nesth epther sancte Birgitte vidues dagh].
Date: 1526
Issuing place: Skokloster
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Tiil her Johan, greffue tiil Hoyen etc. at han haffuer ögath pa brædit medh the rydtzsar at the icke haffua tiilfelle ath giöra noghen forraskningh her in paa riichit som the altiid ghernna giöra plegha næær sendtningebodt inskickes tiil them; teslikis at han haffuer agt paa Söffuerin Norby at han icke noghen stadz med hastughet giör noghen anlop in paa then landzsendha. Wij haffue electo j Aabo, Niiels Grabbe, Olaff Suarth och flere waare embetzmen tiilbudit ath the skula wara eder bestonduge huar behoff giörs nær the faa eder scriffuilzse etc. Tiil Electo Torsten Salmonson Jöns Vesgöthe Olaff Suart ath the ære greffuen bestonduge med al then maght the kwnna aastad komma huar saa behoff giörs. Dat. Schoo closther tiisdaghen nesth epther Kalixti.
Date: 1526
Issuing place: Heimos
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Thenn tijdh jagh Erich Flämingh laghmans tingh hwlt med allmogen i Rasborgz län aff Karis sochen i Heijmosby i welbyrdigh mans närwaro Niles Grabbe, fowgote på Rasborgh och öffwer länedt, anno Domini 1526, lögerdagen näst effter sancte Birgitedag, tå kom å satte tingh Claus Grabbe och tilstodh om ett jordskiffte, som han hadhe giortt medh sin elskelige broder Niles Grabbe nw för ett åår sedan. Tå war iagh staddt widh Rasborgz gårdh och wart kalladt aff them till samma skipte, och welbördigh man Hendrich Hendrichson, booandes wpå Donisby, närwarandes och flere gode männ öffwer samma skipte, så att Clas Grabbe wpleth en halffdeell wthi Grabbacka, som Niles och Claes war tillhopa giffuit, förwthan all sijskensbijte, theres fader och moder them hade giffwidt tillhopa allan gården såsom Mångz Grabbe sine söner hadhe giffwidt medh breff; samma breff och iagh seedth haffwer medh welbördigh mans insegel Tönne Erichsons medh Mångz Grabbes egidt insegill och Såffrin Påualsons jnsegill för samma breff, som war giffwidt wppå alltt Grabbacka, hwilcken halffdeel, som Clas hadhe wthi Grabbacka gårdh (hade) nw skötte wndan sigh och sinom arffuom å satte tinge och wnder Niles Grabbe och hans arfwom; affhände och Niles wndan sigh och sinom arffwom vpå samma tijdh och vp wnder Claws Grabbe och hans arffwom een gårdh liggiandes i Espo sochn för then halffdelen, som Claes hade wthi Grabbacka, gården, hetandes Koskis, liggiandes till Espo till tingzlagh och till Kyrkesläth till kyrckie, hwilckedt skiptte the nw stadhfäste, som the tillförenne giortth hadhe, som thesse 12, som tå i nämpden såto, wore ther fasth åtth, såsom ähr först Staffan i Kägrebacka och i Skwggböle, Oleff i Rwllarsböle, Oleff i Konungzböle, Oleff Andersson i Kila, Jop i Mesby, Lasse i Kila, Bentt i Göbbelby, Jöns i Konungzböle, Hans i Kwrby, Per i Kyrckenäss och Erich i Klockaböle Effter theres egne godh willia och sammtyckie och effter thet skiffte lagligit giorth war och fans ther och wittne till att för:de Mångz Grabbe och hans e[l]skelige hwstrw Ingred Classdåtter hade andre köpegodz annorstädis än Grabbacka wärdth war, hwilcke köpe godz war skipt alle sijskene emillan. Effter thet så lagliga alltth tillgån[g]idt war, tå dömde iagh för:de sköttningh staducht och fast och hwar skall niwtha wpwnder sin gårdh ther effter som hwart haffwer haft wtaff ålder, jngo wndantagandes, hwadh ther nw wpwnder eller thet framdeles wpspörias kan, hwadh thet är hälst i wåtho eller tårro. Till ytermere wisso att så i sanningen är tillgångit, tå hänger iagh mitt insegil nädanför thetta breff medh Niles Grabbes egidt och Hendrich Hendrichsons och Clas Grabbes insegil. Datum anno die et loco vt supra.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Jtem Iönss Vesgöthe ith quittenzse paa al then deel han j sin befalningh vthij Aabo slotz læn haffuer hafft sedhan saa screffs aarom epther Gudz byrdt mdxxv och in til paasche högtiidhen nw nesth forlidhen j fraa sancte Michaelis dagh ther nesth tiilförene. Jtem samme Iöns Vesgöthe Tomerle gaardh liggiendis j Pemmer sokn, som Cristhiern Pederson hade, med al then rentte ther aff gaar tiil thess vij komme sielff tiidt j landit j forlæningh. Tiil Jönss Vesgöthe at han thet gengerde höö, som faller vtij Aabo slotz læn, lather inkomma tiil slotthit och thet, som icke fortærth bliffuer, vender oss thet tiil godho for vthan thet, szom besynnerligha forlænt ær. Tiil Aake Claffuesson at han inthet befatther sigh medh Ström eller Koosketz godz, vthan lather Claffues scriffuere ther medh be[s]themma paa vaare weghna oc andtwordar honum ighen all then deel, som han ther aff vpburit haffuer vthan al gensegen, teslikis och Tykebool och een thaa ith bool ther nesth viidh thin gaardh ligghiendis, huilke tw haffuer för tiith egit vthan vorth minne och befalningh en doc thet vel tiilbörligit vaare at han retther siigh sielff ther vthinnan. Tiil mesther Oluff Torchillj at han andtwordar Claffues scriffuare [½] lesth iærn tiil Aabo slotz behoff. Dat. monedaghen nesth epther xj(m) iomfrughes dagh.
Date: 1526
Language: latina

[1526] in crastino S. Sauerini reversus est frater Annundus et in unitatem fratrum acceptus cum supplicatione domini Johannis episcopi Lyncopensis.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Bekänäs jagh Erich Flemingh, lagman i Sudhre finelandh, medtth thetta mitth öpen breff then tijdh iagh war tingh huldh met almogen aff s:te Morthen sochen i ärligh suens närwaru Marcus Andersson, landzfougdte ibidem, anno etc. mdxxvj; thå kom förr rätthen å satte tinghen Lasse Öffuerskärer, borghare i Åbo, och hustru Birgittha Oleffsdotter och bekendhe sigh haffua soltt beskedheligen man Lassæ Öffuerskärre v[½] stongh ioordh j Horisby, liggiandes i S:t Mortthen sochen, förr lxx [mark] orthuger, hwillee (!) [mark](r) hustru Birittha bekendhe sigh wenlighen wpburith haffua etc. sosom och lagmans breff förmeller.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Muut

Ffinland. Aboo iiij(m) mark peninga, v lester smör, iiij pund och xj lester malt, xj lest rog, lxxxij kör, j(c) lxiiij faar, xxxiij(m) och iiij(c) spitfisk, [½]x tynna torsk, ii[½] lest arbetis rog, ii[½] lest korn och xv tynnor arbetis törsk. J förläning. Virmo skogx bygd oc Lemoo ränta clxxix mark. Masku sokn cclxj mark. Ynio sokn lxxviij marc. Karintaka bool xxviij marc. Torosbool lxiii[½] mark. Kaxbyrita (= Kakskerta) öö oc flotabool xlix mark. Vskinabol renther liij marc. Viikabool xxxi[½] mark. Tycha xiiij mark. Alabool liiij marc oc iiij ort. Hoffuenskäls förläning cxc mark oc iiij ort. Saw clxxxii[½] marc för vthen arbetis smör. Särchelax xvj mark. Aabo stad ij(c) mark. Viiborgx lään xj(c) och j marc iiij räffuilska skillinga reda peninga, ij(c) lester spannamola, v lester smör, v lester lax. Olssborgx län är Sämminge, Joccass oc Saulax c skeppund gädder, i[½](c) tymber graskin, j(c) lester spannamola. Borgaalän vj(c) marc oc c lester spannamol. J förläning. Kymmynä. Konungx garden i Borgalän met xl landbor. Moodas i Pargas sokn. Konungx garden i samma sokn met iij bool. Salabool xliiij mark xij pund smör, 1 koo, ij faar. Ingaridz konungxgard i Vskels sockn vj marc j lest säd. Rama köpstad c marc. Lymmabool. Tawastahuss xviij(c) mark huffuut skatthen. Rassborg xv(c) mark cxx kor, v lester smör cc faar xxx lester spannamol oc Satagunna ii[½](m) marc ort, in toto xxj timber graaskin, xv tunnor smör, xv skeppund geddor. Korsholm xiij(c) marc huffuut skatten oc c mark j lax oc skin. Kwma gard, vnder honum ligger Satagunna, som förscriffuit staar; rentar ij(m oc c marc, xxj timber graaskin, xv tunnor smör, xv skeppund geddor. Castelholm m marc. Östra botnen.
Date: 1526
Language: ruotsi
Document type: Yksityiset, Muut

Hwrwst i Vemo, itt godz gammalt frelsse, hwilkid Iöns Andirsson aff Hwrwst hade testamenterid thill Nådendalz closter 1512, ok vndte mene släckten theriss byrdahödh thill Jachem Fleming på Lepsta ath lösa samma godz effter Westerås recess sik ok sina arffua till alders ægho. Ok thetta effterschriffna haffuer bemelte Jacob (= Joachim) Fleming giffuid arffuingomen på forscriffna Hwrwst godz Mdxxvj. Luca Worampää ............ rede peningar .. 6 mark. en koo ........ 20 öre. malt ............ 4 spenn .... 4 [mark] rogh ............ 6 spenn .... 5 [mark] 2 öre korn ............ 5 spenn .... 5 [mark] humbla ........ 16 mark ...... 1 [mark] Paulus Ylekyla – med sin syster peningar ........ 6 [mark] korn ............ 3 spenn .... 3 [mark] Mariet Olssdotter Rökasten peningar ....... 3 [mark] rogh ............ 2 spenn ..... ½ [mark] Paulus Ingeranda och hans broder Henrich i Töffusala sochen peningar ........ 4 [mark] rogh ............ 10 spenn ..... 12 ½ [mark] hampa .......... j [lispund] ........ 10 öre fårskind ........ 5 ........... ½ [mark] Iöns Andirsson i Lemettus och Bertil Iönsson Sannasten i Töffuesala samfelleligen ............ peningar ........ 6 [mark] rogh ............ 8 spenn ..... 10 [mark] hampa för ...... 6 öre Oloff Råkasten, Oloff Wanhakylä och Chirstin Messenkyla fädernis frender peningar ....... 6 [mark] rogh ........... 3 pund 4 spenn 27 ½ [mark] vathmal for ..... 3 mark Offuer alt thetta skencte Jacob Fleming till Nåendals conuent till ära tört nöt kött ............................... 10 [lispund], pundit 6 öre, thet är 7 ½ [mark] i peningar.
Date: 1526
Language: saksa
Document type: Kaupungit, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

1526 [iz gheledet] Mattis i Morgaet, des klosters tho sunt Birgitten bure, vor doetlichen verwundingen willen, welche er Peter Kitu(!), einem Wiborgischen manne, in dorpe Hapnes geschlagen.
Date: 1527
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Var etc. Vij giffwe eder tilkenna ath wij aristereth haffwe eth ræwelsth skip med goodz och warur, som inkommit ær vid wår stad Nylödese, for noget öffwerwåldh skwld, som wara vndersaather sinnerligan oss elskeligh Staffan Sassze och Hans Witthe viderfarith ær paa theris godz j Refle och wij tiit och offtha gönum vår scriffwelse aff them vtaff Reffle ath vara vndersåther motte viderfaras saa mykit som reth ær begæreth haffue, thet the doch inthit anszeth haffwa hwarken var scriffwelse eller theris egen påäskningh vthan med bedragerij tid fran tijd then forhalad haffwa. Ther före vele wij ath hwar nogre ære vtaff våre vndersåter j then landzenda som plæge fara eller skippa til Rij eller Ræfla med theris varwr, ath them motte j tijd tilsakth bliffwa ath the ingeledis brwka theris segladz ther hædan vppa thet ath them motte ingen skade viderfares antingen til godz eller personer, vthan hwar the behoff haffwa ath sökie theris berningh epther salth och hwmbla ath thee kwnna föia siigh til Danske eller Köningxbergh, men doch saa som vij eder för faa daga sedhan om thee haallender tilscreffwe, ath hwar nogra varur fynnas kwnne, som them thiena, ath thee ingeledis forskyngrade vardha paa noghen annen stad vthan alenast skickes hiith til var stad Stocholm, ther thee jghen annamandis och fångandis varda then deel thee behoff haffwa jw saa goth köp som thee andre wåre vndersåther her j Stocholm haffwandis vardha; och om saa skeer ath nogra öffwertreedandis varda samma varth bwdh, hwar the noger skada faa paa theris godz aff wåra jacther j siön, reknas thet theris olydactughet til. Vele wij och ath j första ypna vatn vtredhen edhra jacther acthendis granligan om nogher biwder siigh til ath skippa paa någhen annan stadh en til for:de vår stad Stocholm med theris warur; som thee haffwa mett fara, thesligis ath j maa granligan forstaa hwad warur them mesth thiena och nyttwgasth ære, ær thet vpteknadh j thetta innelykte registher och samma warwr motte forsamlade bliffwa och hijt til Stocholm skikkade vardha. Edher etc. Dat. [xx:de dagh jwla]. Calffwen tiil her electum i Åbo. Viliom wij sammaledis athij eder vinleggia ath skaffa tiil vårth egeth behoff thet mesta rugh och korn wel törkadt som j öffwerkomma kwnne j then landzenda, athwj och kwnnom nogoth faa til ath ladha och fractha samma skep med, nær the kommandis warda, vid xx eller xxx lesther vtaff tiendhen. Thetta ære thee varwr, som thiæna j Hålland, Braban och Sælandh. Jtem kååper och jærn. Jtem elgzhwder, oxahuder, kohwder, mesth saltadhe, bucskin, gethskin och calffskin. Jtem grååwerk, hermelin och vlffskin. Jtem talgh, smör, isther, kökenfeth, siæltraan, flesk, finska gædder och osthar. Jtem korn, rwgh och haffre, alth veel torkad. Jtem horpöss, terpentin och thiære, wel tiwk. Jtem masther, thee stærstha, lengxthe och tiwckaste man kan finna. Jtem saagobrædher, æckebrædher, færebrædher och båtnabrædher.
Date: 1527
Issuing place: Asikkala
Country: Suomi
Language: ruotsi
Document type: Paikallishallinto, Asiakirjat

Alle the thetta breff höre eller see bekennis iach Eriich Fleming, lagman j Sudra ffinne lagsagw, then tiid iach lagmandz ting hult med almogen aff Askala soken j welbyrdig mandz næruarv Torsten Salmonson, slotzfogtte po Tauiste hus, anno Domini mdxxvij, odensdagen nest före purificacionis Marie, tho kom for rette welbyrdig man Biörn Clauson aff Leppes oc lade for rettin eth Hans Persons breff, häritzhöffdinge vppo then tid j Hollole hærith, huilkit som stode benempdt tesse epter:ne råår jmillan Witterlaby oc Gamble gord, som är först Ilkoiokjsw, Solecthe, Kiffuinemj, Nipalasarj, Wondala vorj, Kaxanharankiffuj, Korckeoijansw, Keskemenesosarj, Teytopä, Hiinukiffuij, Paskoija hara, Paskaoijan poluj, Holdinhaara, Lepikiffuj, Keubijerffuj, Herttalakoski, Ristikallio, Hemensilta, Likayerffuij, Rohauta, Askensaw, Ristinkusi, Selkensaria, Selkenijerffui, Joijstenijokj, Sarisijerffui, Effws möllw, Kanganpæ, Hettas hara, Häffwnpalua, Örenkily, Memmaintio, Kaxanharanhonga, Turppinoija, Lahankiffuj, Korckenköle woriossa, Meleniokisw, Saffuenkorpi silta, Rehenkangas, Iothen söria; oc innen thenne for:ne råå boo thenne epter:ne bye först Tantilaby, Kurdikalaby, Kostilaby, Ylalaby, Pakonaby, oc thenne for:de by äre lagde met råår jnnen Gamble gordz råår. Effter the for:na råår hade Vitelabo offuer gongit oc met welde sig til egnad eth stycke iord, hetandes Kouanstemo, huilkit the sade, at the hade foot met skiffthe från Euosby, aff huilkit the hade ingen breff eller beuisning, oc ingen met them thet vitne vilde, och som Hans Persons dombreff inne holler at ingen ær lothægande innen for Gamble gordz råår vtan the for:de byer som forscreffuit står, huilkit tesse xij wore oc fasth åth: Per Larson Askalä, Per Kauppo Kimenlass, Per Person ibidem, Per Nilson Actiala, Sigffrid Pålsson Heynalampi, Magns Person Aniopelto, Per Hanson Lussisth, Nils Olson Oraierffui, Morten Larson Kurhelasth, Per Person Pöhänemesth, Henrik Person Vitalasth oc Oleff Person Askala. Oc szo vitnade som gamble dombreffuet inne håller, ath for:de råår äre rette råen thera jmellan. Effter theris vitne och synemen, som j Hanss Persons breff benemde äre, stadfester oc iach the råår, oc forbiuder iach huariom manne her emoth hindre eller quelie, vid vj marc for myn dom. Til mere visse oc vitnesbyrd henger iach mit jncigle nedhen fore thetta breff, som giffuit och screffuit ær anno vt supra.
Date: 1527
Issuing place: Uppsala
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Keskushallinto, Tili- ja pöytäkirjamerkinnät

Tiil her electum j Åbo ath han anthwordher Jöns Vestgöthe then jachth han oss skænkth haffuer saa vthröstad som han oss henne tilsagde, och at han icke tilstædher syna thiænare saa bråth selia theris hestha eller hærnisk för en wij theris rwsningher beseth haffua, och ath han mett våra fogther saa belæmpe kwnne, ath för thee gærdha pæningher motthe kiöpes godha varor, delandis ther vthinnan hans god raad mett våra fogther. Tiil Jöns Vesgöthe ath han alla sammans thee gærdha peningher annamer til siig, vinleggandis siig ath thee motte vel förytrade vardha j goda varwr och ath wij icke kwnne settia fwlleliga tro til ath electus j Åbo haffuer j synneth ath bedriffa noget anneth en som then recess oss emellom giord ær inneholler, doch ligevel agthe wij oss tidh j then förstha opne vatthnss tijd ath besögie then landzendhe för en her electus dragher ther vtaff landit, och ath han besteller xl eler l tymbermen, varandis offuer ens med them hwad the skwla haffua j theris lön, och skyndher them hijt til Stocholm med thet aldra förstha. Dat. Vpsala odensdaghen nesth för Sigffridj.
Date: 1527
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vij haffue vndfångit eders scriffuelse ath store förstens (vthj Rydzlandh) sendingebud ære paa resen med fwlmyndoghe værff och befalninghar til oss etc., hvilke och fwlmegtighe och thæris medföliare wij wela athj och flere wåre embetismen och fogthar ther vthij Ffinlandh j theris framsögningh alle stadz ther om tilsægiandis göra forfordringh oc tractherær them paa vara vegna thet besthe j kwnne baadhe j sin fortæringh och all annan mottho med öll, math och hwess del them behöffuis ee hwar the fram komma med alth goth in til första opna vathns tiid; thess fornædhan formodhom wij athij wår vilie yterligare vardhe forfarandis hwreledis wij ther om betænke, når thee hijt vtöffuer til oss komma skwla. Men ligewel fordrögher them ther j then landzenda thet længstha j kwnne och scriffuer oss til ee thaa och tha hwad samme fulmegtwge lidher j sin væghes fordenskaps framskyndilse och hwre ther om ær belægat. Om thee andher ærende j oss giffue til kenne vele wij biwdha edher vårth synnes oc meningx forkynnelse j wår scriffwelse til igen med her Eskill, nær han kommer och sendes til bagha igen; och acktar tidhen iw saa, athj komme hiit j landit til oss vtöffuer haffwet forre en for:ne ryssze sendingebud skynde siig til Stocholm, athj kunne göre oss noghen besked och vndheruisningh til förne aath om nogra verffs forhandlingh huar saa behoff görs j thess leglighether etc. Dat. mondaghen nesth epther Sigfridj.
Date: 1527
Issuing place: Uppsala
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Var etc. Vether Jffwar ath oss ær noghit behoff tijl vårth slåth Stocholm eth par stora skwther, hwilke wij begere athj lathe aff ny byggia ther paa Ålandh, saa ath thee bliffua vell bredhe paa bothnen och starcke giordhe, medt vråånghar, inhwlth och hwess annan dell med inredhe, tackell och tygh som skwthor tilhörer, och lather them icke byggis mesthe höghie vthan testhe bredhare, saa ath thee flytha veel grwnth åffwan vppa vathneth, och forskicker them sedhan til Stocholm thet snarasthe j kwndhe j tilstwndandhe vår, ther wij them thaa vele bethale med våre ægne peningher, ee huad thee bekostad haffua edher etc. Dat. Vpsala tisdaghen næst effther Matthej (= Matthie) apostolj dagh.
Date: 1527
Issuing place: Uppsala
Country: Ruotsi
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Asiakirjat

Vij etc. viliom allom viterligit vara, ath wij haffue loffuat och tilsagt och med thetta vorth opne breff loffua och tilsegiom oss elskeligh her Benct j Olsby (= Ulfsby) ath han må haffua, niwtha och behålla vart gæld Olsby så længe honum sielff behager ther atth bliffua, på thet for:de her Benct skal thess aluårligare företaga gordzens forbetringh med bygning och rydning til akers och ængs vphælle, doch så att han bliffuer oss för en tro och retrådig man, åhrligha vthgiffuandis l mark j pension vår canceller om s:te Ericj tijd vthåff samma gæld och ingeledis försummer then tiænist, som han på sijt presteembetis vägne är plictog ath göra sina socknabönder med Gudz ordz förkynnelse och predicen, och så længe han for:ne vilkor j alla sina puncter oforkrænkte fult gör och haffuer siig tachsamliga j sijt omgængilse med for:ne sine sochnabönders wnnisth, skal ingen macht haffua med öffueruelle och oreth ath driffua for:ne her Benct frå forbene[m]pde gæld Olsby, vthan han forbryter siig sielff mot for:ne vilkor och kan siig icke ther före med lagligh vrsekt vndlede. Eder etc. vthaf Vpsala [torsdagen nesth för Ericj].
Date: 1527
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vij Göstaff etc. helse eder etc. Kære wener, oss ær til kenne giffuit athj plæghe oss forhindra vårth laxefiske med the stöthe nöther j brwken vthanför åmynneth j Wlzby ffierd, så ath fisken ey wp får gå j åmynneth för edere olagelige nöther skyld, doch thet stor oskäl är; hwarföre wilie wij och hoglige forbyude eder alle, som the stöthe nöther plæge brwche, athj her effter slikt åffstille, brukandis eder stötheno her och fiskerij alenasth wijdh eder egen landt så som gammal seder varit haffuer och Suerigis lagh inneholler, thesligis och j gode mæn alle j Yllesstadha bo, som våre laxafiske brwke, athi oss lathen niwthe och behålle wår konungx del obehindradt hwar tridie dagh, som gamal seder warith haffuer, til thess wij tiidt personliga kommandis vardha wele wij tha ther om yterligare forhöra och forfara hwre sanninghen siigh begiffuer. Eder Gudh etc. [Vthaff Stocholm] ffredagen nesth epther Ericj.
Date: 1527
Language: ruotsi
Document type: Kuninkaalliset, Kirjeet

Vij Göstaff &c. Fförst tacka[n]dis thij för gærden ath the veluilielige henne vthdroge; thesligis giffue wij eder til kenne, ath wij icke til sinnes ære, effter Rasborgh nw så fordörffuad och nider bruthit ær, latha thet vpbyggia och renouere på then stad som thet tilförne stondit haffuer, för then oleglighet skul, vthan ackte thet lathe settie på en annan stad ther på landit, ther better legligheth och bequemare rwm vara skal och seglads invnder till liggia kan, så ath oss forhoppes ath oss och eder framdelis til gagn och bestånd vare skal; huarföre begære wij atj berede edra tegellawger(!), betænkiandis så ath j oss behielpuge ære med tegelslagning och kalkbrenning nær behoff görs, lathandis eder veluilioge finnes til for:ne slotz vpbygning och al annan del huar vår embetismann eder ther om tilsegiandis varder på våra vegne. Och achte wij vijd thet rwm som slotthet skal vpbygges lathe vpkomme en köpstad, eder til gagn och bestånd, ther j skule til köpes få salth, hwmbla och annan del, then j behoff haffua, så atj icke ther epter altijd skole fara til Reffla eller annerstadz vthan thet fongandis varda inne j landit hoss eder. Eder Gudh. [Uthaff Stocholm tiisdagen nesth effther Vrbanj.]