Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Kui su juhiluba on väljastatud riigis, millele laieneb Genfi või Viini teeliikluse konventsioon, võid selle juhiloaga Soomes sõita kuni kaks aastat.
fi: Jos sinulla on ajokortti jostakin maasta, joka kuuluu Geneven tai Wienin tieliikennesopimukseen, voit ajaa kortilla Suomessa enintään kaksi vuotta.
et: Pead vahetama oma juhiloa Soome juhiloa vastu kahe aasta jooksul alates Soome kolimisest.
fi: Sinun täytyy vaihtaa korttisi suomalaiseen ajokorttiin kahden vuoden kuluessa siitä kun muutat Suomeen.
et: Kui su juhiluba on väljastatud riigis, millele ei laiene Genfi või Viini teeliikluse konventsioon, saad selle juhiloaga Soomes sõita aasta jooksul pärast sinu kandmist Soome rahvastikuregistrisse.
fi: Jos sinulla on ajokortti maasta, joka ei kuulu Geneven tai Wienin tieliikennesopimukseen, voit ajaa tällä kortilla vuoden ajan, sen jälkeen kun sinut on merkitty Suomen väestörekisteriin.
et: Teeninduspunktis Ajovarma saad oma juhiloa Soome juhiloa vastu vahetada.
fi: Voit vaihtaa ajokorttisi suomalaiseen ajokorttiin Ajovarman palvelupisteessä.
et: Ajovarma veebilehe kaudu saad eelnevalt aja broneerida.
fi: Voit varata ajan etukäteen Ajovarman verkkosivujen kautta.
et: Teavet juhilubade kohtasoome keel _ rootsi keel
fi: Tietoa ajokorteistasuomi _ ruotsi
et: Välisriigi juhiluba Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Ulkomainen ajokortti Suomessasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Soome kliima on külmem kui paljudes muudes riikides.
fi: Suomen ilmasto on kylmempi kuin monissa muissa maissa.
et: Ilm siiski vaheldub palju eri aastaaegadel.
fi: Sää kuitenkin vaihtelee paljon eri vuodenaikoina.
et: Talvel on Soomes külm ja sajab lund.
fi: Talvella Suomessa on kylmä ja sataa lunta.
et: Tavaliselt jääb lumi maha terveks talveks.
fi: Tavallisesti lumi pysyy maassa koko talven.
et: Õhutemperatuur on enamuses alla nulli Celsiuse kraadi.
fi: Lämpötila on useimmiten alle nolla celsiusastetta.
et: Päevane õhutemperatuur võib olla näiteks -10 Celsiuse kraadi ja mõnikord isegi -20 kraadi.
fi: Päivälämpötila voi olla esimerkiksi -10 celsiusastetta ja joskus jopa -20 astetta.
et: Põhja-Soomes võib õhutemperatuur olla isegi -30 kraadi.
fi: Pohjois-Suomessa lämpötila voi olla jopa -30 astetta.
et: Kui maas on lumi ja jää, siis on ka libe.
fi: Jos maassa on lunta ja jäätä, silloin on myös liukasta.
et: Talvel on tähtis riietuda soojalt.
fi: Talvella on tärkeää pukeutua lämpimästi.
et: See tähendab seda, et on hea panna selga vähemalt vateeritud jope, villane kampsun, müts, kindad, sall ja soojad talvesaapad.
fi: Se tarkoittaa, että on hyvä pukea päälle ainakin toppatakki, villapaita, pipo, käsineet, kaulahuivi ja lämpimät talvikengät.
et: Külma ilmaga tasub panna selga mitu kihti riideid.
fi: Kylmällä säällä kannattaa pukea päälle useita vaatekerroksia.
et: Talvel on Soomes tihti pime, sest päike tõuseb alles hommikupoolikul ja loojub juba pärastlõunal.
fi: Talvella Suomessa on usein pimeää, koska aurinko nousee vasta aamupäivällä ja laskee jo iltapäivällä.
et: Põhja-Soomes on pimedam kui Lõuna-Soomes.
fi: Pohjois-Suomessa on pimeämpää kuin Etelä-Suomessa.
et: Kõige põhjapoolsemas Soome osas on mitmeid nädalaid, kui päike üldse ei tõusegi.
fi: Pohjoisimmassa Suomessa on useita viikkoja, jolloin aurinko ei nouse ollenkaan.
et: Talvekuud on detsember, jaanuar ja veebruar.
fi: Talvikuukausia ovat joulukuu, tammikuu ja helmikuu.
et: Samuti võib novembris ja märtsis ilm külm olla ja võib lund sadada.
fi: Myös marraskuussa ja maaliskuussa sää voi olla kylmä ja voi sataa lunta.
et: Lumi sulab tavaliselt ära märtsis või aprillis.
fi: Lumi sulaa pois tavallisesti maaliskuussa tai huhtikuussa.
et: Riietumine talvelsoome keel
fi: Pukeutuminen talvellasuomi
et: Kevad algab Soome lõunaosas märtsi lõpus, põhjas aprilli lõpus.
fi: Kevät alkaa Suomen eteläosassa maaliskuun lopulla, pohjoisessa huhtikuun lopulla.
et: Kevadel on ilm tihti veel jahe, kuid soojem kui talvel.
fi: Keväällä sää on usein vielä viileä, mutta lämpimämpi kuin talvella.
et: Kevade ajal muutub loodus palju, kui lumi ja jää sulavad ära, lehed tulevad puudele ja taimed hakkavad kasvama.
fi: Kevään aikana luonto muuttuu paljon, kun lumi ja jää sulavat pois, lehdet tulevat puihin ja kasvit alkavat kasvaa.
et: Soome lõunaosas on suvel keskmine õhutemperatuur umbes 20 Celsiuse kraadi, põhjaosas umbes 15 kraadi. Suvekuud on Soomes juuni, juuli ja august.
fi: Eteläisessä Suomessa keskilämpötila on kesällä noin 20 celsiusastetta, pohjoisessa noin 15. Kesäkuukausia ovat Suomessa kesäkuu, heinäkuu ja elokuu.
et: Kõige soojem kuu on juuli, siis tõuseb õhutemperatuur päeval tihti üle 20 kraadi.
fi: Lämpimin kuukausi on heinäkuu, silloin lämpötila nousee päivällä usein yli 20 asteen.
et: Suvel on Soomes valge ka õhtul ja öösel, sellepärast et päike loojub hilja ja tõuseb vara.
fi: Kesällä Suomessa on valoisaa myös illalla ja yöllä, koska aurinko laskee myöhään ja nousee aikaisin.
et: Põhja-Soomes on valgem kui Lõuna-Soomes.
fi: Pohjois-Suomessa on valoisampaa kuin Etelä-Suomessa.
et: Kõige valgem kuu on juuni.
fi: Kaikkein valoisin kuukausi on kesäkuu.
et: Siis tähistatakse Soomes jaanipäeva, valge öö ja suvise pööripäeva püha.
fi: Silloin Suomessa vietetään juhannusta, yöttömän yön ja keskikesän juhlaa.
et: Kõige põhjapoolsemas Soome osas ei looju päike suve alguses üldse.
fi: Aivan pohjoisimmassa Suomessa aurinko ei laske alkukesällä ollenkaan.
et: Sügis algab tavaliselt augusti lõpus või septembri alguses.
fi: Syksy alkaa tavallisesti elokuun lopussa tai syyskuun alussa.
et: Ilm on jahe ja tihti ka sajune ja tuuline.
fi: Sää on viileä ja usein myös sateinen ja tuulinen.
et: Sügisel on ka pime, sest päike loojub varem kui suvel.
fi: Syksyllä on myös pimeää, koska aurinko laskee aikaisemmin kuin kesällä.
et: Esimene lumesadu tuleb tavaliselt oktoobris või novembris.
fi: Ensimmäiset lumisateet tulevat tavallisesti lokakuussa tai marraskuussa.
et: Teavet Soome kliima kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa Suomen ilmastostasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Inimesed tulevad Soome
fi: Ihmiset tulevat Suomeen
et: Umbes 10 000 aastat tagasi hakkasid inimesed Soome tulema.
fi: Noin 10 000 vuotta sitten Suomeen alkoi muuttaa ihmisiä.
et: Nad saabusid idast, praeguse Venemaa territooriumilt ning Baltimaade kaudu lõunast.
fi: Heitä tuli idästä nykyisen Venäjän alueelta sekä Baltian kautta etelästä.
et: Soome keele juured on pärit Kesk-Venemaalt, kuid soome keelde on segunenud mõjusid ka balti ja germaani keeltest.
fi: Suomen kielen juuret ovat peräisin Keski-Venäjältä, mutta suomen kieleen on sekoittunut aineksia myös balttilaisista ja germaanisista kielistä.
et: Rootsikeelne elanikkond on Soomes elanud üle 800 aasta.
fi: Ruotsinkielistä väestöä Suomessa on ollut yli 800 vuotta.
et: Soome Rootsi ja Venemaa osana
fi: Suomi osana Ruotsia ja Venäjää
et: Soome kuulus Rootsi koosseisu üle 600 aasta – alates keskajast kuni 19. sajandi alguseni.
fi: Suomi oli osa Ruotsia yli 600 vuoden ajan keskiajalta 1800-luvun alkuun saakka.
et: Rootsi ja Venemaa võitlesid sel ajal palju kordi Soome üle mõjuvõimu säilitamise pärast.
fi: Ruotsi ja Venäjä taistelivat tänä aikana useasti vaikutusvallasta Suomessa.
et: Lõpuks, 1809. aastal, kui Venemaa oli võitnud Rootsi vastu peetud sõja, läks kogu Soome Venemaa valdusse.
fi: Lopulta vuonna 1809 koko Suomi siirtyi Venäjän valtaan, kun Venäjä oli voittanut Ruotsia vastaan käymänsä sodan.
et: Soome kuulus Venemaa koosseisu aastatel 1809–1917.
fi: Suomi kuului Venäjään 1809–1917.
et: Sellel ajal oli Soome autonoomne omavalitsuslik suurvürstkond ehk soomlased said paljude küsimuste üle iseseisvalt otsustada.
fi: Tänä aikana Suomella oli itsehallinto, eli suomalaiset pystyivät päättämään monista asioista itsenäisesti.
et: Soome valitsejaks oli siiski Venemaa keiser.
fi: Suomen hallitsija oli kuitenkin Venäjän keisari.
et: Soome keel, kultuur ja majandus arenesid ajal, mil Soome kuulus Venemaa koosseisu, küllaltki märkimisväärselt.
fi: Suomen kieli, suomalainen kulttuuri ja talous kehittyivät paljon sinä aikana kun Suomi kuului Venäjään.
et: 20. sajandi algul hakkas Venemaa siiski Soome autonoomiat piirama, mis soomlastele ei meeldinud.
fi: 1900-luvun alussa Venäjä alkoi kuitenkin kaventaa Suomen itsehallintoa, mitä suomalaiset eivät hyväksyneet.
et: Soome iseseisvub
fi: Suomi itsenäistyy
et: Esimese maailmasõja lõpul lõi Soome Venemaast lahku, kui Soome parlament kinnitas 6. detsembril 1917. aastal iseseisvusdeklaratsiooni.
fi: Ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa Suomi erosi Venäjästä, kun Suomen eduskunta hyväksyi itsenäisyysjulistuksen 6. joulukuuta 1917.
et: Soomest sai iseseisev riik ja seda päeva tähistatakse siiani kui Soome iseseisvuspäeva.
fi: Silloin Suomesta tuli itsenäinen maa, ja tätä päivää vietetään edelleen Suomen itsenäisyyspäivänä.
et: 1918. aasta kevadel toimus Soomes kodusõda, kus omavahel võitlesid töölisklassi esindavad punased ja kodanlust ja maaomanikke esindavad valged.
fi: Keväällä 1918 Suomessa oli sisällissota, jossa työväestöä edustavat punaiset ja porvareita ja maanomistajia edustavat valkoiset taistelivat toisiaan vastaan.
et: Sõda lõppes 1918. aasta mais valgete võiduga punaste üle.
fi: Sota päättyi toukokuussa 1918, kun valkoiset voittivat punaiset.
et: Iseseisvast Soomest sai vabariik, kus seadused kinnitab rahva poolt valitav parlament – Eduskund (eduskunta).
fi: Itsenäisestä Suomesta tuli tasavalta, jossa lait säätää kansan valitsema eduskunta.
et: Riigipea on president, mitte keiser või kuningas.
fi: Valtionpäämies on presidentti eikä keisari tai kuningas.
et: Talvesõda ja Jätkusõda
fi: Talvisota ja jatkosota
et: 1939. aasta novembri lõpul ründas Soomet Nõukogude Liidu armee.
fi: Marraskuun lopulla 1939 Neuvostoliiton armeija hyökkäsi Suomeen.
et: Teise maailmasõja ajal sõdis Soome Nõukogude Liidu vastu kahel korral: esmalt Talvesõjas aastatel 1939–1940 ja seejärel Jätkusõjas aastatel 1941–1944.
fi: Toisen maailmansodan aikana Suomi kävi Neuvostoliittoa vastaan kaksi sotaa: ensin talvisodan vuosina 1939–1940 ja sitten jatkosodan vuosina 1941–1944.
et: Sõdade tulemusena kaotas Soome Nõukogude Liidule oma alasid.
fi: Sotien takia Suomi menetti alueita Neuvostoliitolle.
et: Rohkem kui 400 000 soomlast jätsid oma kodud kaotatud aladel ja saabusid pagulastena allesjäänud Soome.
fi: Yli 400 000 suomalaista lähti menetetyiltä alueilta pakolaisiksi jäljelle jääneeseen Suomeen.
et: Soomlaste jaoks oli siiski kõige tähtsam asjaolu, et Soome säilitas iseseisva riigi.
fi: Suomalaisille tärkein asia kuitenkin oli, että Suomi säilyi itsenäisenä maana.
et: Soome sõdadejärgsel perioodil
fi: Suomi sotien jälkeen
et: Peale sõdu kartsid paljud soomlased, et Nõukogude Liit püüab teha Soomest sotsialistliku riigi, sest nii oli juhtunud teise Nõukogude Liidu Euroopas asuvate naaberriikidega.
fi: Sotien jälkeen monet suomalaiset pelkäsivät, että Neuvostoliitto yrittäisi tehdä Suomesta sosialistisen maan, koska näin oli käynyt muille Neuvostoliiton eurooppalaisille naapurimaille.
et: Soomel õnnestus siiski luua Nõukogude Liiduga heanaaberlikud suhted, säilitada oma demokraatlik ühiskonnakord ning suurendada kaubavahetust ka lääneriikidega.
fi: Suomi onnistui kuitenkin luomaan hyvät suhteet Neuvostoliittoon, säilyttämään demokraattisen järjestelmänsä sekä lisäämään kauppaa myös länsimaiden kanssa.
et: Välispoliitikas pidi Soome pikka aega otsima tasakaalu Nõukogude Liidu ja Lääne vahel.
fi: Ulkopolitiikassa Suomi joutui pitkään tasapainottelemaan Neuvostoliiton ja lännen välillä.
et: Sõdadejärgsel ajal muutus Soome agraarriigist tööstusriigiks.
fi: Sotien jälkeen Suomi muuttui maatalousmaasta teollisuusmaaksi.
et: Soome tööstuse arenedes suutsid soomlased müüa üha rohkem tööstustoodangut välisriikidesse.
fi: Kun Suomi teollistui, suomalaiset pystyivät myymään yhä enemmän teollisuuden tuotteita ulkomaille.
et: Soome eksportis peamiselt paberit ja teisi metsatööstuse tooteid.
fi: Suomi vei ulkomaille erityisesti paperia ja muita metsäteollisuuden tuotteita.
et: Soome ühiskonnas muutusid paljud asjad.
fi: Monet asiat suomalaisessa yhteiskunnassa muuttuivat.
et: Palju inimesi siirdus maalt linna ja üha rohkem naisi asus tööle väljaspool kodu.
fi: Paljon ihmisiä muutti maaseudulta kaupunkeihin, ja yhä enemmän naisia meni töihin kodin ulkopuolelle.
et: Hakati arendama avalikke teenuseid ja nii tekkisid riiklik tervishoid, sotsiaalkaitse ja põhikool.
fi: Julkisia palveluja alettiin kehittää, ja näin syntyivät julkinen terveydenhuolto, sosiaaliturva ja peruskoulu.
et: 1960-ndatel aastatel asus sadu tuhandeid soomlasi Rootsi elama, sest seal oli rohkem tööd ja palgad olid kõrgemad kui Soomes.
fi: 1960-luvulla satoja tuhansia suomalaisia muutti Ruotsiin, koska siellä oli enemmän työtä, ja palkat olivat korkeammat kuin Suomessa.
et: 1990-ndatest uude sajandisse
fi: 1990-luvulta uudelle vuosituhannelle
et: Kui Nõukogude Liit 1990-ndate alguses kokku varises, algas Soomes sügav majanduskriis, sest eksport Nõukogude Liitu lõppes.
fi: Kun Neuvostoliitto romahti 1990-luvun alussa, Suomeen tuli talouslama, koska kauppa Neuvostoliiton kanssa loppui.
et: Sel ajal läksid paljud ettevõtted pankrotti, mille tagajärjel paljud inimesed kaotasid töö.
fi: Silloin monet yritykset tekivät konkurssin, jonka seurauksena monet ihmiset menettivät työpaikkansa.
et: Peale majanduskriisi panustas Soomes kõrgtehnoloogilisse tööstusse ja tekkis palju uusi töökohti.
fi: Laman jälkeen Suomeen syntyi paljon korkean teknologian teollisuutta ja työpaikkoja.
et: Üha rohkem inimesi leidis tööd ka teenindussektori erinevatel ametikohtadel.
fi: Yhä enemmän ihmisiä työskenteli myös erilaisissa palvelualan ammateissa.
et: 1990-ndatel hakkas Soome elama asuma üha rohkem inimesi teistest riikidest.
fi: 1990-luvulla Suomeen alkoi muuttaa yhä enemmän ihmisiä muista maista.
et: Soome saabus pagulasi paljudest riikidest ning Soome taustaga inimesi endisest Nõukogude Liidust.
fi: Suomeen tuli pakolaisia monista maista sekä suomalaistaustaista väestöä entisestä Neuvostoliitosta.
et: Paljud asusid Soome elama ka õpingute, töö või pere tõttu.
fi: Monet muuttivat Suomeen myös opiskelun, työn tai perheen takia.
et: 1995. aastal sai Soome Euroopa Liidu (EL-i) liikmeks.
fi: Suomesta tuli vuonna 1995 Euroopan unionin (EU) jäsen.
et: 2002. aastal võttis Soome esimeste Euroopa Liidu riikide hulgas kasutusele EL-i ühisraha euro ja loobus sellega oma valuutast.
fi: Vuonna 2002 Suomi otti ensimmäisten EU-maiden joukossa käyttöön EU:n yhteisen rahan euron ja luopui näin omasta valuutastaan.
et: Soome on alati olnud väike põhjapoolne koht ida ja lääne vahel.
fi: Suomi on aina ollut pohjoinen ja pieni paikka idän ja lännen välissä.
et: Soome ajalugu on lugu kaubateedest, kultuuride kokkupuutest ja elust suurte naabrite kõrval.
fi: Suomen historia on kertomus kauppareiteistä, kulttuurien kohtaamisesta ja elämästä suurten naapurien vieressä.
et: Soome esiajalugu –1323
fi: Suomen varhaishistoria -1323
et: Soome ala on asustatud jääajast alates, umbes aastast 8800 eKr.
fi: Suomen alueelle on asuttu jääkaudesta lähtien, noin vuodesta 8800 ennen ajanlaskun alkua.
et: Asustus arenes esmalt veeteede äärde, sest läbi Soome territooriumi on alati toimunud elav kaubavahetus.
fi: Asutus kehittyi ensin vesireittien varrelle, ja Suomen alueen läpi on kulkenut aina vilkasta kauppaliikennettä.
et: Soome vanima linna Turu nimi tähendab turgu.
fi: Suomen vanhimman kaupungin Turun nimi tarkoittaa kauppapaikkaa.
et: Kirjalikud allikad Soome kohta pärinevad alles 12.–13. sajandist.
fi: Kirjalliset lähteet Suomesta alkavat vasta 1100–1200-luvuilla.
et: Siis sai Soome territoorium ristiretkedega osaks Rooma paavsti impeeriumist ja keskaegsete hansakaupmeeste võrgustikust.
fi: Silloin Suomen alue liitettiin ristiretkillä osaksi Rooman Paavin valtapiiriä ja keskiaikaista hansakauppiaiden verkostoa.
et: Katoliku kirik levis Soome territooriumile Rootsist ja õigeusu kirik ida poolt Novgorodist, nüüdse Venemaa territooriumilt.
fi: Katolinen kirkko levisi Suomen alueelle Ruotsista ja ortodoksinen kirkko Idästä Novgorodista, nykyisen Venäjän alueelta.
et: Rootsi ja Novgorodi vaheline lahing piirkonna valitsemise üle lõppes 1323. aastal Pähkinäsaare rahuga, mille alusel Soome lääneosas juurdus katoliiklus ja idas kinnitas kanda õigeusk.
fi: Ruotsin ja Novgorodin taistelu alueen hallinnasta päättyi 1323 Pähkinäsaaren rauhaan. Rauhan myötä Suomeen vakiintui länteen katolinen uskonto ja itään ortodoksinen uskonto.
et: See usundite piir on endiselt olemas, kuid reformatsiooniga vahetus katoliku usund luteri usundiks.
fi: Tämä uskontojen raja on edelleen olemassa, mutta uskonpuhdistus vaihtoi katolisen uskon luterilaiseksi uskoksi.
et: Rootsi idaosa 1323–1809
fi: Ruotsin itäinen osa 1323–1809
et: Peale 1323. aasta Pähkinäsaari rahu kuulus suurem osa Soome territooriumist Rootsi koosseisu.
fi: 1323 Pähkinäsaaren rauhan jälkeen suurin osa Suomen alueesta oli osa Ruotsia.
et: Soome ajalugu on ligikaudu 500 aastat olnud Rootsi ajalugu.
fi: Suomen historia on noin 500 vuotta Ruotsin historiaa.
et: Soome territoorium oli Rootsile puhvriks ida suunal ja piirid muutusid sõdade käigus mitmeid kordi.
fi: Suomen alue oli Ruotsin puskuri itään, ja rajat muuttuivat lukuisia kertoja eri sodissa.
et: Soomlased peavad ennast lääne-eurooplasteks, sest aeg Rootsi impeeriumi koosseisus sidus nad tugevalt lääne kultuuripärandiga ühte.
fi: Suomalaiset pitävät itseään länsieurooppalaisina, koska aika Ruotsin valtakunnan osana sitoi suomalaiset vahvasti läntiseen kulttuuriperintöön.
et: Näiteks sõdisid Soome sõdurid kolmekümneaastase sõja ajal Rootsi vägedes Kesk-Euroopas.
fi: Esimerkiksi suomalaisia sotilaita taisteli kolmekymmenvuotisessa sodassa Ruotsin joukoissa Keski-Euroopassa.
et: Samal ajal olid siiski olemas kontaktid idapoolsete kauplemiskeskuste ja õigeusu kirikuga.
fi: Samaan aikaan yhteyksiä oli kuitenkin myös itäisiin kauppakeskuksiin ja ortodoksiseen kirkkoon.
et: Olulised sündmused
fi: Tärkeitä tapahtumia
et: 1523 Rootsi kuningaks sai Gustav I Vasa, kes eraldas Rootsi keskaegsest Kalmari unioonist.
fi: 1523 Kustaa Vaasa nousi Ruotsin kuninkaaksi ja irrotti Ruotsin keskiaikaisesta pohjoismaisesta unionista
et: 1543 Soomes ilmus esimene soomekeelne aabits.
fi: 1543 Suomessa ilmestyy ensimmäinen suomenkielinen Aapinen
et: 1550 Asutati Helsingi, et konkureerida Tallinnaga Läänemere kaubavahetuses.
fi: 1550 Helsinki perustetaan kilpailemaan Tallinnan kanssa Itämeren kaupasta
et: 1640 Turus asutati Soome esimene ülikool.
fi: 1640 Turkuun perustetaan Suomen ensimmäinen yliopisto
et: Soome Venemaa keisririigi koosseisus 1809–1917
fi: Suomi osana Venäjän keisarikuntaa 1809–1917
et: Aastatel 1808–1809 vallutas Venemaa Rootsilt Soome territooriumi.
fi: Venäjä valloitti Suomen alueen Ruotsilta 1808–1809.
et: Venemaa keiser Aleksander I andis Soomele suurvürstiriigi staatuse.
fi: Venäjän keisari Aleksanteri I antoi Suomelle suuriruhtinaskunnan aseman.
et: Suurem osa Rootsi ülemvõimu aegsetest seadustest jäi kehtima.
fi: Suurin osa Ruotsin vallan aikaisista laeista jäi voimaan.
et: Venemaa ülemvõimu ajal muutus Soome eriliseks territooriumiks, mida arendati keisri käsul.
fi: Suomi muuttui Venäjän vallan aikana erityiseksi alueeksi, jota kehitettiin keisarin käskystä.
et: Näiteks on Helsingi kesklinn ehitatud Venemaa ülemvõimu ajal.
fi: Esimerkiksi Helsingin keskusta on rakennettu Venäjän vallan aikana.
et: Aastast 1899 tugevdas Venemaa haaret Soome suurvürstiriigi üle.
fi: Vuodesta 1899 alkaen Venäjä tiukensi otettaan Suomen suuriruhtinaskunnasta.
et: Soome ei osalenud Esimeses maailmasõjas, kuid rahvusluse mõju avaldus ka Soome territooriumil.
fi: Suomi ei osallistunut ensimmäiseen maailmansotaan, mutta nationalismi vaikutti myös Suomen alueella.
et: Soome parlament loodi 1906. aastal ja esimesed valimised toimusid 1907. aastal.
fi: Suomelle myönnettiin oma eduskunta 1906 ja ensimmäiset vaalit järjestettiin 1907.
et: Soome kuulutas ennast iseseisvaks 06.12.1917. Venemaa Oktoobrirevolutsiooni käigus võimule tulnud bolševike valitsus tunnustas iseseisvust 31.12.1917.
fi: Suomi julistautui itsenäiseksi 6.12.1917, ja Venäjän lokakuun vallankumouksessa valtaan noussut Bolsevikkihallitus tunnusti itsenäisyyden 31.12.1917.
et: 1812 Helsingist sai pealinn.
fi: 1812 Helsingistä pääkaupunki
et: 1827 Vana pealinn Turu hävines tulekahjus ja Helsingi sai veelgi olulisema positsiooni.
fi: 1827 Vanha pääkaupunki Turku tuhoutuu tulipalossa, ja Helsingin asema korostuu
et: 1860 Soomes võeti kasutusele oma valuuta, mark.
fi: 1860 Suomessa otetaan käyttöön oma valuutta, markka
et: 1906 Üldine ja ühetaoline hääleõigus, ka naistele.
fi: 1906 Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, myös naisille
et: 06.12.1917 Soome kuulutas ennast iseseisvaks.
fi: 6.12.1917 Suomi julistautuu itsenäiseksi
et: Iseseisvuse algusaastad 1917–1945
fi: Itsenäisyyden alkuvaiheet 1917–1945
et: Soome positsioon oli iseseisvuse algusaegadel habras.
fi: Suomen asema itsenäisyyden alkuaikana oli hauras.
et: Varsti pärast iseseisvumist puhkes Soomes verine kodusõda.
fi: Pian itsenäistymisen jälkeen Suomessa puhkesi verinen sisällissota.
et: Omavahel sõdisid punased töörahvaliikumise ja valged valitsuse väed.
fi: Sota käytiin punaisen työväenliikkeen ja valkoisen hallituksen joukkojen välillä.
et: Valgeid toetas Saksamaa ja punaseid Venemaa.
fi: Valkoiset saivat tukea Saksalta ja punaiset Venäjältä.
et: Sõda lõppes valgete võiduga.
fi: Sota päättyi valkoisten voittoon.
et: Soome kuulus tugevalt Saksa mõjualasse, sest riigi julgeolekule kujunes suurimaks ohuks Nõukogude Liit.
fi: Suomi kuului vahvasti Saksan vaikutuspiiriin, koska Neuvostoliitto nousi suurimmaksi uhkaksi valtion turvallisuudelle.
et: Sarnaselt muu Euroopaga olid Soomes 1930-ndatel populaarsed parempoolsed ja paremäärmuslikud liikumised.
fi: 1930-luvulla monet oikeisto- ja äärioikeistoliikkeet olivat suosittuja Suomessa, kuten muuallakin Euroopassa.
et: Augustis 1939 leppisid Natsi-Saksamaa ja Nõukogude Liit kokku, et Soome kuulub Nõukogude Liidu huvipiirkonda.
fi: Elokuussa 1939 Natsi-Saksa ja Neuvostoliitto sopivat, että Suomi kuuluu Neuvostoliiton etupiiriin.
et: Teise maailmasõja ajal võitles Soome kaks korda Saksa poolel Nõukogude Liidu vastu.
fi: Suomi taisteli kaksi kertaa toisen maailmansodan aikana Neuvostoliittoa vastaan Saksan puolella.
et: Soome kaotas mõlemad sõjad, kuid Nõukogude Liit Soomet kunagi ei okupeerinud.
fi: Suomi hävisi molemmat sodat, mutta Neuvostoliitto ei koskaan miehittänyt Suomea.
et: Kuna Soomel õnnestus üsna pea pärast iseseisvumist oma territooriumi sõdades kaitsta, on Soome 20. sajandi sõdade aega peetud Soome riigi iseseisvuse stabiliseerumise ajaks.
fi: Koska Suomen onnistui puolustaa aluettaan sodissa pian itsenäistymisen jälkeen, on Suomen 1900-luvun sotia pidetty aikana jolloin Suomen valtion itsenäisyys vakiintui.
et: 1918 Kodusõda punaste ja valgete vahel.
fi: 1918 Sisällissota punaisten ja valkoisten välillä
et: 1921 Koolikohustuse seadus määras kõigile kohustuslikuks kuueaastase rahvakooli.
fi: 1921 Oppivelvollisuuslaki määrää kaikille pakolliseksi kuusivuotisen kansakoulun
et: 1939–1940 Soome sattus Teise maailmasõtta, kui Soome ja Nõukogude Liidu vahel lahvatas Talvesõda.
fi: 1939–1940 Suomi joutuu osaksi toista maailmansotaa, kun Suomen ja Neuvostoliiton välille syttyy talvisota
et: 1941–1944 Teine maailmasõda jätkus Soome ja Nõukogude Liidu vahelise Jätkusõjana.
fi: 1941–1944 Toinen maailmansota jatkuu Suomen ja Neuvostoliiton välisenä jatkosotana
et: Taastamine, industrialiseerimine ja külm sõda 1945–1991
fi: Jälleenrakennus, teollistuminen ja kylmä sota 1945–1991
et: Sõja kaotajana oli Soome sunnitud maksma Nõukogude Liidule ränki sõjahüvitisi kaupade kujul.
fi: Suomi joutui sodan häviäjänä maksamaan Neuvostoliitolle raskaat sotakorvaukset tavarana.
et: Sõjahüvitisena anti üle näiteks ronge, laevu ja tooraineid.
fi: Sotakorvauksena luovutettiin esimerkiksi junia, laivoja ja raaka-aineita.
et: Soome finantseeris kaupade ehitamist laenude ja toetustega.
fi: Suomi rahoitti tavaroiden rakentamisen lainoilla ja avustuksilla.
et: Sõjahüvitiste tootmine kujundas Soome ümber põllumajandusriigist tööstusriigiks.
fi: Sotakorvausten tuotanto kehitti Suomea maatalousmaasta teollisuusmaaksi.
et: Industrialiseerimise tulemusena algas ränne maapiirkondadest linnadesse.
fi: Teollistumisen myötä alkoi muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin.
et: 1948. aastal sõlmisid Soome ja Nõukogude Liit sõpruse, koostöö ja vastastikuse abistamise lepingu, mille kohaselt lubasid riigid teineteist väliste ohtude eest kaitsta.
fi: Suomen ja Neuvostoliiton välille solmittiin 1948 sopimus ystävyydestä, yhteistoiminnasta ja keskinäisestä avunannosta, jonka mukaan valtiot lupasivat puolustaa toisiaan ulkoisia uhkia vastaan.
et: Soome oli sisuliselt kogu külma sõja ajal Nõukogude Liidu huvipiirkonna osaks ning riigi välis- ja sisepoliitikat suunas hirm Nõukogude Liidu ees.
fi: Suomi oli käytännössä koko kylmän sodan ajan osa Neuvostoliiton etupiiriä, ja maan ulko- ja sisäpolitiikkaa ohjasi Neuvostoliiton pelko.
et: 1948 Sõlmiti Soome ja Nõukogude Liidu vaheline sõpruse, koostöö ja vastastikuse abistamise leping.
fi: 1948 YYA-sopimus Suomen ja Neuvostoliiton välille
et: 1952 Olümpiamängud Helsingis.
fi: 1952 Olympialaiset Helsingissä
et: 1968 Loodi Soome põhikoolisüsteem.
fi: 1968 Suomen peruskoululaitos luodaan
et: Osa Euroopast 1991- &gt;
fi: Osaksi Eurooppaa 1991- &gt;
et: Nõukogude Liidu kokkuvarisemine ja 1980-ndate laenudel põhinev majanduskasv põhjustasid 1990ndatel Soomes majanduskriisi.
fi: Neuvostoliiton romahtaminen ja 1980-luvun lainoihin perustunut talouskasvu aiheutti Suomeen laman 1990-luvulla.
et: Majanduslanguse rängim periood oli 1990ndate alguses, kui Soomes oli palju töötuid, ettevõtted läksid pankrotti ja riigil ei jätkunud raha.
fi: Laman pahin aika oli 1990-luvun alku, jolloin Suomessa oli paljon työttömiä, yrityksiä meni konkurssiin, ja valtion rahat olivat vähissä.
et: Umbes 1995. aastast algas Soomes majanduskasv, kus olulisima ettevõttena tõusis esile mobiiltelefonide tootja Nokia.
fi: Noin vuodesta 1995 lähtien Suomessa alkoi talouskasvu, jonka tärkein yritys oli matkapuhelinvalmistaja Nokia.
et: Soome sai Euroopa Liidu liikmeks 1995. aastal ja oli esimeste riikide seas, kus ametliku valuutana tuli käibele euro.
fi: Suomi liittyi EU:n jäseneksi 1995 ja oli ensimmäisiä maita, joissa Euro tuli valuutaksi.
et: 1991 Soome ajaloo raskeim majanduskriis.
fi: 1991 Suomen historian pahin talouskriisi
et: 1995 Soome liitus Euroopa Liiduga.
fi: 1995 Suomi liittyy Euroopan Unioniin
et: 2000 Esimeses PISA uuringus oli Soome laste lugemisoskuse poolest 1. kohal.
fi: 2000 Suomi on sijalla 1. lasten lukutaidossa ensimmäisessä PISA-tutkimuksessa
et: 2002 Soomes võeti füüsilise vääringuna kasutusele euro.
fi: 2002 Euro otetaan käteisvaluuttana käyttöön Suomessa
et: 2007
fi: 2007 Nokia myy 40 % kaikista maailman matkapuhelimista
et: Nokia müüs 40% maailma kõigist mobiiltelefonidest.
fi: Hyvinvointia rakentamassa: Suomen ja Virtasten vuosisata
et: Soome on vabariik ja Euroopa Liidu (EL) liige.
fi: Suomi on tasavalta ja Euroopan unionin (EU) jäsen.
et: Soome pealinn on Helsingi.
fi: Suomen pääkaupunki on Helsinki.
et: Soome jaguneb valdadeks, mis on omavalitsuslikud.
fi: Suomi jakaantuu kuntiin, joilla on itsehallinto.
et: Soomes on 5,5 miljonit elanikku.
fi: Suomessa on 5,5 miljoonaa asukasta.
et: Soome riigikeeled on soome ja rootsi keel (umbes 5% soomlastest räägib emakeelena rootsi keelt).
fi: Suomen kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi (noin 5 % suomalaisista puhuu äidinkielenään ruotsia).
et: Paljud soomlased räägivad head inglise keelt.
fi: Monet suomalaiset puhuvat hyvää englantia.
et: Kliima ja geograafia
fi: Ilmasto ja maantiede
et: Soome paikneb Põhja-Euroopas.
fi: Suomi sijaitsee Pohjois-Euroopassa.
et: Soome naaberriigid on Venemaa (idas), Norra (põhjas), Rootsi (läänes) ja Eesti (lõunas).
fi: Suomen naapurimaat ovat Venäjä (idässä), Norja (pohjoisessa), Ruotsi (lännessä) ja Viro (etelässä).
et: Soome pindala on 338 432 km², mis hõlmab Soome maismaa-alasid ja siseveekogusid.
fi: Suomen pinta-ala on 338 432 km², johon kuuluvat Suomen maa- ja sisävesialueet.
et: Soome rahaühik on euro.
fi: Suomen rahayksikkö on euro.
et: Teavet Soome kohta mujal veebis
fi: Tietoa Suomesta muualla verkossa
et: Avalikud teenused veebissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Julkiset palvelut verkossasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Vabatahtlik töö on hea viis aidata, tutvuda uute inimestega ja võtta osa sinu jaoks olulisest asjast.
fi: Vapaaehtoistyö on hyvä tapa auttaa, tutustua uusiin ihmisiin ja olla mukana sinulle tärkeässä asiassa.
et: Vabatahtlik töö ei ole sama nagu töö või tööpraktika.
fi: Vapaaehtoistyö on eri asia kuin työ tai työharjoittelu.
et: Sisenemine tööellu
fi: Sisälle työelämään
et: Kui sul on Soomes alles väike töökogemus või sa ei oska veel hästi soome keelt, siis on vabatahtlik töö hea võimalus tööellu lülitumiseks ja keeleoskuse parandamiseks.
fi: Jos sinulla on vasta vähän työkokemusta Suomesta tai et osaa vielä hyvin suomea, vapaaehtoistyö on hyvä tapa päästä sisälle työelämään ja parantaa kielitaitoa.
et: Vabatahtliku töö eest ei saa palka, kuid töökogemusest võib olla kasu palgatööle kandideerimisel.
fi: Vapaaehtoistyöstä ei saa palkkaa, mutta työkokemuksesta voi olla hyötyä, kun haet palkallista työtä.
et: Võta ise ühendust organisatsiooniga, kus sooviksid teha vabatahtlikku tööd.
fi: Ota suoraan yhteyttä organisaatioon, jossa haluaisit tehdä vapaaehtoistyötä.
et: Kui saad töötuskaitse toetust või toetusi, siis küsi esmalt oma TE-büroost järele, kas vabatahtlik töö mõjutab sinu õigust töötuskaitsele.
fi: Jos saat työttömyysturvaa, selvitä etukäteen TE-toimistostasi, onko vapaaehtoistyöllä vaikutusta työttömyysturvan saamiseen.
et: Mõningatel juhtudel võib vabatahtlik töö olla osa sinu integreerumisplaanist.
fi: Joissakin tapauksissa voit saada vapaaehtoistyön osaksi kotoutumissuunnitelmaasi.
et: Vabatahtlikust tööst võib kujuneda ka tore hobi.
fi: Vapaaehtoistyöstä voi saada myös hyvän harrastuksen.
et: Üldjuhul saad ise otsustada, millal ja kui sageli vabatahtlikus töös osaled.
fi: Voit yleensä itse päättää milloin ja kuinka usein osallistut toimintaan.
et: Vabatahtliku töö kaudu võid kohtuda inimestega, kes on huvitatud samadest asjadest kui sina ja saada uusi sõpru.
fi: Vapaaehtoistyössä voit tavata ihmisiä, jotka ovat kiinnostuneita samoista asioista kuin sinä ja saada uusia ystäviä.
et: Võid ka tööelus ära kasutada neid kontakte, mida oled vabatahtliku töö kaudu loonud.
fi: Voit myös hyödyntää työelämässä niitä kontakteja, joita olet luonut vapaaehtoistyössä.
et: Vabatahtlik töösoome keel
fi: Vapaaehtoistyötäsuomi
et: Vabatahtlik töösoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Vapaaehtoistyötäsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Vabatahtlik tööinglise keel
fi: Vapaaehtoistyötäenglanti
et: Vabatahtliku töö juhendsoome keel _ inglise keel
fi: Vapaaehtoistyö-opassuomi _ englanti
et: Soomes on palju ühinguid rahvaarvuga võrreldes.
fi: Suomessa on väkilukuun nähden paljon yhdistyksiä.
et: Vastavalt seadustele on igaühel õigus tegutseda ühingutes.
fi: Kaikilla on lain mukaan oikeus toimia yhdistyksissä.
et: Ühinemisvabadus puudutab ka välismaalasi.
fi: Yhdistymisvapaus koskee myös ulkomaalaisia.
et: Ühing võib olla näiteks spordiühing, kultuuriühing, sõprusühing või usuühing.
fi: Yhdistys voi olla esimerkiksi urheiluseura, kulttuuriyhdistys, ystävyysseura tai uskonnollinen yhdistys.
et: Registreeritud ühingud on mittetulundusühingud (aatteellinen yhdistys).
fi: Rekisteröidyt yhdistykset ovat aatteellisia yhdistyksiä.
et: Ühingut ei pea asutama ettevõtlusega tegelemiseks.
fi: Yhdistystä ei pidä perustaa elinkeinon harjoittamista varten.
et: Soomes on ka palju immigrantide asutatud ühinguid.
fi: Suomessa on paljon myös maahanmuuttajien perustamia yhdistyksiä.
et: Immigrantide ühing või oma riigi sõprusühing võib aidata säilitada ja arendada oma kultuuri uues ühiskonnas ja teha koostööd ametkondade ja teiste organisatsioonidega.
fi: Maahanmuuttajien yhdistys tai oman maan ystävyysseura voi auttaa säilyttämään ja kehittämään omaa kulttuuria uudessa yhteiskunnassa ja tehdä yhteistyötä viranomaisten ja muiden järjestöjen kanssa.
et: Erinevaid ühinguid võid otsida Patendi- ja Registrivalitsuse ühingute veebiteenusest Yhdistysnetti.
fi: Erilaisia yhdistyksiä voit etsiä Patentti- ja rekisterihallituksen Yhdistysnetti–palvelusta.
et: Ühingu Internetsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Yhdistysnettisuomi _ ruotsi _ englanti
et: Ettevõtlusinkubaatorsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Järjestöhautomosuomi _ ruotsi _ englanti
et: Riiklikke immigrantide ühinguid
fi: Valtakunnallisia maahanmuuttajayhdistyksiä
et: Multikultuursete organisatsioonide koostöövõrgustiksoome keel _ inglise keel
fi: Monikulttuurijärjestöjen yhteistyöverkostosuomi _ englanti
et: linkkiIESAF:
fi: linkkiIESAF:
et: Soome venekeelsete ühingute liitsoome keel _ vene keel
fi: Suomen venäjänkielisten yhdistysten liittosuomi _ venäjä
et: Somaallaste ühingute katusorganisatsioonsoome keel _ inglise keel _ somaali keel
fi: Somalialaisyhdistysten kattojärjestösuomi _ englanti _ somali
et: linkkiAFAES:
fi: linkkiAFAES:
et: Euroopa aafriklased ja aafriklas-eurooplasedsoome keel _ inglise keel
fi: Euroopan afrikkalaiset ja afrikkalaiseurooppalaisetsuomi _ englanti
et: Spordiorganisatsioonsoome keel _ inglise keel
fi: Liikuntajärjestösuomi _ englanti
et: Sõprusseltsesoome keel
fi: Ystävyysseurojasuomi
et: Ühingu asutamine
fi: Yhdistyksen perustaminen
et: Ühingu asutamisel on praktikas kolm etappi:
fi: Yhdistyksen perustamisessa on käytännössä kolme vaihetta:
et: ühingu asutamisleping (asutamisotsus)
fi: päätös yhdistyksen perustamisesta
et: põhikirja koostamine
fi: sääntöjen tekeminen
et: ühingu registreerimine
fi: yhdistyksen rekisteröinti
et: Ühingu registreerimine
fi: Yhdistyksen rekisteröiminen
et: Ühing on soovitatav registreerida.
fi: Yhdistys kannattaa rekisteröidä.
et: Sellisel juhul on ühing juriidiline isik, kelle liikmed ei vastuta isiklikult ühingu tegevuse eest.
fi: Silloin yhdistys on oikeushenkilö, jonka jäsenet eivät ole henkilökohtaisessa vastuussa yhdistyksen toiminnasta.
et: Registreeritud ühing saab taotleda finantseerimist ja toetusi ning teha koostööd muude ühingute ja riiklike ametitega.
fi: Rekisteröity yhdistys voi hakea rahoitusta ja avustuksia sekä tehdä yhteistyötä muiden yhdistysten ja viranomaisten kanssa.
et: Ühingu registreerimine toimub teate esitamisega Patendi- ja Registrivalitsusele (Patentti- ja rekisterihallitus).
fi: Yhdistys rekisteröidään tekemällä ilmoitus Patentti- ja rekisterihallitukselle.
et: Ühingute registersoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Yhdistysrekisterisuomi _ ruotsi _ englanti
et: Ühingu asutamine, kui asutajad on välismaalased
fi: Yhdistyksen perustaminen kun perustajat ovat ulkomaalaisia
et: Ka välismaalased ehk isikud, kellel ei ole Soome kodankondsust, võivad asutada registreeritud ühingu.
fi: Myös ulkomaalaiset eli henkilöt, joilla ei ole Suomen kansalaisuutta, voivat perustaa rekisteröidyn yhdistyksen.
et: Sellisel juhul peab juhatuse esimehe ja juhatuse aseesimehe alaline elukoht olema Soomes.
fi: Tässä tapauksessa sekä puheenjohtajan että varapuheenjohtajan kotipaikan pitää olla Suomessa.
et: Kui juhatuse esimehe või juhatuse aseesimehe alaline elukoht on välisriigis, võib ühing taotleda Patendi- ja Registrivalitsuselt eriluba.
fi: Jos puheenjohtajalla tai varapuheenjohtajalla on ulkomainen kotipaikka, voi yhdistys hakea poikkeuslupaa Patentti- ja rekisterihallitukselta.
et: Ühing tegutseb aastase tsükli põhimõttel.
fi: Yhdistys toimii yleensä vuoden jaksoissa.
et: Ühing palneerib oma tegevuse ja eelarve aastaks ette.
fi: Se suunnittelee toimintansa ja taloutensa vuodeksi eteenpäin.
et: Majandusküsimused ja raamatupidamine tuleb üle kontrollida perioodi lõpuks.
fi: Talousasiat ja kirjanpito pitää tarkistaa kauden lopuksi.
et: Ühingus kuulub võim liikmetele.
fi: Yhdistyksessä valta on jäsenillä.
et: Tähtsaimad otsused tehakse ühingu koosolekutel, mis on avatud kõikidele liikmetele.
fi: Tärkeimmät päätökset tehdään yhdistyksen kokouksissa, jotka ovat avoimia kaikille jäsenille.
et: Abirahad ja preemiadsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Avustukset ja palkinnotsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Ühingule valitakse juhatus ühingu koosolekul, kuhu kutsutakse kõik ühingu liikmed.
fi: Yhdistykselle valitaan hallitus yhdistyksen kokouksessa, johon kutsutaan kaikki yhdistyksen jäsenet.
et: Juhatusse peab kuuluma vähemalt juhatuse esimees ja kaks liiget.
fi: Hallituksessa täytyy olla vähintään puheenjohtaja ja kaksi jäsentä.
et: Juhatuse suuruse võib kindlaks määrata põhikirjaga.
fi: Säännöissä voidaan määrätä hallituksen koosta.
et: Juhatuse ülesanne on tegutseda seadusele, ühingu põhikirjale ja ühingu otsustele vastavalt.
fi: Hallituksen tehtävä on hoitaa asioita lain, yhdistyksen sääntöjen ja yhdistyksen päätösten mukaan.
et: Ühingu likvideerimine
fi: Yhdistyksen purkautuminen
et: Ühing likvideeritakse, kui suurem osa liikmetest ühingu koosolekul nii otsustab.
fi: Yhdistys purkautuu, kun suurin osa jäsenistä päättää niin yhdistyksen kokouksessa.
et: Kui likvideerimisotsus on tehtud ja varad võõrandatud, esitatakse likvideerimisotsus ühingute registrile.
fi: Kun purkautumispäätös on tehty ja varat luovutettu, tehdään purkautumisilmoitus yhdistysrekisteriin.
et: Ettevõtlusinkubaatorsoome keel
fi: Järjestöhautomosuomi
et: Spordiorganisatsioonsoome keel
fi: Liikuntajärjestösuomi
et: Soomes pakutakse lastele ja noortele mitmesuguseid harrastustegevusi.
fi: Suomessa lapsille ja nuorille on tarjolla monenlaista harrastustoimintaa.
et: Lapsed ja noored võivad tegeleda näiteks spordi, tantsimise, muusika, kujutava kunsti või teatriga.
fi: Lapset ja nuoret voivat harrastaa esimerkiksi urheilua, tanssia, musiikkia, kuvataidetta tai teatteria.
et: Osad harrastustegevustest on tasulised, kuid pakutakse ka tasuta harrastusi.
fi: Osa harrastustoiminnasta on maksullista, mutta myös ilmaisia harrastuksia on tarjolla.
et: Ka omavalitsused organiseerivad lastele ja noortele suunatud juhendatud tegevusi.
fi: Myös kunnat järjestävät lapsille ja nuorille suunnattua ohjattua toimintaa.
et: Väikese lapse liikumine ei pea olema juhendatud treening, piisab tavalisest mängust ja erinevates kohtades väljas viibimisest.
fi: Pienen lapsen liikunnan ei välttämättä tarvitse olla ohjattua vaan tavallinen leikki ja ulkoilu erilaisissa ympäristöissä riittävät.
et: Oleks siiski hea, kui väike laps saaks võimalikult mitmekülgselt liikuda, sest see arendab tema motoorseid võimeid ja on tervisele kasulik.
fi: Olisi kuitenkin hyvä, että pieni lapsi saisi mahdollisimman monipuolista liikuntaa sillä se kehittää hänen motorisia kykyjään ja on hyväksi terveydelle.
et: Osaliselt aitab lapse liikumisvajaduse rahuldamisele kaasa lastepäevakodu, kus organiseeritakse sageli liikumismänge.
fi: Osittain liikunnan saamisessa auttaa päiväkoti, jossa järjestetään usein liikunnallisia leikkejä.
et: Lisaks organiseerivad mõned spordiklubid ka väikestele lastele mõeldud treeninguid.
fi: Lisäksi jotkut urheiluseurat järjestävät myös pienille lapsille tarkoitettua liikuntaa.
et: Lastepäevakodud ja koolid osalevad liikumise organiseerimisel, kuid see ei ole nende peamine ülesanne.
fi: Päiväkodit ja koulut osallistuvat liikunnan järjestämiseen, mutta se ei ole niiden päätoiminen tehtävä.
et: Laps ei saa piisavalt liikumist vaid kehalise kasvatuse tundides osalemisega.
fi: Lapsi ei saa tarpeeksi liikuntaa pelkästään liikuntatunneille osallistumalla.
et: Seetõttu oleks hea, et lapsel on ka väljaspool lastepäevakodu ja kooli võimalus piisavalt liikumist harrastada.
fi: Sen takia olisi hyvä, että lapsella on myös päiväkodin tai kouluajan ulkopuolella mahdollisuus harrastaa riittävästi liikuntaa.
et: Sport ja liikumisharrastused
fi: Urheilu ja liikuntaharrastukset
et: Sporti võib harrastada meeskonnas, klubis või iseseisvalt.
fi: Urheilua voi harrastaa joukkueessa, kerhossa tai itsenäisesti.
et: Lisateavet spordiharrastuste kohta saad InfoFinland lehelt Liikumine.
fi: Urheiluharrastuksista saat lisätietoa InfoFinlandin Liikunta -sivuilta.
et: Teavet erinevate spordialade ja nende harrastamise kohtade kohta tasub küsida alaliitudest.
fi: Tietoa yksittäisistä lajeista ja niiden harrastuspaikoista kannattaa kysyä lajiliitoista.
et: Lisaks spordile pakutakse noortele mitmeid kunstiharrastusi, näiteks kujutavat kunsti, muusikat või teatrit.
fi: Nuorille on urheilun lisäksi tarjolla myös monia taideharrastuksia, esimerkiksi kuvataidetta, musiikkia tai teatteria.
et: Neid pakuvad näiteks rahvaülikoolid, kunstikoolid, muusikakoolid ja omavalitsuste noorsooametid.
fi: Näitä tarjoavat esimerkiksi työväenopistot, kuvataidekoulut, musiikkiopistot ja kuntien nuorisotoimi.
et: Lisateavet harrastusvõimaluste, aegade ja hindade kohta tasub küsida otse organiseerijatelt.
fi: Harrastusmahdollisuuksista, aikatauluista ja hinnoista kannattaa kysyä lisätietoa suoraan järjestäjiltä.
et: Omavalitsuste noorsootöö teenused on mõeldud lastele ja noortele täiskasvanutele.
fi: Kuntien nuorisotyön palvelut on tarkoitettu lapsille ja nuorille aikuisille.
et: Tavalisemad teenused on erinevad ringid ja noortemajades organiseeritav kõigile avatud tegevus.
fi: Tavallisimpia palveluita ovat erilaiset kerhot ja nuorisotaloissa järjestettävä kaikille avoin toiminta.
et: Teenused võivad mingil määral erinevates piirkondades erineda.
fi: Palvelut voivat vaihdella jonkin verran eri osissa maata.
et: Lisateavet omavalitsuste korraldatavast noorsootööst saad elukohajärgse omavalitsuse noorsooametist.
fi: Lisätietoa kunnan järjestämästä nuorisotoiminnasta saat asuinkuntasi nuorisotoimelta.
et: Noorsootööd teevad ka paljud organisatsioonid ja kogudused.
fi: Myös monet järjestöt ja seurakunnat tekevät nuorisotyötä.
et: Noortemaja on koht, kus noored võivad aega veeta ja erinevate hobidega tegeleda.
fi: Nuorisotalo on paikka, jossa nuoret voivat viettää aikaa ja harrastaa erilaisia asioita.
et: Noortemajades organiseeritakse ka juhendatud tegevust.
fi: Nuorisotaloissa järjestetään myös ohjattua toimintaa.
et: Suurem osa noortemajade tegevusest on tasuta.
fi: Suurin osa nuorisotalojen toiminnasta on ilmaista.
et: Tegevust organiseeritakse noorte soovidest lähtuvalt ja noored võivad osaleda tegevuse sisu väljatöötamisel.
fi: Toimintaa järjestetään nuorten toiveiden pohjalta ja nuoret voivat itse olla mukana vaikuttamassa sen sisältöön.
et: Noortemajas on alati kohal täiskasvanu, tavaliselt omavalitsuse noorsootöötaja või noortejuhendaja.
fi: Nuorisotalossa on aina paikalla aikuinen, yleensä kunnan nuorisotyöntekijä tai nuoriso-ohjaaja.
et: Noortemaja kasutajate vanusepiirid on erinevad.
fi: Nuorisotilojen ikärajat vaihtelevat.
et: Noored ja kaasarääkimine
fi: Nuoret ja vaikuttaminen
et: Noortel on palju võimalusi kaasarääkimiseks.
fi: Nuorilla on paljon mahdollisuuksia vaikuttamiseen.
et: Lihtne võimalus alustamiseks on näiteks osalemine oma kooli või õppeasutuse õpilastegevuses.
fi: Esimerkiksi osallistuminen oman koulun tai opiskelupaikan oppilastoimintaan on helppo tapa aloittaa.
et: Osalemine õpilastegevuses ja organisatsiooni tegevuses on hea võimalus mõjutamaks seda, et ka noorte häält võetakse kuulda, kui tehakse nende elukeskkonda mõjutavaid otsuseid.
fi: Osallistuminen oppilas- ja järjestötoimintaan on hyvä tapa vaikuttaa siihen, että myös nuorten ääntä kuullaan silloin kun tehdään heidän päätöksiä, jotka vaikuttavat heidän elinympäristöönsä.
et: Paljude ühiskondlike teemade edendamiseks on olemas sellele spetsialiseerunud kodanike organisatsioon.
fi: Monien yhteiskunnallisten asioiden edistämistä varten on jo olemassa siihen erikoistunut kansalaisjärjestö.
et: Paljudel kodanike organisatsioonidel ja ühingutel on omad noortele mõeldud osakonnad, mis organiseerivad noortele suunatud tegevust.
fi: Useilla kansalaisjärjestöillä ja yhdistyksillä on omat nuorille tarkoitetut jaokset, jotka järjestävät nuorille suunnattua toimintaa.
et: Lisaks on olemas spetsiaalsed noorte-, laste-, õpilas- ja üliõpilasorganisatsioonid.
fi: Lisäksi on olemassa erityisiä nuoriso-, varhaisnuoriso- ja opiskelijajärjestöjä.
et: Soomes on palju võimalusi muusikaga tegelemiseks.
fi: Suomessa on monia mahdollisuuksia harrastaa musiikkia.
et: Võid õppida mingit pilli mängima, laulda kooris, käia kontserditel ja festivalidel või laulda kasvõi karaoket.
fi: Voit opiskella jonkin soittimen soittamista, laulaa kuorossa, käydä konserteissa ja festivaaleilla – tai vaikkapa laulaa karaokea.
et: Harrastamisvõimalused on olemas täiskasvanutele, noortele ja lastele.
fi: Harrastusmahdollisuuksia on aikuisille, nuorille ja lapsille.
et: Paljudes piirkondades on omavalitsuste poolt ülalpeetavad rahvaülikoolid.
fi: Useilla paikkakunnilla on kansalaisopistoja, joita kunnat ylläpitävät.
et: Rahvaülikoolid organiseerivad soodsa hinnaga muusikaõpetust.
fi: Ne järjestävät edullista musiikinopetusta.
et: Lisaks pakuvad õpet eramuusikakoolid ja -kõrgkoolid.
fi: Lisäksi opetusta tarjoavat yksityiset musiikkikoulut ja -opistot.
et: Rahvaülikoolide muusikarühmad on kõikidele avatud.
fi: Kansalaisopistojen musiikkiryhmät ovat avoimia kaikille.
et: Neisse võetakse õpilasi üldjuhul sügiseti ja kevadeti registreerumisjärjekorras.
fi: Niihin otetaan oppilaita yleensä ilmoittautumisjärjestyksessä syksyllä ja keväällä.
et: Muusikakõrgkoolidesse saab sisse astuda kord aastas sisseastumiseksami alusel.
fi: Musiikkiopistoihin voi hakea pääsykokeen kautta kerran vuodessa.
et: Muusikaga tegelemise võimaluste kohta saad lisateavet küsida ka omavalitsuse kultuuriosakonnast.
fi: Voit myös kysyä musiikin harrastusmahdollisuuksista kunnan kulttuuritoimistosta.
et: Teave muusikaõpingute kohtasoome keel
fi: Tietoa musiikin opiskelustasuomi
et: Teave kooride kohtasoome keel _ inglise keel
fi: Tietoa kuoroistasuomi _ englanti
et: Kontserdid ja festivalid
fi: Konsertit ja festivaalit
et: Kontserte korraldatakse erinevates kohtades: kontserdisaalides, muusikamajades, kultuurikeskustes, õppeasutustes, restoranides, ajaloolistes paikades ja kirikutes.
fi: Konsertteja järjestetään erilaisissa paikoissa: konserttisaleissa, musiikkitaloissa, kulttuurikeskuksissa, oppilaitoksissa, ravintoloissa, historiallisissa kohteissa ja kirkoissa.
et: Mõned kontserdid on tasuta, kuid üldjuhul tuleb osta kontserdile pilet.
fi: Jotkut konsertit ovat maksuttomia, mutta yleensä konsertteihin on pääsymaksu.
et: Teavet kontsertide kohta leiad piirkondlikest lehtedest ja internetist.
fi: Tietoja konserteista löydät paikkakuntasi lehdistä ja internetistä.
et: Muusikafestivalid on väga populaarsed just suvel.
fi: Musiikkifestivaalit ovat suosittuja varsinkin kesällä.
et: Festivalid pakuvad nii ooperit, klassikalist, rokk-, pop-, džäss- kui ka rahvamuusikat.
fi: Festivaalien tarjonta voi olla oopperaa, klassista, rock-, pop-, jazz- tai kansanmusiikkia.
et: Festivale korraldatakse kõikjal Soomes, linnades ja maal.
fi: Niitä järjestetään eri puolilla Suomea kaupungeissa ja maaseudulla.
et: Üldjuhul tuleb osta festivalipilet.
fi: Festivaaleille on yleensä pääsymaksu.
et: Festivalid Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ prantsuse keel _ hiina keel _ saksa keel _ jaapani keel
fi: Festivaaleja Suomessasuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ ranska _ kiina _ saksa _ japani
et: Rahvamuusika ja -tants Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Kansanmusiikki ja -tanssi Suomessasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Soomes on umbes tuhat muuseumi, millest umbes 300 on külastajatele regulaarselt avatud.
fi: Suomessa on noin tuhat museota, joista noin 300 on säännöllisesti avoinna yleisölle.
et: Ülejäänud muuseumid on vaid suviti avatud koduloomuuseumid.
fi: Loput ovat yleensä vain kesäisin auki olevia kotiseutumuseoita.
et: Muuseumid on mõeldud kõigile.
fi: Museot on tarkoitettu kaikille.
et: Neis tutvustatakse kunsti, ajalugu, loodust, mõnda teatud isikut või valdkonda.
fi: Ne esittelevät taidetta, historiaa, luontoa, jotakin tiettyä henkilöä tai erikoisalaa.
et: Vabaõhumuuseumi (ulkomuseo) all mõeldakse laiemat muuseumi territooriumi, kuhu kuuluvad erinevad hooned.
fi: Ulkomuseolla tarkoitetaan laajempaa museoaluetta, johon kuuluu kokonaisia rakennuksia.
et: Vabaõhumuuseum võib olla näiteks traditsiooniline Soome talu õu või muu territoorium, kuhu on loodud muuseum.
fi: Ulkomuseo voi olla esimerkiksi perinteinen suomalainen maalaistalon pihapiiri tai muu alue, josta on tehty museo.
et: Tuntud Soome vabaõhumuuseumid on näiteks Seurasaari Helsingis ja Luostarinmäki käsitööliste muuseum Turus.
fi: Tunnettuja suomalaisia ulkomuseoita ovat esimerkiksi Seurasaari Helsingissä ja Luostarinmäen käsityöläismuseo Turussa.
et: Soome kunsti tutvustavad näiteks Soome rahvusgalerii juurde kuuluv Ateneum ja Espoo nüüdiskunstimuuseum (EMMA).
fi: Suomalaista taidetta esittelevät esimerkiksi Kansallisgalleriaan kuuluva Ateneum ja Espoon modernin taiteen museo (EMMA).
et: Soome kultuuriajalooga saab tutvuda Helsingis asuvas Soome rahvusmuuseumis.
fi: Suomen kulttuurihistoriaan voi tutustua muun muassa Helsingissä sijaitsevassa Suomen kansallismuseossa.