Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Beebipakis on beebiriided ja hooldustarbed.
fi: Äitiyspakkauksessa on vauvan vaatteita ja hoitotarvikkeita.
et: Suur osa emadest valib beebipaki, kuna see on rahaliselt väärtuslikum.
fi: Suurin osa äideistä valitsee äitiyspakkauksen, koska se on rahallisesti arvokkaampi.
et: Sul on õigus ematoetusele, kui
fi: Sinulla on oikeus äitiysavustukseen, kun
et: rasedus on kestnud umbes viis kuud
fi: raskaus on kestänyt noin viisi kuukautta
et: oled käinud arstlikul läbivaatusel enne neljanda raseduskuu lõppu
fi: olet käynyt lääkärintarkastuksessa ennen neljännen raskauskuukauden päättymistä
et: kuulud Soome sotsiaalkaitse alla.
fi: kuulut Suomen sosiaaliturvaan.
et: Beebipakksoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Äitiyspakkaussuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui oled rase, võib Kela maksta sulle emapalka (äitiysraha).
fi: Kun olet raskaana, Kela voi maksaa sinulle äitiysrahaa.
et: Ema jääb sünnituspuhkusele üldjuhul 30 tööpäeva enne eeldatavat sünnitustähtaega.
fi: Äiti jää äitiysvapaalle yleensä 30 arkipäivää ennen laskettua synnytysaikaa.
et: Sel ajal saab ema emapalka.
fi: Tällöin äiti saa äitiysrahaa.
et: Seda makstakse kokku umbes 4 kuud.
fi: Sitä maksetaan yhteensä noin 4 kuukautta.
et: Emapalka võid taotleda, kui kuulud Soome sotsiaalkaitse alla ja sul on olnud tervisekindlustus Soomes, mõnes muus EL-i või EMP riigis või Šveitsis vähemalt 180 päeva järjest enne eeldatavat sünnitustähtaega.
fi: Voit hakea äitiysrahaa, jos kuulut Suomen sosiaaliturvaan ja olet ollut sairausvakuutettuna Suomessa, toisessa EU- tai ETA-maassa tai Sveitsissä yhtäjaksoisesti vähintään 180 päivän ajan ennen laskettua synnytysaikaa.
et: Kela maksab emapalka samadel tingimustel ka õppuritele ja töötutele.
fi: Kela maksaa äitiysrahaa samoilla ehdoilla myös opiskelijoille ja työttömille.
et: Ematoetuse ja -palga taotlemine
fi: Äitiysavustuksen ja äitiysrahan hakeminen
et: Taotle ematoetust ja -palka Kelast hiljemalt kaks kuud enne eeldatavat tähtaega.
fi: Hae Kelasta äitiysavustusta ja äitiysrahaa viimeistään kaksi kuukautta ennen laskettua aikaa.
et: Ematoetust ja -palka võid taotleda Kela veebilehe kaudu.
fi: Voit hakea äitiysavustusta ja äitiysrahaa Kelan verkkosivujen kautta.
et: Samalt aadressilt näed ka taotluse staatust.
fi: Samasta osoitteesta näet myös hakemuksesi käsittelytilanteen.
et: Kui taotlus on rahuldatud, näed samast, kui palju toetust saad ja millal seda sulle makstakse.
fi: Kun hakemus on ratkaistu, näet sieltä myös miten paljon tukea saat ja milloin se maksetaan.
et: Ematoetust ja- palka võid taotleda ka nii, et täidad paberankeedi ja saadad selle koos vajalike lisadega posti teel mistahes Kela büroosse.
fi: Voit hakea äitiysavustusta ja äitiysrahaa myös siten, että täytät paperilomakkeen ja postitat sen ja tarvittavat liitteet mihin tahansa Kelan toimistoon.
et: Pea meeles teatada tööandjale emapuhkusest hiljemalt 2 kuud enne selle algust
fi: Muista ilmoittaa työnantajalle äitiysvapaasta viimeistään 2 kuukautta ennen sen alkamista.
et: Ennetähtaegne emapalk
fi: Äitiysraha varhennettuna
et: Juhul kui ema soovib, võib ta jääda emapuhkusele juba 31–50 tööpäeva enne lapse eeldatavat sünniaega.
fi: Jos äiti haluaa, hän voi jäädä äitiysvapaalle jo 31–50 arkipäivää ennen lapsen laskettua syntymäaikaa.
et: Emapalka makstakse emapuhkuse algusest alates kokku 4 kuud.
fi: Äitiysrahaa maksetaan äitiysvapaan alusta alkaen yhteensä 4 kuukautta.
et: Spetsiaalne emapalk
fi: Erityisäitiysraha
et: Juhul kui puutud oma töös kokku kiirguse, keemiliste ainete või nakkushaigusega, võid jääda töölt eemale kohe, kui rasedus on tuvastatud.
fi: Jos joudut työssäsi alttiiksi säteilylle, kemiallisille aineille tai tarttuvalle taudille, voit jäädä pois työstä heti, kun raskaus on todettu.
et: Saad sel ajal spetsiaalset emapalka (erityisäitiysraha).
fi: Saat siltä ajalta erityisäitiysrahaa.
et: Pea meeles taotleda Kelast spetsiaalset emapalka nelja kuu jooksul alates päevast, mil jäid töölt eemale.
fi: Muista hakea erityisäitiysrahaa Kelasta neljän kuukauden kuluessa siitä päivästä, josta alkaen jäät pois töistä.
et: Spetsiaalset emapalka ei maksta töötutele ja õppuritele makstakse seda vaid teatud tingimustel.
fi: Erityisäitiysrahaa ei makseta lainkaan työttömille, ja vain tietyissä tapauksissa opiskelijoille.
et: Kela veebilehel võid tutvuda kõigi hüvitistega, mida Kela lastega peredele pakub.
fi: Kelan verkkosivuilla voit tutustua kaikkiin etuihin, joita Kela tarjoaa lapsiperheille.
et: Siin lehtedel tutvustame, milliseid toetusi lastega perekonnad võivad Soomes saada.
fi: Näillä sivuilla kerrotaan, millaista taloudellista tukea lapsiperheet voivat saada Suomessa.
et: Kõige rohkem taotletakse toetusi Kelast.
fi: Useimpia tukia haetaan Kelasta.
et: Loe Kela kohta teavet InfoFinlandi lehelt Olulised ametiasutused.
fi: Lue lisätietoa Kelasta InfoFinlandin sivulta Tärkeitä viranomaisia.
et: Enamasti on toetuste saamise eelduseks kuulumine Soome sotsiaalkaitse alla või see, et taotlejal on koduvald Soomes.
fi: Yleensä sinun täytyy kuulua Suomen sosiaaliturvaan tai sinulla täytyy olla kotikunta Suomessa, jotta voit saada tukea.
et: Lapse kodakondsus ei mõjuta toetuse saamist.
fi: Lapsen kansalaisuus ei vaikuta siihen, voitko saada tukea.
et: Vanemate elamisluba mõjutab aga seda, milliseid toetusi pere võib saada.
fi: Vanhempien oleskelulupa voi sen sijaan vaikuttaa siihen, millaisia tukia perhe voi saada.
et: Sul võib olla õigus saada toetust oma kodumaalt.
fi: Sinulla voi olla oikeus saada tukia omasta kotimaastasi.
et: Kui kuulud Soome sotsiaalkaitse alla ja elad välismaal, võid saada Kelast samu toetusi, mida said Soomes elades.
fi: Jos kuulut Suomen sosiaaliturvaan ja asut ulkomailla, voit saada joitakin samoja Kelan tukia, joita saisit Suomessa.
et: Näiteks lapsetoetust, ematoetust ja vanematoetust makstakse ka välisriikidesse.
fi: Ulkomaillekin maksetaan esimerkiksi lapsilisää, äitiysavustusta sekä vanhempainpäivärahoja.
et: Ema- ja vanematoetust võidakse maksta näiteks emale, kes asub vanematoetuse kehtimise ajal vähem kui aastaks elama teise EL-i/EMP riiki või Šveitsi.
fi: Äitiys- ja vanhempainpäivärahaa voidaan maksaa esimerkiksi äidille, joka muuttaa kesken vanhempainpäivärahakauden toiseen EU/ETA-maahan tai Sveitsiin alle vuodeksi.
et: Teata alati Kelasse, kui asud jäädavalt elama välisriiki või viibid välisriigis üle kolme kuu.
fi: Ilmoita Kelaan aina, jos muutat ulkomaille pysyvästi tai oleskelet ulkomailla yli kolmen kuukauden ajan.
et: Lisateavet leiad Kela veebilehelt.
fi: Katso lisätietoja Kelan verkkosivuilta.
et: Kodu ja perekondrootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel
fi: Koti ja perheruotsi _ englanti _ venäjä _ viro
et: Peretoetused välisriikidessesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Perhe-etuudet ulkomaillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kodu ja perekondsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel
fi: Koti ja perhesuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ viro
et: Igal lapsel on õigus heale ja turvalisele lapsepõlvele.
fi: Jokaisella lapsella on oikeus hyvään ja turvalliseen lapsuuteen.
et: Lastekaitse tähendab seda, et kohalike omavalitsuste sotsiaaltöötajad aitavad probleemsetes olukordades lapsi ja peresid.
fi: Lastensuojelu on sitä, että kuntien sosiaalityöntekijät auttavat lapsia ja perheitä ongelmatilanteissa.
et: Probleemidesse püütakse sekkuda enne seda, kui need liiga suureks kasvavad.
fi: Ongelmiin pyritään puuttumaan jo ennen kuin ne kasvavat liian suuriksi.
et: Lastekaitse on alati viimane abinõu.
fi: Lastensuojelu on aina viimesijaista.
et: See tähendab seda, et enne lastekaitse poole pöördumist toetatakse last ja peret näiteks koolis või nõuandlas.
fi: Se tarkoittaa sitä, että ennen kuin otetaan yhteyttä lastensuojeluun, lasta ja perhettä tuetaan esimerkiksi koulussa tai neuvolassa.
et: Kontakt lastekaitsega saab alguse lastekaitseavaldusest.
fi: Yhteys lastensuojeluun alkaa lastensuojeluilmoituksesta.
et: Lastekaitseametnikelt võib abi paluda perekond ise.
fi: Perhe voi itse pyytää apua lastensuojeluviranomaisilta.
et: Lastekaitseavalduse võib teha kes iganes, kes pere heaolu pärast muretseb.
fi: Lastensuojeluilmoituksen voi myös tehdä kuka tahansa, joka on huolestunut perheen hyvinvoinnista.
et: Lastekaitseametnikega võib ühendust võtta näiteks lapse õpetaja.
fi: Esimerkiksi lapsen opettaja voi olla yhteydessä lastensuojeluviranomaisiin.
et: Mõnikord ei suuda vanemad lapse heaolu eest hoolt kanda.
fi: Joskus vanhemmat eivät pysty huolehtimaan lapsen hyvinvoinnista.
et: Sellisel juhul peab pere olukorda sekkuma ühiskond.
fi: Silloin yhteiskunnan täytyy puuttua perheen tilanteeseen.
et: Lastekaitses on kõige olulisem lapse huvide kaitsmine.
fi: Lastensuojelussa kaikkein tärkeintä on lapsen etu.
et: Lastekaitse toetab probleemsetes olukordades peresid
fi: Lastensuojelu tukee perheitä ongelmatilanteissa
et: Lastekaitsest võib ise abi paluda näiteks siis, kui vanemad on kurnatud või perekonnas leiab aset keeruline elumuutus.
fi: Lastensuojelusta voi itse pyytää apua esimerkiksi, jos vanhemmat ovat uupuneita tai perheessä tapahtuu vaikea elämänmuutos.
et: Lastekaitse toetab peret ka siis, kui laps või noor tarvitab näiteks uimasteid või paneb toime kuritegusid.
fi: Lastensuojelu tukee perhettä myös silloin, jos lapsi tai nuori esimerkiksi käyttää paljon päihteitä tai tekee rikoksia.
et: Lastekaitsel on perede aitamiseks mitmesugused meetmed.
fi: Lastensuojelulla on monenlaisia keinoja auttaa perhettä.
et: Esmajärjekorras püütakse aidata avahoolekande vormis, et laps elaks koos perega.
fi: Ennen kaikkea pyritään avohuoltoon eli siihen, että lapsi asuisi yhdessä perheensä kanssa.
et: Sotsiaaltöötaja saab organiseerida perele näiteks koduabi teenuse või tugiisiku.
fi: Sosiaalityöntekijä voi järjestää perheelle esimerkiksi kotiapua tai tukihenkilön.
et: Kui peres esineb vägivalda või uimastite väärkasutust, sekkub olukorda lastekaitse sotsiaaltöötaja.
fi: Jos perheessä on väkivaltaa tai päihteiden väärinkäyttöä, lastensuojelun sosiaalityöntekijä puuttuu tilanteeseen.
et: Kui lapsel ei ole kodus turvaline olla või kui lapsega seotud olukord on äärmiselt raske, võidakse teha otsus lapse asendushooldusele paigutamise või lapse perekonnast eraldamise kohta.
fi: Jos lapsi ei ole turvassa kotonaan tai jos tilanne lapsen kanssa on todella vaikea, voidaan tehdä päätös sijoituksesta tai huostaanotosta.
et: Last püütakse siiski alati aidata esmalt nii, et ta saaks elada oma kodus.
fi: Lasta yritetään kuitenkin aina auttaa ensin niin, että hän voisi asua omassa kodissaan.
et: Lastekaitse tugineb seadusele
fi: Lastensuojelu perustuu lakiin
et: Lastekaitse tugineb lastekaitseseadusele ja rahvusvahelistele konventsioonidele.
fi: Lastensuojelu perustuu lastensuojelulakiin ja kansainvälisiin sopimuksiin.
et: Lastekaitseseadus puudutab kõiki Soomes elavaid lapsi.
fi: Lastensuojelulaki koskee kaikkia lapsia, jotka asuvat Suomessa.
et: See ei sõltu nende kodakondsusest, usundist ega kultuurist.
fi: Tämä ei riipu heidän kansalaisuudestaan, uskonnostaan tai kulttuuristaan.
et: Lastekaitseseadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Lastensuojelulakisuomi _ ruotsi _ englanti
et: Lastekaitsesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
fi: Lastensuojelusuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä
et: Ühiskond kaitseb seaduste ja määruste abil laste õigusi.
fi: Yhteiskunta turvaa lakien ja säädösten avulla lasten oikeuksia.
et: Seaduse järgi lasub vastutus lapse heaolu ja tasakaalustatud arengu eest esmajärjekorras vanematel või lapse hooldajatel.
fi: Lain mukaan vanhemmilla tai lapsen huoltajilla on ensisijainen vastuu lapsensa hyvinvoinnista ja tasapainoisesta kehityksestä.
et: Soomes on laste kehaline karistamine (füüsiline vägivald) seadusega keelatud.
fi: Suomessa lasten ruumiillinen kuritus (kuritusväkivalta) on kielletty laissa.
et: Last ei tohi näiteks lüüa ega tutistada.
fi: Lasta ei esimerkiksi saa lyödä eikä tukistaa.
et: Soomes rõhutatakse võrdõiguslikkust.
fi: Suomessa korostetaan tasa-arvoa.
et: Näiteks väikelapse ema võib käia tööl, samal ajal kui teine vanem jääb koju last hoidma.
fi: Esimerkiksi pienen lapsen äiti voi käydä töissä, samalla kun toinen vanhempi jää kotiin hoitamaan lasta.
et: Soomes hoiavad ja kasvatavad lapsi naised ja mehed.
fi: Suomessa naiset ja miehet hoitavat ja kasvattavat lapsia.
et: Last julgustatakse iseseisvalt mõtlema.
fi: Lasta kannustetaan itsenäiseen ajatteluun.
et: Laps võib olla näiteks vanemaga eriarvamusel.
fi: Lapsi saa olla esimerkiksi eri mieltä vanhemman kanssa.
et: Soomes kolivad noored üldjuhul täisealiseks saades eraldi elama, kui nad lähevad õppima või tööle.
fi: Suomessa nuoret muuttavat yleensä pois kotoa täysi-ikäisinä kun he lähtevät opiskelemaan tai töihin.
et: On tavaline, et nad elavad enne pere loomist kas üksinda või koos õpingukaaslastega.
fi: On tavallista, että he asuvat joko yksin tai opiskelutovereiden kanssa ennen perheen perustamista.
et: Soomes hinnatakse haridust ja on oluline, et vanemad julgustaksid last koolis käima.
fi: Koulutusta arvostetaan Suomessa ja vanhempien kannustus koulunkäyntiin on tärkeää.
et: Ole huvitatud lapse kooliasjadest ja osale näiteks kooli poolt korraldatavatel lastevanemate koosolekutel.
fi: Ole kiinnostunut lapsen koulunkäynnistä ja osallistu esimerkiksi koulun järjestämiin vanhempainiltoihin.
et: Lapsele ja noorele on oluline seada selged piirid ja panna paika reeglid.
fi: Lapselle ja nuorelle on tärkeää antaa selkeät rajat ja säännöt.
et: Ühistes reeglites võib näiteks kokku leppida koostöös teiste vanematega.
fi: Yhteisistä säännöistä voi esimerkiksi sopia muiden vanhempien kanssa.
et: Tasub meeles pidada, et alla 18-aastasele ei tohi anda sigarette või alkoholi.
fi: Kannattaa muistaa, että alle 18-vuotiaalle ei saa antaa tupakkaa tai alkoholia.
et: Kui noor saab 18-aastaseks, on ta seaduse kohaselt täisealine.
fi: Kun nuori täyttää 18 vuotta, on hän lain mukaan täysi-ikäinen.
et: Siis on noor täieõiguslik ühiskonna liige ja tal on õigus oma elu üle otsustada.
fi: Silloin nuori on täysivaltainen yhteiskunnan jäsen ja hänellä on päätösvalta omaan elämäänsä.
et: Ka alla 18-aastastel on õigus teha teatud asjades ise otsuseid.
fi: Myös alle 18-vuotiailla on oikeus tehdä itse päätöksiä joissakin asioissa.
et: InfoFinlandi alamlehel Lapsed tutvustatakse laste õigusi vanuse lõikes.
fi: InfoFinlandin sivulla Lasten ja nuorten oikeudet ja velvollisuudet kerrotaan lasten oikeuksista ikävuosien mukaan.
et: Laste kasvatamisel pakutakse palju abi ja toetust.
fi: Lasten kasvatukseen on tarjolla paljon apua ja tukea.
et: Kui vajate tuge või olete lapse pärast mures, tasub piisavalt varakult küsida nõu näiteks kohaliku omavalitsuse sotsiaalteenuste osakonnast.
fi: Jos tarvitsette tukea tai olette huolestuneita lapsesta, kannattaa hyvissä ajoin kysyä neuvoa esimerkiksi oman kunnan sosiaalipalvelusta.
et: Loe lisaks InfoFinlandi alamlehelt Laste ja noorte probleemid.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Lasten ja nuorten ongelmat.
et: Lapse õiguste konventsioonsoome keel _ inglise keel _ prantsuse keel _ hispaania keel _ hiina keel
fi: Lapsen oikeuksien sopimussuomi _ englanti _ ranska _ espanja _ kiina
et: Lapsi, noori ja peresid puudutav seadusandlussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Lapsia, nuoria ja perheitä koskevaa lainsäädäntöäsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Õigus ja kohustus:
fi: Oikeus ja velvollisuus:
et: Laps peab minema eelkooli.
fi: Lapsen täytyy osallistua esiopetukseen.
et: Laps võib alustada kooliteed erandkorras antud loaga.
fi: Lapsi voi aloittaa koulun poikkeusluvalla.
et: Algab kool (koolikohustus).
fi: Koulu alkaa (oppivelvollisuus).
et: Erandjuhtudel võib kooliminekut edasi lükata.
fi: Erityistapauksissa koulun voi aloittaa myöhemmin.
et: Lapse ees- või perekonnanime ei tohi muuta ilma tema nõusolekuta.
fi: Lapsen etu- tai sukunimeä ei voi muuttaa ilman hänen suostumustaan.
et: Last ei tohi arvata ilma tema nõusolekuta usuühendusse.
fi: Lasta ei voida liittää uskontokuntaan ilman hänen suostumustaan.
et: Ka usuühendusest väljaastumiseks on vaja lapse nõusolekut.
fi: Myös uskontokunnasta eroamiseen tarvitaan lapsen lupa.
et: Lahutatud vanemate lapsel on õigus keelduda kokkusaamisest teise vanemaga.
fi: Avioerolapsella on oikeus kieltäytyä tapaamasta toista vanhempaansa.
et: Last ei või adopteerida ilma lapse nõusolekuta.
fi: Lasta ei voi adoptoida ilman hänen suostumustaan.
et: Kui peres on probleeme, võib laps ise esitada asendushoolduse taotluse.
fi: Jos perheessä on ongelmia, lapsi voi itse pyytää sijaishuoltoa.
et: Asendushooldus tähendab, et laps elab vanematest eraldi.
fi: Sijaishuolto tarkoittaa, että lapsi asuu muualla kuin vanhempien luona.
et: Laps ei tohi enam sõita jalgrattaga kõnniteel.
fi: Lapsi ei saa enää ajaa polkupyörää jalkakäytävällä.
et: Laps võib teha kerget tööd mõni tund päevas, kui see ei kahjusta tema tervist või ei sega kooliskäimist.
fi: Lapsi voi tehdä kevyttä työtä muutaman tunnin päivässä, jos se ei haittaa hänen terveyttään tai koulunkäyntiään.
et: Töölepingul peab olema hooldaja allkiri.
fi: Työsopimukseen tarvitaan huoltajan allekirjoitus.
et: Noor võib ise sõlmida töölepingu.
fi: Nuori voi itse solmia työsopimuksen.
et: Vanemad võivad siiski alla 18-aastase töölepingu lõpetada, kui noor ei ole neile tööst rääkinud.
fi: Vanhemmat voivat kuitenkin purkaa alle 18-vuotiaan sopimuksen, jos nuori ei ole kertonut heille työstä.
et: Noorel on õigus avada oma pangaarve ja hallata oma tööga teenitud varasid.
fi: Nuorella on oikeus avata oma pankkitili ja hallita omalla työllään ansaitsemaansa omaisuutta.
et: Kui noor on koolikohustuse täitnud, võib ta teha täistööajaga tööd ajavahemikul kella 6.00 – 22.00.
fi: Kun nuori on suorittanut oppivelvollisuuden, hän saa tehdä kokopäivätyötä klo 6.00–22.00 välisenä aikana.
et: Noor võib teha mopeedi, traktori ja mootorpaadi juhtimiseks vajaliku juhiloa.
fi: Nuori voi suorittaa mopon, traktorin ja moottoriveneen kuljettamiseen tarvittavan ajoluvan.
et: Noor tohib sõidutada jalgrattal alla 10-aastast last.
fi: Nuori saa kuljettaa polkupyörällä alle 10-vuotiasta lasta.
et: Noor võib vanemate kirjalikul loal liituda usuühendusega või usuühendusest välja astuda.
fi: Nuori voi liittyä uskontokuntaan tai erota uskontokunnasta vanhempien kirjallisella luvalla.
et: Noor vastutab oma õigusrikkumiste eest.
fi: Nuori on vastuussa tekemistään rikoksista.
et: Kui noor sooritab kuriteo, võib ta saada süüdistuse ja kohus võib langetada tema suhtes otsuse. 16-aastane
fi: Jos nuori tekee rikoksen, hän voi joutua syytteeseen ja saada tuomion.
et: Laste seksuaalse kaitse vanusepiir on 16 eluaastat.
fi: 16 vuotta
et: See tähendab seda, et seksuaalne tegevus alla 16-aastasega on karistatav tegu (Erandina samal arenguastmel olevate noorte omavaheline seksuaalsuhe).
fi: Tämä tarkoittaa sitä, että seksuaalinen toiminta alle 16-vuotiaan kanssa on rangaistava teko (Poikkeuksena samalla kehitysasteella olevien nuorten keskinäinen sukupuolisuhde).
et: Seksuaalteenuste ostmine alla 18-aastaselt on kuritegu.
fi: Seksuaalipalvelujen ostaminen alle 18-vuotiaalta on rikos.
et: Õigus teha kergmootorratta juhtimiseks vajalik A kategooria juhiluba.
fi: Oikeus suorittaa kevytmoottoripyörän kuljettamiseen tarvittava A-ajokortti.
et: Õigus isiklikule ravikindlustuskaardile.
fi: Oikeus omaan sairausvakuutuskorttiin.
et: See tähendab, et 16-aastane on kindlustatud vanaduse, töötuse ja töövõimetuse suhtes ja et ravikindlustushüvitis makstakse välja noorele endale, mitte näiteks vanematele.
fi: Tämä tarkoittaa, että 16-vuotias on vakuutettu vanhuuden, työttömyyden ja työkyvyttömyyden varalta ja että sairausvakuutuskorvaus maksetaan nuorelle itselleen, ei esimerkiksi vanhemmille.
et: Koolikohustus lõppeb, kui kooli ei ole juba lõpetatud.
fi: Oppivelvollisuus päättyy, ellei sitä ole jo suoritettu.
et: Lõpeb õigus saada lapsetoetust (lapsilisä).
fi: Oikeus lapsilisään päättyy.
et: Noor võib taotleda KELA õppetoetust.
fi: Nuori voi hakea KELA:n opintotukea.
et: Hooldaja sissetulek mõjutab siiski saadava õppetoetuse suurust ja selle määramist.
fi: Huoltajan tulot vaikuttavat kuitenkin opintotuen määrään ja myöntämiseen.
et: hääletada riiklikel ja kohalikel valimistel
fi: äänestää valtiollisissa ja kunnallisissa vaaleissa
et: liituda usuühinguga või sellest välja astuda
fi: liittyä tai erota uskontokunnasta
et: käsutada oma vara kasutamist
fi: määrätä oman omaisuuden käytöstä
et: taotleda juhiluba (näiteks mootorratas, sõiduauto)
fi: hankkia ajokortti (esimerkiksi moottoripyörä, henkilöauto)
et: saada kodakondsus (18-22-aastane), kui on elanud pikka aega Soomes.
fi: saada kansalaisuus (18–22-vuotias), jos on asunut pitkään Suomessa.
et: meestel sõjaväekohustus (sõjaväe- või tsiviilteenistus)
fi: miehillä asevelvollisuus (armeija tai siviilipalvelus)
et: Täisealiste õiguste ja kohustuste kohta loe täpsemalt InfoFinlandi lehelt Sinu õigused ja kohustused Soomes.
fi: Lue tarkemmin täysi-ikäisten oikeuksista ja velvollisuuksista InfoFinlandin sivulta Oikeutesi ja velvollisuutesi Suomessa.
et: Lapse sünd registreeritakse haiglas
fi: Sairaalassa rekisteröidään lapsen syntymä
et: Lapse registreerimine rahvastikuregistrisse
fi: Lapsen rekisteröinti väestötietojärjestelmään
et: Millise kodakondsuse laps saab?
fi: Minkä kansalaisuuden lapsi saa?
et: Kui laps ei saa Soome kodakondsust
fi: Jos lapsi ei saa Suomen kansalaisuutta
et: Lapse sotsiaalne kaitse
fi: Lapsen sosiaaliturva
et: Isaduse tuvastamine
fi: Isyyden tunnustaminen
et: Lapsel peab olema hooldaja
fi: Lapsella täytyy olla huoltaja
et: Kui laps on sündinud, registreeritakse sünd haiglas Soome rahvastikuregistrisse ja laps saab ajutise isikukoodi.
fi: Kun lapsi on syntynyt, syntymä rekisteröidään Suomen väestötietojärjestelmään sairaalassa, ja lapsi saa väliaikaisen henkilötunnuksen.
et: Seda tehakse juhul, kui:
fi: Tämä tehdään jos:
et: lapse emal on elamisõigus Soomes,
fi: lapsen äidillä on oleskeluoikeus Suomessa,
et: emal on koduvald Soomes ja
fi: äidillä on kotikunta Suomessa ja
et: emal on Soome isikukood.
fi: äidillä on suomalainen henkilötunnus.
et: Kui ema ei ole Soomes registreerunud, ei saa haigla sündi registreerida ning emale magistraadist vormi ei saadeta.
fi: Jos äiti ei ole rekisteröitynyt Suomessa, sairaala ei voi rekisteröidä syntymää, eikä äidille lähetetä maistraatista lomaketta.
et: Sel juhul pöördu magistraati ja küsi lapse registreerimiseks juhiseid.
fi: Ota tällöin yhteyttä maistraattiin ja pyydä ohjeita lapsen rekisteröimiseksi.
et: Ema registreerumise kohta saad täpsemalt lugeda InfoFinlandi lehelt Elanikuks registreerumine.
fi: Äidin rekisteröitymisestä voit lukea lisää InfoFinlandin sivulta Asukkaaksi rekisteröityminen.
et: Magistraat saadab emale vormi kahe nädala jooksul sünni registreerimisest.
fi: Maistraatti lähettää äidille kotiin lomakkeen kahden viikon sisällä syntymän rekisteröinnistä.
et: Selle vormiga saad teatada ametivõimudele:
fi: Tällä lomakkeella voit ilmoittaa viranomaisille
et: lapse registreerimise Soome rahvastikuregistrisse;
fi: lapsen rekisteröinnin Suomen väestötietojärjestelmään
et: Täida vorm hoolikalt ja allkirjasta.
fi: Täytä lomake huolellisesti ja allekirjoita se.
et: Kui vanemad on abielus, peavad vormi allkirjastama mõlemad vanemad.
fi: Jos vanhemmat ovat avioliitossa, kummankin vanhemman pitää allekirjoittaa lomake.
et: Tagasta vorm magistraati kahe nädala jooksul lapse sünnist.
fi: Palauta lomake maistraattiin kahden kuukauden sisällä lapsen syntymästä.
et: Võid tagastada vormi posti teel või viia selle isiklikult elukohajärgsesse magistraati.
fi: Voit palauttaa lomakkeen postitse tai viedä sen henkilökohtaisesti asuinalueesi maistraattiin.
et: Alles pärast seda on laps rahvastikuregistrisse registreeritud.
fi: Vasta tämän jälkeen lapsesi on rekisteröity väestötietojärjestelmään.
et: Soomes kehtib nimeseadus.
fi: Suomessa on nimilaki.
et: Selle kohaselt peab kõigil, kelle elukoht on Soomes, olema perekonnanimi ja 1–4 eesnime.
fi: Sen mukaan kaikilla, joilla on asuinpaikka Suomessa, pitää olla sukunimi ja 1-4 etunimeä.
et: Eesnimed peavad vastama Soome nimeseadusele.
fi: Etunimien täytyy olla Suomen nimilain mukaisia.
et: Näiteks õdedele-vendadele ei tohi panna esimeseks nimeks ühesugust nime.
fi: Esimerkiksi sisaruksille ei saa antaa ensimmäiseksi nimeksi samaa nimeä.
et: Laps saab perekonnanime oma vanematelt.
fi: Lapsi saa sukunimen vanhemmiltaan.
et: Kui vanematel on ühesugune perekonnanimi, saab see lapse perekonnanimeks.
fi: Kun vanhemmilla on sama sukunimi, siitä tulee lapsen sukunimi.
et: Kui vanematel on erinev perekonnanimi, sõltub lapse perekonnanimi olukorrast.
fi: Kun vanhemmilla on eri sukunimi, lapsen sukunimi riippuu tilanteesta.
et: Kui vanemad on abielus, võivad nad lapsele panna ükskõik kumma abikaasa perekonnanime.
fi: Jos vanhemmat ovat naimisissa, he voivat valita lapselleen kumman tahansa puolison sukunimen.
et: Kui vanemad ei ole abielus, võib laps saada kas ema perekonnanime või isa perekonnanime, kui isadus on tuvastatud.
fi: Jos vanhemmat eivät ole naimisissa, lapsi voi saada joko äidin sukunimen tai isän sukunimen, jos isyys on vahvistettu.
et: Lisateavet isaduse tuvastamise kohta loe selle lehe alalõigust Isaduse tuvastamine.
fi: Lue lisää isyyden vahvistamisesta tämän sivun kohdasta Isyyden tunnustaminen.
et: Kui vanemate perekonnanimeks on kaheosaline perekonnanimi, saab see ka lapse perekonnanimeks.
fi: Jos vanhemmilla on sukunimenään sukunimiyhdistelmä, siitä tulee myös lapsen sukunimi.
et: Kui vanematel on varasemast ühiseid lapsi, peab alaealistel õdedel-vendadel olema ühesugune perekonnanimi.
fi: Jos vanhemmilla on aiempia yhteisiä lapsia, alaikäisillä sisaruksilla täytyy olla sama sukunimi.
et: Kui vanemad on lahutatud, otsustab nime üle lapse hooldaja.
fi: Jos vanhemmat ovat eronneet, lapsen huoltaja päättää nimestä.
et: Kui vanemad ei jõua lapse perekonnanime osas üksmeelele, saab laps ema perekonnanime.
fi: Jos vanhemmat eivät pääse sopuun lapsen sukunimestä, lapsi saa äidin sukunimen.
et: Voldik "Abikaasa perekonnanimi ja lapse perekonnanimi"soome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Puolison sukunimi ja lapsen sukunimi -esitesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Nimeseadussoome keel _ rootsi keel
fi: Nimilakisuomi _ ruotsi
et: Lapse sündimisel tuleb talle registreerida emakeel.
fi: Kun lapsi syntyy, hänelle täytyy rekisteröidä äidinkieli.
et: Keele registreerimine on kohustuslik.
fi: Kielen rekisteröiminen on pakollista.
et: Saad valida lapse emakeeleks ainult ühe keele.
fi: Voit valita lapsen äidinkieleksi vain yhden kielen.
et: Soovi korral saad keelt hiljem muuta.
fi: Voit muuttaa kielen myöhemmin, jos haluat.
et: Tasub mõelda, millist keelt soovid lapsele emakeeleks registreerida.
fi: On hyvä miettiä, minkä kielen haluat rekisteröidä lapsellesi.
et: See võib mõjutada seda, mis keelt laps koolis õppida saab.
fi: Se saattaa vaikuttaa siihen, mitä kieltä lapsen on mahdollista opiskella koulussa.
et: Need lapsed, kelle emakeel on mõni muu keel kui soome või rootsi keel, õpivad soome või rootsi keelt teise keelena ehk S2 õppes.
fi: Ne lapset, joiden äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, opiskelevat suomea tai ruotsia toisena kielenä eli S2-opetuksessa.
et: Peale selle võib sinu laps õppida ka oma emakeelt, kui emakeeleks on registreeritud mõni muu keel kui soome või rootsi keel.
fi: Sen lisäksi lapsesi voi myös opiskella omaa äidinkieltään, jos äidinkieleksi on rekisteröity jokin muu kieli kuin suomi tai ruotsi.
et: Oma emakeele õppimine on vabatahtlik.
fi: Oman äidinkielen opiskelu on vapaaehtoista.
et: Lapse usund on perekonnasisene asi.
fi: Lapsen uskonto on perheen sisäinen asia.
et: Saad ise otsustada, millisesse usuühendusse laps kuulub.
fi: Saat itse päättää, mihin uskontokuntaan lapsi kuuluu.
et: Usundi teatamine ei ole kohustuslik.
fi: Uskontoa ei ole pakko ilmoittaa.
et: Kui üks vanematest on lapse üksikhooldaja, võib ta lapse usuühendusse kuulumise otsustada üksinda.
fi: Jos toinen vanhemmista on yksin lapsen huoltaja, hän voi yksin päättää lapsen uskontokunnasta.
et: Laste ja noorte usuvabadussoome keel
fi: Lasten ja nuorten uskonnonvapaussuomi
et: Lapse kodakondsus sõltub vanemate kodakondsusest.
fi: Lapsen kansalaisuus riippuu vanhempien kansalaisuudesta.
et: Laps saab sündides Soome kodakondsuse, kui:
fi: Kun lapsi syntyy, hän saa Suomen kansalaisuuden, jos:
et: lapse ema on Soome kodanik;
fi: lapsen äiti on Suomen kansalainen;
et: lapse isa on Soome kodanik ja vanemad on abielus;
fi: lapsen isä on Suomen kansalainen, ja vanhemmat ovat avioliitossa;
et: lapse isa on Soome kodanik, laps sünnib Soomes väljaspool abielu ja mehe isadus tuvastatakse;
fi: lapsen isä on Suomen kansalainen, lapsi syntyy Suomessa avioliiton ulkopuolella, ja miehen isyys vahvistetaan;
et: lapse isa on surnud enne lapse sündi, kuid oli surres Soome kodanik ja abielus lapse emaga; või
fi: lapsen isä on kuollut ennen lapsen syntymää, mutta oli kuollessaan Suomen kansalainen ja avioliitossa lapsen äidin kanssa; tai
et: lapse isa on surnud enne lapse sündi, laps sünnib Soomes väljaspool abielu ja mehe isadus tuvastatakse.
fi: lapsen isä on kuollut ennen lapsen syntymää, lapsi syntyy Suomessa avioliiton ulkopuolella, ja miehen isyys vahvistetaan.
et: Laps saab Soome kodakondsuse ka siis, kui ta sünnib Soomes ja ei saa vanematelt ühegi teise riigi kodakondsust.
fi: Lapsi saa Suomen kansalaisuuden myös silloin, jos hän syntyy Suomessa eikä saa vanhemmiltaan minkään muun valtion kansalaisuutta.
et: Sel juhul määrab lapse kodakondsuse Immigratsiooniamet.
fi: Maahanmuuttovirasto määrittää tällöin lapsen kansalaisuuden.
et: Lapsel võib olla üheaegselt Soome ja mõne teise riigi kodakondsus.
fi: Lapsella voi olla samaan aikaan Suomen ja jonkin toisen maan kansalaisuus.
et: See sõltub sellest, kas teine riik aktsepteerib mitmekordset kodakondsust.
fi: Tämä riippuu siitä, hyväksyykö toinen maa monikansalaisuuden.
et: Küsi teavet oma riigi esindusest.
fi: Kysy asiasta oman maasi edustustosta.
et: Loe Soome kodakondsuse kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Soome kodakondsus.
fi: Lue lisää Suomen kansalaisuudesta InfoFinlandin sivulta Suomen kansalaisuus.
et: Soome kodakondsus Soome mehe lapselesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Suomen kansalaisuus suomalaisen miehen lapsellesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Soome kodakondsuse taotleminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Suomen kansalaisuuden hakeminensuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui laps ei saa sündides Soome kodakondsust, taotle talle passi sinu koduriigi esindusest.
fi: Jos lapsi ei saa Suomen kansalaisuutta, kun hän syntyy, hae hänelle passi kotimaasi edustustosta.
et: Selleks vajad lapse sünnitõendit, mille saad magistraadist.
fi: Tätä varten tarvitset lapsen syntymätodistuksen maistraatista.
et: InfoFinlandi lehelt Saatkonnad Soomes leiad teavet teiste riikide esinduste kohta Soomes.
fi: InfoFinlandin sivulta Suurlähetystöt Suomessa löydät tietoa muiden maiden edustustoista Suomessa.
et: Seejärel vajab laps elamisluba või EL-i kodaniku elamisõiguse registreerimist.
fi: Sen jälkeen lapsesi tarvitsee oleskeluluvan tai EU-kansalaisen oleskeluoikeuden rekisteröinnin.
et: Kui laps saab ühe ELi liikmesriigi kodakondsuse, taotle talle EL-i kodaniku elamisõiguse registreerimist Immigratsiooniameti veebiteenuse Enter Finland või Immigratsiooniameti teeninduspunkti kaudu.
fi: Jos lapsi saa jonkin EU-maan kansalaisuuden, hae hänelle EU-kansalaisen oleskeluoikeuden rekisteröintiä Maahanmuuttoviraston sähköisessä Enter Finland -palvelussa tai Maahanmuuttoviraston palvelupisteessä.
et: Kui laps saab mõne teise riigi kodakondsuse, taotle talle elamisluba Immigratsiooniameti veebiteenuse Enter Finland või Immigratsiooniameti teeninduspunkti kaudu.
fi: Jos lapsi saa jonkin muun maan kansalaisuuden, hae hänelle oleskelulupaa Maahanmuuttoviraston sähköisessä Enter Finland -palvelussa tai Maahanmuuttoviraston palvelupisteessä.
et: Kui laps kuulub Soome sotsiaalse kaitse alla, saab ta Kela kaardi ehk ravikindlustuskaardi.
fi: Jos lapsi kuuluu Suomen sosiaaliturvaan, hän saa Kela-kortin eli sairausvakuutuskortin.
et: Kela saadab kaardi koju pärast seda, kui laps on saanud isikukoodi ja nime.
fi: Kela lähettää kortin kotiin sen jälkeen, kun lapsi on saanut henkilötunnuksen ja nimen.
et: Peretoetusi pead Kelast eraldi taotlema.
fi: Sinun pitää hakea perhe-etuuksia Kelasta erikseen.
et: Loe teema kohta lisaks InfoFinlandi lehtedelt Toetused lapseootel emale ja Toetus pärast lapse sündi.
fi: Lue lisää aiheesta InfoFinlandin sivuilta Tukea raskaana olevalle äidille ja Tukea lapsen syntymän jälkeen.
et: Kui lapse vanemad on abielus, ei ole vaja isadust eraldi tuvastada.
fi: Jos lapsen vanhemmat ovat avioliitossa, isyyttä ei tarvitse erikseen tunnustaa.
et: Kui lapse ema ja isa ei ole abielus ja isadust ei tuvastata, on laps ametlikult isatu.
fi: Jos lapsen äiti ja isä eivät ole naimisissa ja isyyttä ei tunnusteta, lapsi on virallisesti isätön.
et: Isadust saab tuvastada juba raseduse ajal emade nõuandlas või peale lapse sündi oma valla laste järelevalveinspektori juures.
fi: Isyyden voi tunnustaa jo raskauden aikana äitiysneuvolassa tai syntymän jälkeen oman kunnan lastenvalvojan luona.
et: Kui isadus tuvastatakse enne lapse sündi, algab isadusküsimuse läbivaatamine alles peale seda, kui lapse sünnist on möödunud 30 päeva.
fi: Jos isyys tunnustetaan ennen syntymää, isyysasian käsittely alkaa vasta kun lapsen syntymästä on kulunut 30 päivää.
et: Isaduse tuvastamise kinnitab magistraat.
fi: Isyyden tunnustamisen vahvistaa maistraatti.
et: Loe teema kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Vabaabielu.
fi: Lue aiheesta lisää InfoFinlandin Avoliitto -sivulta.
et: Isaduse omaksvõtmine ja tuvastaminesoome keel _ rootsi keel
fi: Isyyden tunnustaminen ja vahvistaminensuomi _ ruotsi
et: Soome seadusandluse kohaselt on laps alla 18-aastane isik.
fi: Suomessa alle 18-vuotias henkilö on lain mukaan lapsi.
et: Alla 18-aastasel peab olema alati vähemalt üks hooldaja.
fi: Alle 18-vuotialla täytyy olla aina vähintään yksi huoltaja.
et: Üldjuhul on lapse hooldajateks tema enda vanemad.
fi: Yleensä lapsen omat vanhemmat ovat hänen huoltajiaan.
et: Abielust sündinud lapse hooldajateks on mõlemad vanemad koos.
fi: Avioliitossa syntyneen lapsen huoltajia ovat molemmat vanhemmat yhdessä.
et: Kui vanemad ei ole abielus ning isadust ei ole tuvastatud, on lapse hooldaja ema ja tema üksinda teeb otsused kõikides last puudutavates küsimustes.
fi: Jos vanhemmat eivät ole avioliitossa, eikä isyyttä ole tunnustettu, lapsen huoltaja on äiti, ja hän päättää yksin kaikista lapsen asioista.
et: Seega teeb last puudutavates küsimustes otsused ema, isegi kui vanemad elavad koos.
fi: Äiti päättää siis lapsen asioista, vaikka vanhemmat asuisivat yhdessä.
et: Isa saab lapse hooldusõiguse, kui vanemad sõlmivad ühishoolduslepingu ja isadus on tuvastatud.
fi: Isä saa lapsen huoltajuuden, jos vanhemmat tekevät sopimuksen yhteishuollosta ja isyys on tunnustettu.
et: Hooldusleping sõlmitakse kas enne lapse sündi nõuandlas või pärast sündi oma valla laste järelevalveinspektori juures.
fi: Huoltosopimus tehdään joko ennen lapsen syntymää neuvolassa tai syntymän jälkeen oman kunnan lastenvalvojalla.
et: Voldik "Oma keel - oma meel"(pdf, 789.88 KB)soome keel
fi: Oma kieli - oma mieli(pdf, 789.88 KB)suomi
et: Mitmekultuuriline laste päevahoid
fi: Monikulttuurinen päivähoito
et: Abi koolitusküsimustes
fi: Apua koulutukseen liittyvissä asioissa
et: Alusharidus on 6-aastastele lastele mõeldud lastepäevakodudes toimuv õpe (eelkool).
fi: Esiopetus on 6-vuotiaille lapsille tarkoitettua opetusta, jota järjestetään päiväkodeissa.
et: Laps saab kooliks ettevalmistavaid teadmisi ja oskusi.
fi: Esiopetuksessa lapsi saa taitoja, jotka valmistavat häntä peruskoulua varten.
et: Õpe toimub tavaliselt hommikupoolikul ja õhtupoolikul võib laps olla päevahoius.
fi: Esiopetusta on yleensä aamupäivällä ja iltapäivällä lapsi voi olla päivähoidossa.
et: Augustis algavasse eelkooli registreerutakse veebruaris.
fi: Elokuussa alkavaan esiopetukseen ilmoittaudutaan helmikuussa.
et: Tulevasi eelkooliealisi lapsi silmas pidades teavitatakse sellest täpsemalt kirja teel, päevahoiu veebilehel ja kohalikus ajalehes.
fi: Asiasta tiedotetaan tuleville esikouluikäisille lähemmin kirjeitse, päivähoidon sivuilla ja paikallisessa lehdessä.
et: Kõik eelkoolikoha taotlejad peavad esitama eelkooli avalduse.
fi: Kaikkien esiopetuspaikkaa hakevien tulee jättää esiopetushakemus.
et: Eelkooli saab last registreerida kas elektrooniliselt või paberkandjal taotlusvormiga.
fi: Esiopetukseen voi ilmoittautua joko sähköisesti tai hakulomakkeella.
et: Mitmekultuuriline laste päevahoid Rovaniemi linnas tähendab seda, et kõigile lastele pööratakse tähelepanu võrdsuse ja õigluse printsiipe silmas pidades, nende east, soost ja nahavärvist olenemata.
fi: Monikulttuurinen päivähoito Rovaniemen kaupungissa tarkoittaa, että kaikki lapset huomioidaan tasa-arvoisesti ja oikeudenmukaisesti ikään, sukupuoleen ja ihonväriin katsomatta.
et: Päevahoiuteenuste osutamisel on iga lapse puhul eesmärk teenuse elukohalähedane kättesaadavus.
fi: Päivähoitopalvelujen saannissa jokaisen lapsen kohdalla tavoitteena on lähipalveluperiaate.
et: Päevahoius tutvub laps Soome kultuuriga, õpib soome keelt ja tegutseb sotsiaalses grupis.
fi: Päivähoidossa lapsi tutustuu suomalaiseen kulttuuriin, oppii suomen kieltä ja toimii sosiaalisessa ryhmässä.
et: Võõrkeelsel perel on vajaduse korral õigus saada suulise tõlke teenuseid.
fi: Vieraskielisellä perheellä on oikeus tarvittaessa tulkkauspalveluihin.
et: Laste päevahoid teeb last ja peret puudutavates küsimustes koostööd immigratsioonibürooga.
fi: Päivähoito toimii yhteistyössä maahanmuuttajatoimiston kanssa lasta ja perhettä koskevissa asioissa.
et: Kui laps hakkab laste päevahoius käima, täidetakse koos perega vorm „Teavet immigrandi lapse kohta”.
fi: Lapsen aloittaessa päivähoidon täytettään yhdessä perheen kanssa Tietoja maahanmuuttaja lapsesta -lomake.
et: Põhikooli registreerumine
fi: Peruskouluun ilmoittautuminen
et: Rovaniemi linnas tegutseb põhikoolides 23 algkooli (põhikooli 1.–6. klass), Lapi Ülikooli juures tegutsev Lapi Ülikooli praktikakool ja erakool Rovaniemi Steinerkool.
fi: Rovaniemen kaupungissa toimii 23 peruskoulun 1-6 luokkien koulua, Lapin yliopiston alainen Lapin
et: Rovaniemi linna kooliteenused on jagatud neljaks piirkonnaks, mis on ka õpilaste koolipiirkonnad ja mille piirides määratakse kindlaks õpilase elukohajärgne kool.
fi: Rovaniemen kaupungin koulupalvelut on jaettu neljään alueeseen, jotka toimivat myös oppilaaksiottoalueina ja joiden rajoissa oppilaan lähikoulu määritellään.
et: Reeglina on elukohajärgne kool õpilase kodule kõige lähemal asuv kool.
fi: Lähikoulu on pääsääntöisesti oppilaan kotia lähinnä sijaitseva koulu.
et: Põhikooli registreerumine (vastavalt iga kooliteed alustava lapse koju saadetud kirjas mainitud kooli) toimub kas koolis kohapeal või kooli helistades.
fi: Ilmoittautuminen peruskouluun tapahtuu jokaisen koulunsa aloittavan lapsen kotiin toimitetussa kirjeessä ilmoitetussa koulussa tai puhelimitse koululle.
et: Põhiharidussoome keel
fi: Perusopetus
et: Registreerumine põhikoolisoome keel
fi: Ilmoittautuminen perusopetukseen
et: Õpe immigrantidele
fi: Maahanmuuttajaopetus
et: Immigrantidest õpilased kasutavad üldjuhul tavapäraseid põhikooli ja gümnaasiumi teenuseid.
fi: Maahanmuuttajaoppilaat käyttävät pääosin normaaleja peruskoulun ja lukion palveluja.
et: Alles immigreerunud lastele organiseeritakse põhikooliks ettevalmistavat õpet, mis kestab ühe aasta.
fi: Vasta maahan muuttaneille lapsille järjestetään peruskouluun valmistavaa opetusta, joka kestää yleensä yhden vuoden.
et: Alles immigreerunud õpilaste jaoks on Keskusta koolis põhikooliks ettevalmistav klass.
fi: Vasta maahantulleita oppilaita varten on peruskouluun valmistava luokka Keskustan koululla.
et: Seejärel paigutatakse immigrantidest õpilased oma elukohajärgse kooli soomekeelsesse klassi.
fi: Sen jälkeen maahanmuuttajaoppilaat sijoitetaan omaan lähikouluunsa suomenkieliseen luokkaan.
et: Õppe erijooned
fi: Opetuksen erityispiirteet
et: Oma emakeele õpe toimub vene keeles ning võimaluste piires ka teistes keeltes.
fi: Oman äidinkielen opetusta annetaan venäjän kielessä sekä mahdollisuuksien mukaan muissakin kielissä.
et: Soome keelt õpetatakse võõrkeelena. Eesmärk on saavutada toimiv kakskeelsus.
fi: Suomen kieltä opetetaan vieraana kielenä tavoitteena toimiva kaksikielisyys.
et: Vähemalt kolme usundiõpetusest vabastatud õpilasele organiseeritakse nende usutunnistusele vastav usundiõpetus, kui nende hooldajad seda nõuavad.
fi: Vähintään kolmelle uskonnonopetusta vapautetulle oppilaalle järjestetään heidän tunnustuksensa mukaista uskonnonopetusta, jos heidän huoltajansa sitä vaativat.
et: Immigrantidest õpilaste hindamisel arvestatakse õpilase lähtepunkti, kuid üldjuhul järgitakse põhikooli üldisi hindamispõhimõtteid.
fi: Maahanmuuttajaoppilaiden arviointi suoritetaan oppilaan lähtökohdat huomioiden pääsääntöisesti peruskoulun yleisiä arvosteluperusteita noudattaen.
et: Immigrantidest õpilastele antakse immigreerumisele järgneva kolme aasta jooksul spetsiaalselt neile mõeldud tugiõpet.
fi: Maahanmuuttajaoppilaille annetaan maahantulon jälkeisenä kolmena vuotena heille tarkoitettua erillistä tukiopetusta.
et: Nimetatud tugiõppele on õigus ka esimesse klassi astujatel.
fi: Ko. tukiopetukseen ovat oikeutettuja myös koulutulokkaat.
et: Teised tugiteenused on põhikooli muu tugiõpe, eriõpe, individuaalsed õppekavad, paindlik hindamine, õppekavade ja õppematerjali arendamine ning õpilaste hoolekanne.
fi: Muita tukitoimia peruskoulussa ovat peruskoulun muu tukiopetus, erityisopetus, henkilökohtaiset opetussuunnitelmat, joustava arviointi, opetussuunnitelmien kehittäminen, oppimateriaalin kehittäminen sekä oppilashuolto.
et: Õpe immigrantidelesoome keel
fi: Maahanmuuttajaopetussuomi
et: Lapi Ametikooli ettevalmistav õpe on mõeldud immigrantidele, kes soovivad omandada kutseharidust.
fi: Lapin ammattiopiston tarjoama valmistava koulutus on tarkoitettu maahanmuuttajille, jotka haluavat ammatilliseen koulutukseen.
et: Rovala Tehnikumi koolitus immigrantidele
fi: Rovala-opiston maahanmuuttajakoulutus
et: Rovala Tehnikumi immigrantidele mõeldud koolituse käigus on võimalik õppida soome keelt ja kultuuri, tööelu oskusi ning saada teavet Soome ühiskonna kohta.
fi: Rovala-Opiston maahanmuuttajakoulutuksessa voi opiskella suomen kieltä ja kulttuuria, työelämätaitoja ja saada tietoa suomalaisesta yhteiskunnasta.
et: Integreerumiskoolituse õppurid tulevad kümnetest erinevatest riikidest ja õppekeeleks on soome keel.
fi: Kotoutumiskoulutuksen opiskelijat tulevat kymmenistä eri maista ja opetuskielenä on suomi.
et: Ühel kursusel võib olla 8–15 õppurit ning õpperühmi on tavaliselt 8–10.
fi: Yhdellä kurssilla voi olla 8–15 opiskelijaa, ja opetusryhmiä on tavallisesti 8–10.
et: Integreerumiskoolitus on tööjõukoolitus ning kursustele saab registreeruda Rovaniemi TE-büroo kaudu.
fi: Kotoutumiskoulutus on työvoimakoulutusta, ja kursseille voi hakea Rovaniemen Te-toimiston kautta.
et: Kela kliendid võivad õpingute ajal saada koolitustoetust.
fi: Kela:n asiakkaat voivat saada koulutustukea opiskelun aikana.
et: Kursuse registreerimisavalduse saab täita internetis.
fi: Kurssihakemuksen voi tehdä internetissä
et: Integreerumiskoolituse käigus õpitakse soome keelt, suhtlemisoskust ja palju muud.
fi: Kotoutumiskoulutuksessa opiskellaan suomen kieltä, viestintätaitoja ja myös paljon muuta.
et: Soome elama asuvale inimesele on oluline tööelu põhireeglite ja Soome ühiskonna tundmine.
fi: Työelämän perussääntöjen ja suomalaisen yhteiskunnan tunteminen on Suomeen muuttavalle tärkeää.
et: Kursustel õpitakse tundma tööelu põhiküsimusi, arendatakse tööle kandideerimise oskusi ja õpetatakse oma tulevikku planeerima.
fi: Kursseilla opiskellaan työelämän perusasioita, harjoitellaan työnhakutaitoja ja suunnitellaan omaa tulevaisuutta.
et: linkkiRovala opisto:
fi: linkkiRovala opisto:
et: Koolitus immigrantidelesoome keel
fi: Maahanmuttajakoulutussuomi
et: Lapi Ametikoolis võid õppida ja hankida kutsealase baashariduse või osaleda täiskasvanuõppes kõikidel erialadel, välja arvatud kehakultuuri eriala ning turismi-, toitlustuse ja puhastusteenuse eriala.
fi: Lapin ammattiopistossa voit opiskelilla ja hankkia ammatillista perus- ja aikuiskoulutusta kaikilla koulutusaloilla lukuun ottamatta liikunta-alaa ja matkailu-, ravitsemis- ja talousalaa.
et: Õppelepinguõpe
fi: Oppisopimuskoulutus
et: Lapi Õppelepingukeskus
fi: Lapin oppisopimuskeskus
et: Lapi Õppelepingukeskus organiseerib kutseõppe ja täiskasvanute kutseõppe seadustele vastavat õppelepinguõpet ning tööelu ja piirkondlikku arengut toetavaid teenuseid.
fi: Lapin oppisopimuskeskus järjestää ammatillisesta koulutuksesta ja ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annettujen lakien mukaista oppisopimuskoulutusta sekä työelämää ja aluekehitystä tukevia palveluja.
et: Lapi Õppelepingukeskussoome keel
fi: Lapin oppisopimuskeskus
et: Rovaniemi linnas on neli gümnaasiumi:
fi: Rovaniemen kaupungin alueella on tarjolla neljä lukiovaihtoehtoa:
et: Lyseonpuisto gümnaasium, Muurola gümnaasium, Ounasvaara gümnaasium ja Rovaniemi Ametigümnaasium.
fi: Lyseonpuiston lukio, Muurolan lukio, Ounasvaaran lukio ja Rovaniemen ammattilukio.
et: Rovaniemi Kutsekõrgkool
fi: Rovaniemen ammattikorkeakoulu
et: Rovaniemi Kutsekõrgkool (Rovaniemen ammattikorkeakoulu ehk RAMK) on EL-i kõige põhjapoolsem kutsekõrgkool ja osa Lapi kõrgkoolikontsernist.
fi: Rovaniemen ammattikorkeakoulu eli RAMK on EU:n pohjoisin ammattikorkeakoulu ja osa Lapin korkeakoulukonsernia.
et: RAMK-is on 11 soomekeelset ja 3 ingliskeelset kutsekõrghariduse andvat õppekava, 5 kõrgema kutsekõrghariduse õppekava ning üks ingliskeelne spetsialiseerumisega õppekava.
fi: RAMKissa on 11 suomenkielistä ja 3 englanninkielistä ammattikorkeakoulututkintoon johtavaa koulutusohjelmaa, 5 ylempään ammattikorkeakoulututkintoon koulutusohjelmaa sekä yksi englanninkielinen erikoistumisopintokokonaisuus.
et: Lapi Ülikool on Euroopa Liidu kõige põhjapoolsem ülikool.
fi: Lapin yliopisto on Euroopan unionin pohjoisin yliopisto.
et: Teadus- ja kunstiülikooli erialad ja uurimisvaldkonnad on kasvatusteadused, turism ja äritegevus, õigusteadus, tarbekunst ja ühiskonnateadused.
fi: Tiede- ja taideyliopistomme koulutus- ja tutkimusaloja ovat kasvatustieteet, matkailu ja liiketoiminta, oikeustiede, taideteollinen ala ja yhteiskuntatieteet.
et: Uurimistöös on rõhuasetus kahel multidistsiplinaarsel ja rahvusvahelisel valdkonnal: arktiline ja põhjamaine uurimus ning turismi uurimus.
fi: Tutkimuksessa painottuu kaksi monitieteistä ja kansainvälistä alaa: arktinen ja pohjoinen tutkimus sekä matkailun tutkimus.
et: Lapi Ülikooli avatud ülikool
fi: Lapin avoin yliopisto
et: Lapi Ülikooli avatud ülikool pakub kasvatusteaduste, õigusteaduse, kunsti- ja ühiskonnateaduste teaduskondade õppenõuetele vastavat õpet.
fi: Lapin yliopiston avoin yliopisto tarjoaa kasvatustieteiden, oikeustieteiden, taiteiden ja yhteiskuntatieteiden tiedekuntien opintovaatimusten mukaisia opintoja.
et: Õppekava täiendavad keele- ja meetodiõpingud.
fi: Tarjontaa täydentävät kieliopinnot ja menetelmäopinnot.
et: Rahvaülikoolis saad õppida keeli, tegeleda kunstiainete, kehakultuuri või muuga. Rovaniemis on kaks rahvaülikooli, mille kohta saad teavet järgmistelt aadressidelt.
fi: Kansalaisopistossa voit opiskella tai harrastaa esimerkiksi kieliä, taideaineita, liikuntaa ym. Rovaniemellä on kaksi kansalaisopistoa, niistä saat lisätietoa seuraavista osoitteista:
et: Rovaniemi linna Rahvaülikoolsoome keel
fi: Rovaniemen kaupungin kansalaisopisto
et: Tööjõubüroo koolitus- ja kutseteabeteenistus
fi: Työvoimatoimiston koulutus ja ammattitietopalvelu
et: Rovaniemi tööjõubüroo koolitus- ja kutseteabeteenistus:
fi: Rovaniemen työvoimatoimiston koulutus- ja ammattitietopalvelu:
et: Tööjõukonsultant, tel 010 604 6590
fi: Työvoimaneuvoja 010 604 6590
et: MoniNet teenindab Rovaniemis ja mujal Lapi maakonnas elavaid immigrante.
fi: Löydät yleistä tietoa suomalaisesta koulutuksesta InfoFinlandin Koulutus-sivuilta
et: MoniNet teenindab Rovaniemis ja mujal Lapi maakonnas elavaid immigrante.
fi: Perusopetus Maahanmuuttajaopetus perusopetuksessa
et: Teeninduskeeled on soome, inglise, vene ja rootsi keel.
fi: Ammatilliseen koulutukseen valmistava koulutus
et: MoniNet Etelärinne 32
fi: Kotoutumiskoulutus maahanmuuttajille
et: Alusharidus Mitmekultuuriline laste päevahoid
fi: Tällä sivulla on tietoa koulutuksesta Rovaniemellä.
et: Alusharidus on 6-aastastele lastele mõeldud lastepäevakodudes toimuv õpe (eelkool).
fi: Jos perheessäsi on 6-vuotias lapsi, hänellä on oikeus esiopetukseen.
et: Laps saab kooliks ettevalmistavaid teadmisi ja oskusi.
fi: Esiopetusta järjestetään päiväkodeissa.
et: Õpe toimub tavaliselt hommikupoolikul ja õhtupoolikul võib laps olla päevahoius.
fi: Esiopetusta on yleensä aamupäivällä, ja iltapäivällä lapsi voi olla päivähoidossa.
et: Augustis algavasse eelkooli registreerutakse veebruaris.
fi: Elokuussa alkavaan esiopetukseen ilmoittaudutaan tammikuussa.