Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Lisaks sellele on kõikjal Soomes palju muuseume ja vabaõhumuuseume.
fi: Tämän lisäksi eri puolella Suomea on paljon museoita ja museo-alueita.
et: Mõnede muuseumide väljapanekutega saab tutvuda ka internetis.
fi: Joidenkin museoiden kokoelmiin voi tutustua myös internetissä.
et: Lisateavet muuseumide ja käimasolevate näituste kohta saab veebilehelt Museot.fi.
fi: Lisätietoa museoista ja ajankohtaisista näyttelyistä saa Museot.fi-verkkosivuilta.
et: Muuseumid korraldavad sageli ka väljapanekute külastusi giidi saatel ja erinevas keeles.
fi: Museot järjestävät usein myös opastettuja kierroksia eri kielillä.
et: linkkiMuseot.fi:
fi: linkkiMuseot.fi:
et: Muuseumide otsingsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Museohakusuomi _ ruotsi _ englanti
et: Näituste kalendersoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Näyttelykalenterisuomi _ ruotsi _ englanti
et: UNESCO maailmapärandi objektid
fi: Unescon maailmanperintökohteet
et: Soomes on seitse UNESCO maailmapärandi objekti.
fi: Suomessa on seitsemän Unescon maailmanperintökohdetta.
et: Need on Suomenlinna, Vana Rauma, Petäjävesi vana kirik, Verla puulihvimistöökoda ja papitehas, Sammallahdenmäki, Struve kaar ja Merenkurku saarestik.
fi: Ne ovat Suomenlinna, Vanha Rauma, Petäjäveden vanha kirkko, Verlan puuhiomo ja pahvitehdas, Sammallahdenmäki, Struven ketju ja Merenkurkun saaristo.
et: Lisateavet maailmapärandi objektide kohta saab Muuseumiameti veebilehelt.
fi: Maailmanperintökohteista saa lisätietoa Museoviraston verkkosivuilta.
et: Soomes on ka külastajatele avatud kindlusi, näiteks Olavinlinna kindlus, Turu kindlus ja Häme kindlus.
fi: Suomessa on myös yleisölle avoimia linnoja, esimerkiksi Olavinlinna, Turun Linna ja Hämeen linna.
et: Need on populaarsed turismiobjektid, eriti suvel.
fi: Ne ovat suosittuja matkailukohteita erityisesti kesäisin.
et: Kindlustesse organiseeritakse ka ekskursioone giidi saatel, kus tutvustatakse kindluse ajalugu ja arhitektuuri.
fi: Linnoihin järjestetään myös opastettuja kierroksia, joilla esitellään linnan historiaa ja arkkitehtuuria.
et: Täpsemat teavet kindluste ja giidiga ekskursioonide kohta saab Muuseumiameti veebilehelt.
fi: Tarkempaa tietoa linnoista ja opastetuista kierroksista saa Museoviraston verkkosivuilta.
et: Sissepääsutasud ja allahindlused
fi: Pääsymaksut ja alennukset
et: Muuseumide sissepääsutasud on erinevad, olles keskmiselt viis eurot täiskasvanutele ja kaks eurot lastele.
fi: Museoiden pääsymaksut vaihtelevat. Ne ovat suuruudeltaan keskimäärin viisi euroa aikuisilta ja kaksi euroa lapsilta.
et: Paljud muuseumid pakuvad teatud sihtgruppidele allahindlust sissepääsutasult.
fi: Useat museot tarjoavat alennuksen pääsymaksusta tietyille ryhmille.
et: Sellisteks sihtgruppideks võivad olla näiteks alla 18-aastased, õppurid, töötud ja pensionärid.
fi: Tällaisia ryhmiä voivat olla esimerkiksi alle 18-vuotiaat, opiskelijat, työttömät ja eläkeläiset.
et: Lastele võib teatud muuseumidesse sissepääs olla tasuta.
fi: Lapset saattavat päästä joihinkin museoihin ilmaiseksi.
et: Paljud muuseumid organiseerivad spetsiaalseid külastuspäevi, kus sissepääs on kõigile tasuta.
fi: Monet museot järjestävät erityisiä päiviä, jolloin sisäänpääsy on kaikille ilmainen.
et: Täiendavat teavet tasuta sissepääsu päevade kohta leiad Muuseumiliidu veebilehelt.
fi: Museoliiton sivuilta löydät lisää tietoa vapaan pääsyn päivistä.
et: Mitmetesse muuseumidesse on tasuta sissepääs rahvusvahelisel muuseumipäeval 18. mail. Mõnesse muuseumi, nagu näiteks Helsingi Linnamuuseum, on alati tasuta sissepääs.
fi: Useassa museossa on ilmainen sisäänpääsy kansainvälisenä museopäivänä 18.5. Muutamiin museoihin on aina vapaa pääsy, esimerkiksi Helsingin kaupungin museoon.
et: UNESCO maailmapärandi objektid Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Unescon maailmanperintökohteet Suomessasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Muuseumid ja kindlusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Museot ja linnatsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Soomes on paljudes linnades vähemalt üks teater.
fi: Suomessa useimmissa kaupungeissa on ainakin yksi teatteri.
et: Osa teatritest on kutselised teatrid, osa harrastusteatrid.
fi: Osa teattereista on ammattiteattereita, osa harrastajateattereita.
et: Erinevates piirkondades asuvaid teatreid võid otsida teavituskeskuse veebilehelt soome keeles.
fi: Teatterin tiedotuskeskuksen sivuilta voit hakea teattereita eri paikkakunnilla suomeksi.
et: Keskusel on ka arhiiv, kust saab laenutada Soome näidendite tõlkeid erinevates keeltes.
fi: Keskuksella on myös arkisto, josta voi lainata suomalaisten näytelmien käännöksiä eri kielillä.
et: Teavet teatrite mängukava ja piletite saadavuse ning hindade kohta võib otsida näiteks piletimüügivõrgu Lippupalvelu või teatrite veebilehtedelt.
fi: Tietoa teattereiden ohjelmasta ja pääsylippujen saatavuudesta sekä hinnoista voi etsiä esimerkiksi lippupalvelun tai teattereiden verkkosivuilta.
et: Soomes korraldatakse ka mitmeid teatrifestivale.
fi: Suomessa järjestetään myös monia teatterifestivaaleja.
et: Teatrite kontaktidsoome keel
fi: Teattereiden yhteystietojasuomi
et: Teatrifestivalesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Teatterifestivaalejasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Enamikus linnades on kino.
fi: Useimmissa kaupungeissa on elokuvateatteri.
et: Teavet oma piirkonna kinode, kinokavade ja piletihindade kohta saad kõige paremini internetist.
fi: Parhaiten saat tietoa oman alueesi elokuvateattereista, ohjelmistosta ja lippujen hinnoista Internetistä.
et: Nädala kinokava avaldatakse sageli ka kohalikus lehes.
fi: Viikon elokuvaohjelmisto julkaistaan usein myös paikallislehdessä.
et: Finnkino on Soome suurim kinokett.
fi: Finnkino on Suomen suurin elokuvateatteriketju.
et: Finnkino veebilehelt on võimalik otsida kinosid linnade kaupa soome ja inglise keeles ja vaadata, millised filmid on kavas.
fi: Sen verkkosivuilta voi etsiä suomeksi ja englanniksi elokuvateattereita kaupungin mukaan ja katsoa, mistä elokuvista järjestetään näytöksiä.
et: Teiste kinode programmi kohta võib küsida teavet otse kinost või otsida infot internetist ja lehtedest.
fi: Muiden elokuvateattereiden ohjelmistosta voi kysyä suoraan teatterista tai etsiä tietoa Internetistä ja lehdistä.
et: Kinopiletite hinnad Soomes kõiguvad veidi.
fi: Elokuvalippujen hinnat vaihtelevat Suomessa jonkin verran.
et: Kõige odavamad piletid maksavad umbes viis eurot ja kõige kallimad üle kümne euro.
fi: Halvimmat liput maksavat noin viisi euroa ja kalleimmat liput yli kymmenen euroa.
et: Pileti hinna võib eelnevalt kino veebilehelt välja selgitada.
fi: Lipun hinnan voi selvittää etukäteen elokuvateatterin verkkosivuilta.
et: Filmid on Soomes üldjuhul originaalkeeles.
fi: Elokuvat esitetään Suomessa yleensä alkuperäisellä kielellä.
et: Lisaks subtitreeritakse filmid soome ja rootsi keelde.
fi: Lisäksi ne tekstitetään suomeksi ja ruotsiksi.
et: Erandiks on lastefilmid, mida võidakse esitada soome keelde dubleeritult, kuigi filmi originaalkeel on mõni muu keel.
fi: Poikkeuksena ovat lasten elokuvat, joita saatetaan esittää suomeksi dubattuna, vaikka elokuvan alkuperäinen kieli olisi jokin muu.
et: Rahvuslik audiovisuaalne arhiiv näitab uusi ja vanu filme kõikjalt maailmast.
fi: Kansallinen audiovisuaalinen instituutti esittää uusia ja vanhoja elokuvia eripuolilta maailmaa.
et: Teavet seansside kohta saab arhiivi veebilehelt soome keeles.
fi: Tiedot näytöksistä löytyvät suomeksi arkiston verkkosivuilta.
et: Seansse organiseeritakse paljudes erinevates paikkondades.
fi: Näytöksiä järjestetään useilla eri paikkakunnilla.
et: Võõrkeelsed filmid subtitreeritakse tavaliselt soome ja rootsi keelde.
fi: Vieraskieliset elokuvat tekstitetään yleensä suomeksi ja ruotsiksi.
et: Soomes organiseeritakse igal aastal hinnatud filmifestivale, millest tuntuimad on sügiseti Helsingis peetav festival Armastus ja anarhia ning kevadeti peetav Sodankylä filmifestival.
fi: Suomessa järjestetään joka vuosi laadukkaita elokuvafestivaaleja, joista tunnetuimpia ovat syksyisin Helsingissä järjestettävä Rakkautta ja anarkiaa ‑festivaali sekä kesäisin järjestettävä Sodankylän elokuvajuhlat.
et: Filmifestivalsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Elokuvafestivaalisuomi _ ruotsi _ englanti
et: Filmifestivalsoome keel _ inglise keel
fi: Elokuvafestivaalisuomi _ englanti
et: Haigestumised ja õnnetused
fi: Sairaskohtaukset ja onnettomuudet
et: Rovaniemi linna perenõuandla
fi: Rovaniemen kaupungin perheneuvola
et: Rovaniemi koguduse perenõustamiskeskus
fi: Rovaniemen seurakunnan perheasiain neuvottelukeskus
et: Lapi esma- ja turvakodu kriisikeskus
fi: Lapin ensi- ja turvakodin kriisikeskus
et: Majandus- ja võlanõustamine
fi: Talous- ja velkaeneuvonta
et: Noorte sõltuvusprobleemid
fi: Nuorten päihdeongelmat
et: Kuriteoohvrite valvekeskus
fi: Rikosuhripäivystys
et: Rovaniemi õigusabibüroo
fi: Rovaniemen oikeusaputoimisto
et: Kiiret reageerimist vajavate ja eluohtlike haigestumiste korral saad kutsuda kiirabi telefonil 112.
fi: Kiireellisissä ja hengenvaarallisissa sairauskohtauksissa voit tilata ambulanssin numerosta 112.
et: Samalt numbrilt saad helistada ka tuletõrjesse ja politseisse.
fi: Samasta numerosta voit tilata myös palo- ja poliisiauton.
et: Kui sul on probleeme peres või paarisuhtes ja soovid sellest rääkida kõrvalseisva isikuga, võid pöörduda järgmistesse kohtadesse:
fi: Jos sinulla on ongelmia perheessä tai parisuhteessa ja haluat keskustella asioista jonkun ulkopuolisen kanssa, voit ottaa yhteyttä seuraaviin paikkoihin:
et: Rovaniemi perenõuandlas teenindatakse alla 16-aastaste lastega perekondi.
fi: Rovaniemen perheneuvolassa palvellaan lapsiperheitä, joissa on alle 16-vuotiaita lapsia.
et: Pöördu perenõuandlasse, kui sinu lapsel või peres esineb probleeme ja soovid abi saada.
fi: Voit ottaa yhteyttä, jos lapsellasi tai perheessäsi on ongelmia ja haluat niihin apua.
et: Tel 016-322 2538
fi: p. 016-322 2538
et: E–N kl 8–16
fi: ma-to klo 8-16
et: R kl 8–15.30
fi: pe klo 8-15.30
et: Perenõustamiskeskusest saad abi pere- ja paarisuhte probleemide korral.
fi: Perheasiain neuvottelukeskuksesta saat apua perheen ja parisuhteen ongelmissa.
et: Maakuntakatu 7
fi: Maakuntakatu 7
et: Tel 016- 335 5250
fi: p. 016- 335 5250
et: Aja broneerimine:
fi: Ajanvaraus ma-pe 9-11
et: Loe lisaks linkkiSeurakunta:
fi: linkkiSeurakunta:
et: Perenõustamiskeskussoome keel veebilehelt
fi: Perheasiain neuvottelukeskussuomi
et: Kriisikeskusesse saad pöörduda mis tahes olukordades, kus sina või sinu pere vajate tuge või abi.
fi: Voit ottaa yhteyttä kriisikeskukseen missä tahansa tilanteissa, joissa sinä tai perheesi tarvitsette tukea tai apua.
et: Näiteks abielulahutus, laste ja noorte probleemid, vägivallasituatsioonid jne.
fi: Esimerkiksi avioero, lasten ja nuorten vaikeudet, väkivaltatilanteet jne.
et: Tel 020 741 4732
fi: p. 020 741 4732
et: E-post: kriisikeskus@lapinensijaturvakoti.fi
fi: sähköposti: kriisikeskus@lapinensijaturvakoti.fi
et: Ööpäevaringne (24 h) valvetelefon 040-553 7508.
fi: Ympärivuorokautinen (24 h) päivystävä puhelin p. 040-553 7508
et: Loe lisaks linkkiEnsi- ja turvakoti ry:
fi: linkkiEnsi- ja turvakoti ry:
et: Lapi esma- ja turvakodu kriisikeskussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel veebilehelt
fi: Lapin ensi- ja turvakodin kriisikeskussuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui sul on probleeme rahaasjades, makseraskused või võlad, võid saada nõu majandus- ja võlanõustajalt.
fi: Jos sinulla on ongelmia raha-asioiden hoitamisessa, maksuvaikeuksia tai velkoja, voit saada neuvoja Talous- ja velkaneuvojalta.
et: Nõustamine on tasuta.
fi: Neuvonta on maksutonta.
et: Loe lisaks linkkiRovaniemen kaupunki:
fi: linkkiRovaniemen kaupunki:
et: Majandus- ja võlanõustaminesoome keel.
fi: Talous- ja velkaneuvontasuomi
et: Kui sul on probleeme alkoholi või teiste uimastitega või hasartmängusõltuvus, võid pöörduda *A-kliiniku poole.
fi: Jos sinulla on ongelmia alkoholin tai muiden päihteiden kanssa tai peliongelmia, voit ottaa yhteyttä päihdetyöhön.
et: Ka pereliikmed võivad helistada või A-kliinikusse pöörduda.
fi: Myös perheenjäsenet voivat soittaa tai mennä käymään A-klinikalla.
et: A-kliiniku teenused on mõeldud 25-aastastele ja vanematele isikutele.
fi: A-klinikan palvelut ovat 25 vuotta täyttäneille.
et: Sairaalakatu 1, 1. korrus
fi: Sairaalakatu 1, 1.
et: E–K, kl 8–16
fi: ma-ke, klo 8-16
et: N–R, kl 8–15
fi: to-pe, klo 8-15
et: Õe vastuvõtule saab pöörduda aega broneerimata E–R kl 8.30–11.
fi: Sairaanhoitajan vastaanotolle voit mennä ilman ajanvarausta ma-pe klo 8.30-11.
et: A-kliiniku telefonitunnid on E–R kl 8.30–10, tel 040-195 3981.
fi: Puhelimella saat yhteyden A-klinikan työntekijään ma-pe klo 8.30-10, p. 040-195 3981
et: Romppu on ühingu Rovalan Setlementti ry Lapi alkoholi- ja uimastisõltuvusega noorte kliinik.
fi: Romppu on Rovalan Setlementti ry:n Lapin nuorten huume- ja päihdeklinikka.
et: Noored, kes muretsevad iseenda või oma vanemate alkoholi- või uimastite tarvitamise või hasartmängusõltuvuse pärast, võivad pöörduda Romppu poole.
fi: Nuoret, jotka ovat huolissaan omasta tai vanhempiensa alkoholin tai huumeiden käytöstä tai pelaamisesta, voivat ottaa yhteyttä Romppuun.
et: Romppu kliiniku poole võivad pöörduda ka vanemad.
fi: Myös vanhemmat voivat ottaa yhteyttä Romppuun.
et: Kliinikusse võib tulla aega broneerimata neljapäeviti kl 14–15.30 või broneerida aja.
fi: Klinikalle voi tulla ilman ajanvarausta torstaisin klo 14–15.30 tai varata ajan.
et: Aja broneerimine telefoni teel E–K kl 9–10.
fi: Ajanvaraus puhelimitse ma-ke klo 9-10.
et: Maakuntakatu 29–31 A, 3. korrus
fi: Maakuntakatu 29–31 A, 3. kerros
et: Tel 040-487 3030
fi: p. 040-487 3030
et: E–N kl 8–16 R kl 8–14
fi: ma-to klo 8-16
et: Lapin ensi- ja turvakotiin võib minna siis, kui peres on vägivallaolukord või kui ei ole julgust vägivalla kartuses koju jääda.
fi: Lapin ensi- ja turvakotiin voi mennä, jos on kohdannut väkivaltaa perheessä tai ei väkivallan pelon takia uskalla jäädä kotiin.
et: Turvakodusse võib lapsed kaasa võtta.
fi: Turvakotiin voi ottaa lapset mukaan.
et: Turvakodusse võib minna ööpäevaringselt.
fi: Turvakotiin voi mennä ympäri vuorokauden.
et: Lapin ensi- ja turvakoti (Lapi esma- ja turvakodu)
fi: Lapin ensi- ja turvakoti
et: Kuriteoohvrite valvekeskus
fi: linkkiEnsi- ja turvakoti ry:
et: Kui satud vägivalla ohvriks, saad abi *Kuriteoohvrite valvekeskusest.
fi: Jos joudut rikoksen uhriksi, voit pyytää apua Rikosuhripäivystyksestä.
et: Sul on võimalus saada endale tugiisik, kes aitab ja toetab praktiliste küsimuste lahendamisel.
fi: Sinulla on mahdollisuus saada tukihenkilö, joka auttaa ja tukee käytännön asioiden hoitamisessa.
et: Maakuntakatu 29–31 B, 3. korrus
fi: Maakuntakatu 29 – 31 B, 3. kerros
et: Tel 0400-979 175
fi: p. 0400-979 175
et: Abistav telefon 020 316 116
fi: Auttava puhelin p. 020 316 116
et: E–T kl 13–21
fi: ma-ti klo 13-21
et: K–R kl 17–21
fi: ke-pe klo 17–21
et: Juristi nõustamistelefon 020 316 117
fi: Juristin puhelinneuvonta 020 316 117
et: E–N kl 17–19
fi: ma-to klo 17–19
et: Kui vajad õigusabibüroo teenuseid, broneeri aeg.
fi: Jos tarvitset oikeusaputoimiston palveluja, varaa aika asiakaskäynnille.
et: Rovakatu 36-38, 2. korrus
fi: Rovakatu 36-38, 2. kerros
et: Tel 010 366 1560
fi: p. 010 366 1560
et: Õigusabisoome keel
fi: Oikeusapusuomi
et: Soome loodus on mitmekülgne.
fi: Suomen luonto on monipuolinen.
et: Looduses liikumine on tore ja ohutu, kui valid oma tervislikule seisundile ning oskustele vastavad marsruudid ja järgid juhtnööre.
fi: Luonnossa liikkuminen on hauskaa ja turvallista, kun valitset oman kuntosi ja taitojesi mukaisia reittejä ja noudatat ohjeita.
et: Soomes on neli väga erinevat aastaaega.
fi: Suomessa on neljä hyvin erilaista vuodenaikaa.
et: Sõltuvalt aastaajast ja piirkonnast võid harrastada erinevaid asju.
fi: Vuodenajasta ja alueesta riippuen voit harrastaa erilaisia asioita.
et: Soome aastaaegadest on lähemalt juttu InfoFinland lehel Soome kliima.
fi: Suomen vuodenajoista kerrotaan enemmän InfoFinlandin sivulla Suomen ilmasto.
et: Matkamine on harrastus, mis sobib igasse aastaaega.
fi: Vaeltaminen ja retkeily ovat harrastuksia, jotka sopivat kaikkiin vuodenaikoihin.
et: Kui sul puudub varasem matkamiskogemus, on hea alustada lühikestest ja lihtsatest matkaradadest, mis asuvad asustuse lähedal.
fi: Jos sinulla ei ole aikaisempaa kokemusta retkeilystä tai vaeltamisesta, on hyvä aloittaa lyhyillä ja helpoilla reiteillä, jotka sijaitsevat lähellä asutusta.
et: Lühikestele retkedele võib minna ilma spetsiaalse varustuseta.
fi: Lyhyille retkille voi lähteä ilman erityisiä varusteita.
et: Kaasa tasub võtta jook, telefon ning kaart.
fi: Mukaan kannattaa kuitenkin ottaa juotavaa ja puhelin sekä kartta.
et: Matkamist tasub alustada märgistatud matkaradadest.
fi: Retkeily kannattaa aloittaa merkityillä reiteillä.
et: Matkakaarte müüakse raamatupoodides ja internetis.
fi: Retkeilykarttoja myydään kirjakaupoissa ja Internetissä.
et: Pikemad matkad ja retked nõuavad rohkem planeerimist ja ettevalmistamist.
fi: Pidemmät retket ja vaellukset vaativat enemmän suunnittelua ja varautumista.
et: Soome on maailma parim koht, kus võib näha virmalisi (aurora borealis).
fi: Suomi on maailman parhaita alueita nähdä revontulia (aurora borealis).
et: Kõige sagedamini võib neid näha septembrist märtsini Põhja-Lapimaa taevas.
fi: Useimmiten niitä voi nähdä Pohjois-Lapin taivaalla syyskuusta maaliskuuhun.
et: Vahel võib virmalisi näha ka Lõuna-Soomes.
fi: Joskus revontulia voi nähdä myös Etelä-Suomessa.
et: Hea ilm virmaliste vaatamiseks on selge ja pime öö, kaugel asulate tuledest.
fi: Hyvä revontulten katselusää on selkeä ja pimeä yö, kaukana asutuskeskusten valoista.
et: Tasub soojalt riietuda, sest selge öö on sageli ka külm.
fi: Kannattaa pukeutua lämpimästi, sillä selkeä yö on usein myös kylmä.
et: Suvel on ööd virmaliste vaatamiseks liiga valged.
fi: Kesällä yöt ovat liian valoisia revontulten katseluun.
et: Virmalisedsoome keel _ inglise keel
fi: Revontuletsuomi _ englanti
et: Suusatamine on üks Soome populaarsemaid talispordialasid.
fi: Hiihtäminen on yksi Suomen suosituimmista talviurheilulajeista.
et: See on tervislik ja peaaegu tasuta tervisesport.
fi: Se on terveellistä ja lähes ilmaista kuntoliikuntaa.
et: Teavet suusatamiskursuste, suuskade laenutuse ja suusaradade kohta saab näiteks soome keeles Ühingu Soome Suusarada (Suomen Latu ry) veebilehelt.
fi: Tietoa hiihtokursseista, suksien vuokraamisesta ja laduista saa esimerkiksi Suomen Latu ry:n verkkosivuilta suomeksi.
et: Teavet suusatamise kohtasoome keel
fi: Tietoa hiihtämisestäsuomi
et: Soomlased harrastavad palju veel liikumist.
fi: Suomalaiset liikkuvat paljon vesillä.
et: Soomes harrastatakse ka palju kanuusõitu ja purjetamist.
fi: Suomessa harrastetaan myös paljon melontaa ja purjehdusta.
et: Ohutus on veel liikudes väga oluline.
fi: Turvallisuus on vesillä liikkumisessa tärkeää.
et: Jälgi ilmateadet ja kasuta alati õige suurusega päästevesti.
fi: Seuraa säätiedotuksia ja käytä aina oikean kokoisia pelastusliivejä.
et: Liikumine jääl
fi: Jäällä liikkuminen
et: Talvel on suurem osa Soome veekogudest jääga kaetud.
fi: Talvella suurin osa Suomen vesialueista on jään peitossa.
et: Jääl võib näiteks kõndida, uisutada, suusatada ja teha jääpüüki.
fi: Jäällä voi esimerkiksi kävellä, luistella hiihtää ja pilkkiä.
et: Väga paksu jää korral võib sõita ka mootorkelgu ja autoga.
fi: Hyvin paksulla jäällä voi myös ajaa moottorikelkalla ja autolla.
et: Jääl liikumisega on alati seotud riskid, seega tuleb arvestada ohutusega.
fi: Jäällä liikkumiseen liittyy aina riskejä ja turvallisuus on tärkeää ottaa huomioon.
et: Jääl liikumise meelespea
fi: Muistilista jäällä liikkumiseen:
et: Kui vesi jäätub, siis tekkinud jää ei ole kohe piisavalt tugev.
fi: Kun vesi jäätyy, niin se ei ole heti kestävää.
et: Jää tugevus võib kõikuda ka lühikesel alal.
fi: Jään vahvuus voi vaihdella lyhyilläkin matkoilla
et: Kevadel on jää kandvust väga keeruline hinnata ja seetõttu tasub jääl liikumist vältida.
fi: Keväällä jään kantavuutta on hyvin vaikea arvioida ja jäällä liikkumista kannattaakin välttää.
et: Jääl liikuja tähtsaim turvavarustus on jäänaasklid.
fi: Jäällä liikkujan tärkein varuste ovat jäänaskalit eli jääpiikit.
et: Ilma nendeta on väga raske jääaugust välja pääseda.
fi: Ilman niitä on hyvin vaikeaa päästä ylös avannosta.
et: Ära mine jääle, kui Sa ei ole kindel jää kandevõimes.
fi: Jos et ole varma jään kestävyydestä, älä mene jäälle.
et: Õngepüük (lihtkäsiõngega) ja sikutipüük kuuluvad (teatud erijuhtusid arvestamata) igameheõiguse alla ja selleks ei ole vaja hankida kalapüügiluba.
fi: Onkiminen (mato-ongella) ja pilkkiminen kuuluvat joitakin erityistapauksia lukuun ottamatta jokamiehenoikeuksiin eikä niitä varten tarvitse hankkia kalastuslupaa.
et: Muuks kalapüügiks ja vähipüügiks on vaja tasuda:
fi: Muuta kalastusta ja ravustusta varten tarvitaan:
et: riiklik kalapüügimaks (valtion kalastuksenhoitomaksu)
fi: valtion kalastuksenhoitomaksu
et: maakondlik landiloa tasu (läänikohtainen viehekalastusmaksu)
fi: läänikohtainen viehekalastusmaksu
et: Maakondlik landiloa tasu on personaalne ja see tuleb tasuda enne kalapüügi alustamist.
fi: Läänikohtainen viehekalastusmaksu on henkilökohtainen ja se tulee maksaa ennen kalastuksen aloittamista.
et: Tasu võib maksta terve kalendriaasta eest või korraga seitsme päeva eest.
fi: Sen voi maksaa joko koko kalenterivuodeksi tai seitsemäksi päiväksi kerrallaan.
et: Teavet kalapüügilubade kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa kalastusluvistasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Igameheõigus
fi: Jokamiehen oikeudet
et: Igameheõigus (jokamiehen oikeudet) on Soome kultuuri ja seadusandluse oluline osa.
fi: Jokamiehen oikeudet ovat olennainen osa suomalaista kulttuuria ja lainsäädäntöä.
et: Lühidalt igameheõigusest
fi: Jokamiehenoikeudet lyhyesti
et: liikuda looduses jalgsi, suuskadel või jalgrattaga, välja arvatud õuealal ning sellistel põldudel niitudel või istandustes, mis võivad seal liikumisel kahjustada saada;
fi: liikkua jalan, hiihtäen tai pyöräillen luonnossa muualla kuin pihamaalla sekä muilla kuin sellaisilla pelloilla, niityillä tai istutuksilla, jotka voivat vahingoittua kulkemisesta;
et: viibida ajutiselt piirkondades, kus liikumine on lubatud – tohid näiteks suhteliselt vabalt telkida, kui hoiad inimeste eluasemetest piisavalt kaugele;
fi: oleskella tilapäisesti alueilla, missä liikkuminenkin on sallittua - voit esimerkiksi telttailla suhteellisen vapaasti, kunhan pidät huolen riittävästä etäisyydestä ihmisten asuntoihin;
et: korjata marju, seeni ja lilli;
fi: poimia marjoja, sieniä ja kukkia;
et: püüda kala lihtõnge ja sikutiga;
fi: onkia ja pilkkiä
et: sõita paadiga, ujuda ja pesta veekogus ning liikuda jääl.
fi: veneillä, uida ja peseytyä vesistössä sekä kulkea jäällä
et: teisi segada või häirida;
fi: aiheuttaa häiriötä tai haittaa toisille;
et: häirida või kahjustada linnupesi ja –poegi;
fi: häiritä tai vahingoittaa lintujen pesiä ja poikasia;
et: häirida põhjapõtru ja jahiloomi;
fi: häiritä poroja ja riistaeläimiä;
et: langetada või kahjustada kasvavaid puid;
fi: kaataa tai vahingoittaa kasvavia puita;
et: võtta ilma loata võõralt maalt kuivanud või ümberkukkunud puid, oksi, sammalt vms;
fi: ottaa kuivunutta tai kaatunutta puuta, varpuja, sammalta tms. toisen maalta ilman lupaa;
et: teha võõral maal ilma erilise vajaduseta lahtist tuld;
fi: tehdä avotulta toisen maalle ilman pakottavaa tarvetta;
et: häirida kodurahu, näiteks jäädes laagrisse elumajadele liiga lähedale või tekitades lärmi;
fi: häiritä kotirauhaa esimerkiksi leiriytymällä liian lähelle ihmisten asuntoja tai meluamalla;
et: prügi maha visata;
fi: roskata ympäristöä;
et: sõita mootorsõidukiga maastikul ilma maaomaniku loata ja
fi: ajaa moottoriajoneuvolla maastossa ilman maanomistajan lupaa ja
et: püüda kala või pidada jahti ilma vastavate lubadeta.
fi: kalastaa ja metsästää ilman asianomaisia lupia.
et: Buklet „Igameheõigus"soome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
fi: Jokamiehenoikeudet-esitesuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä
et: Jahipidamine, kalastamine ja matkaminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Eräasiat ja retkeilysuomi _ ruotsi _ englanti
et: Matkakaardid veebissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Retkeilykartat verkossasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Jahiloadsoome keel _ rootsi keel
fi: Eräluvatsuomi _ ruotsi
et: Rahvuspargid ja looduskaitsealad
fi: Kansallispuistot ja luonnonsuojelualueet
et: Soomes on 40 rahvusparki.
fi: Suomessa on 40 kansallispuistoa.
et: Rahvuspargi all mõeldakse suurt, üle 1000-hektarilist looduskaitseala.
fi: Kansallispuistolla tarkoitetaan suurta, yli 1000 hehtaarin luonnonsuojelualuetta.
et: Rahvusparkide esmane tähtsus on looduse mitmekülgsuse kaitsmine, kuid need on üheaegselt ka kõigile avatud vaatamisväärsused.
fi: Kansallispuistojen ensisijainen tarkoitus on luonnon monimuotoisuuden turvaaminen, mutta ne ovat samalla myös kaikille avoimia nähtävyyksiä.
et: Rahvusparkide kaunid maastikud on suurepärased matkasihtkohad.
fi: Kansallispuistojen kauniit maisemat ovat hyviä matkakohteita.
et: Suurimates parkides võib ööbida ja teha pikemaid retki.
fi: Suurimmissa puistoissa voi yöpyä ja tehdä pidempiä retkiä.
et: Rahvusparkides on sageli Soome Metsaameti poolt hallatav looduskeskus, kust saab aktuaalset teavet piirkonna looduse ja seal liikumise kohta.
fi: Kansallispuistoissa on usein metsähallituksen ylläpitämä luontokeskus, josta saa ajankohtaista tietoa alueen luonnosta ja siellä liikkumisesta.
et: Tutvumist tasub alustada sealt.
fi: Vierailu kannatta aloittaa sieltä.
et: Rahvusparke haldab Metsaamet.
fi: Kansallispuistoja hoitaa metsähallitus.
et: Rahvuspargidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ hiina keel
fi: Kansallispuistotsuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ kiina
et: Vaba aja veetmise kohad kaardilsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel _ prantsuse keel _ hispaania keel _ türgi keel _ hiina keel _ pärsia keel _ araabia keel _ saksa keel _ vietnami keel _ portugali keel _ poola keel _ hollandi keel _ jaapani keel _ itaalia
fi: Vapaa-ajan kohteet kartallasuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ viro _ ranska _ espanja _ turkki _ kiina _ persia _ arabia _ saksa _ vietnam _ portugali _ puola _ hollanti _ japani _ italia
et: Soomes harrastatakse palju tervisesporti ja liikumisharrastused võivad aidata ka inimestega tutvuda ja sõpru leida.
fi: Suomessa harrastetaan paljon liikuntaa ja liikuntaharrastukset voivatkin auttaa ihmisiin tutustumisessa ja ystävien saamisessa.
et: Juhendatud treeninguid organiseerivad näiteks mitmesugused spordiklubid, mis tegutsevad sageli vabatahtliku töö põhimõttel.
fi: Ohjattua liikuntaa järjestävät esimerkiksi erilaiset urheiluseurat, jotka toimivat pitkälti vapaaehtoispohjalta.
et: Kergem liikumine võib olla näiteks aiatöö, koristamine või lume rookimine ehk siis niinimetatud kasulik liikumine (hyötyliikunta).
fi: Kevyt liikunta voi olla myös esimerkiksi puutarhanhoitoa, siivousta tai lumitöitä eli niin sanottua hyötyliikuntaa.
et: Tööle või poodi minek jalgsi või jalgrattaga on lihtne võimalus päevase liikumisvajaduse rahuldamiseks.
fi: Työ- tai kauppamatkojen kulkeminen kävellen tai pyörällä on helppo tapa varmistaa riittävän päivittäisen liikunnan saaminen.
et: Liikumine on kasulik ka eakatele, sest see aitab alal hoida füüsilist vormi ja tegutsemisvõimet.
fi: Liikunnasta on hyötyä myös ikääntyneille, sillä se pitää yllä fyysistä kuntoa ja toimintakykyä.
et: Liikumine on tähtis ka lastele.
fi: Liikunta on tärkeää myös lapsille.
et: Loe täpsemalt Laste ja noorte harrastused.
fi: Lue lisää Lasten ja nuorten harrastukset.
et: Juhendatud treeningud
fi: Ohjattu liikunta
et: Juhendatud treeninguid organiseerivad näiteks omavalitsusüksused ja spordiseltsid.
fi: Ohjattua liikuntaa järjestävät esimerkiksi kunnat ja urheiluseurat.
et: Mõnes piirkonnas organiseeritakse spetsiaalselt immigrantidele mõeldud juhendatud treeninguid, näiteks oma rühmad naistele või tutvumine uute treeningliikidega.
fi: Joillakin paikkakunnilla järjestetään erityisesti maahanmuuttajille tarkoitettua ohjattua liikuntaa, esimerkiksi omia ryhmiä naisille tai tutustumista uusiin lajeihin.
et: Juhendatud treeningud on kõigile avatud.
fi: Ohjattu liikunta on kaikille avointa.
et: Spordiklubide tegevuses võivad osaleda kõik.
fi: Urheiluseurojen toimintaan saavat osallistua kaikki.
et: Juhendatud treeningute all mõeldakse näiteks võimlemist või juhendatud kõndimist, jooksmist või suusaretki.
fi: Ohjattu liikunta voi olla esimerkiksi jumppaa tai ohjattuja kävely-, juoksu- tai hiihtoretkiä.
et: Liikumisharrastuse valik
fi: Lajin ja ryhmän valinta
et: Liikumisharrastust valides tasub arvestada oma treenituse tasemega.
fi: Harrastusryhmän valinnassa kannattaa ottaa huomioon oma taso.
et: On olemas harrastusgrupid nii algajatele kui edasijõudnutele.
fi: Harrastusryhmiä löytyy yleensä vasta-alkajista edistyneisiin.
et: Ujumine ja suusatamine on Soomes väga populaarsed spordialad ja algajate kursusi korraldatakse ka täiskasvanutele.
fi: Sellaisista Suomessa suosituista lajeista kuin uinti ja hiihto järjestetään alkeiskursseja myös aikuisille.
et: Kui oled põhioskused omandanud, saad mõlemat ala harrastada iseseisvalt ja soodsalt või koguni tasuta.
fi: Molempia lajeja voit perustaidot opittuasi harrastaa itsenäisesti ja edullisesti tai jopa ilmaiseksi.
et: Sportimis- ja liikumiskohad
fi: Liikuntapaikat
et: Soomes on umbes 70 protsenti sportimiskohtadest omavalitsuste omandis.
fi: Suomessa noin 70 % liikuntapaikoista kuuluu kunnille.
et: Näiteks paljud spordihallid ja ujulad ning muud sportimiskohad, nagu jalgpalliväljakud ja uisurajad.
fi: Tällaisia kuntien omistamia liikuntapaikkoja ovat esimerkiksi monet urheilu- ja uimahallit sekä muut liikuntapaikat esim. jalkapallokentät ja luistinradat.
et: Omavalitsuste sportimis- ja liikumiskohad on mõeldud kasutamiseks kõikidele elanikele.
fi: Kuntien liikuntapaikat ovat kaikkien asukkaiden käytettävissä.
et: Lisateavet omavalitsuse sportimiskohtade kohta tasub küsida omavalitsuse spordiametist.
fi: Lisätietoa kunnan liikuntapaikoista kannattaa kysyä oman kunnan liikuntavirastosta.
et: Nende kontaktandmed on leitavad üldjuhul internetist, näiteks valla veebilehelt, või otsingumootori abil, kui kasutada otsingusõnadena oma valla nime ja sõna „liikunta“.
fi: Niiden yhteystiedot löytyvät yleensä Internetistä esimerkiksi kunnan kotisivuilta tai hakukoneen avulla, kun käyttää hakusanoina esimerkiksi oman kunnan nimeä ja sanaa liikunta (suomeksi).
et: Suuremates linnades on ka eraettevõttena tegutsevaid spordikeskusi.
fi: Kuntien ylläpitämien liikuntapaikkojen lisäksi suuremmista kaupungeista löytyy myös yksityisiä liikuntakeskuksia.
et: Nende pakutavaid treeninguid ja hindu tasub küsida otse spordikeskusest.
fi: Niiden tarjonnasta ja hinnoista kannattaa kysyä suoraan palveluntarjoajalta.
et: Õppuritel ja töölkäijatel tasub uurida, kas õppeasutus või töökoht pakub sportimisvõimalusi või spordiharrastuse toetust.
fi: Opiskelijoiden ja työssäkäyvien kannattaa lisäksi selvittää tarjoaako oma opiskelu- tai työpaikka liikuntamahdollisuuksia tai tukea liikunnan harrastamiseen.
et: linkkiUKK-instituutti:
fi: linkkiUKK-instituutti:
et: Soovitused tervisespordikssoome keel _ inglise keel
fi: Liikuntasuosituksiasuomi _ englanti
et: Soomes on igas maakonnas valla- või linnaraamatukogu.
fi: Suomessa on kaikilla paikkakunnilla kunnan tai kaupungin kirjasto.
et: Raamatukogus võib laenutada raamatuid, lugeda lehti, kasutada arvutit, õppida või osa võtta erinevatest üritustest.
fi: Kirjasto on paikka, missä voit lainata kirjoja, lukea lehtiä, käyttää tietokonetta, opiskella tai osallistua erilaisiin tapahtumiin.
et: Raamatukogus võidakse korraldada ka lastele mõeldud muinasjututunde ja mänge.
fi: Kirjastossa voi myös olla lapsille tarkoitettuja satutunteja ja pelejä.
et: Raamatukogus on üldjuhul lugemissaal.
fi: Kirjastossa on yleensä lukusali.
et: Lugemissaal on vaikne ruum, mis sobib lugemiseks või näiteks vaikselt õppimiseks.
fi: Lukusali on hiljainen tila, joka sopii lukemiseen tai esimerkiksi äänettömään läksyjen tekemiseen.
et: Võid saada ka arvutikasutusalast abi ning teatud raamatukogudes korraldatakse keelekohvikuid soome keele praktiseerimiseks.
fi: Voit saada myös tietokoneen käytön opastusta, ja joissakin kirjastoissa järjestetään suomen kielen kielikahviloita.
et: Raamatukogude kontaktandmed leiad veebiteenuse kirjastot.fi kaudu.
fi: Kirjastojen yhteystiedot löydät kirjastot.fi-verkkopalvelusta.
et: Soomes on ka teadus- ja õppeasutuste raamatukogusid ning erinevaid eriraamatukogusid.
fi: Suomessa on myös tieteellisiä ja oppilaitosten kirjastoja sekä erilaisia erikoiskirjastoja.
et: Nende kasutamisel võib esineda piiranguid, kuid üldjuhul on need kõigile avatud.
fi: Niiden käytössä saattaa olla rajoituksia, mutta yleensä ne ovat kaikille avoimia.
et: Raamatukogukaart
fi: Kirjastokortti
et: Laenutamiseks vajad raamatukogukaarti.
fi: Lainaamista varten tarvitset kirjastokortin.
et: Selle saad raamatukogust.
fi: Sen saat kirjastosta.
et: Ära unusta võtta kaasa pildiga isikut tõendavat dokumenti.
fi: Muista ottaa mukaan kuvallinen henkilöllisyystodistus.
et: Kui sul ei ole Soome isikukoodi, võid saada tähtajalise raamatukogukaardi.
fi: Jos sinulla ei ole suomalaista henkilötunnusta, voit saada kirjastokortin määräajaksi.
et: Raamatukogukaart on tasuta.
fi: Kirjastokortti on maksuton.
et: Selle kaotamise korral tuleb tasuda uue kaardi eest.
fi: Jos hukkaat sen, joudut maksamaan uudesta kortista.
et: Kolimise korral teata raamatukogule oma uus aadress.
fi: Kun muutat, ilmoita uusi osoitteesi kirjastoon.
et: Kui kolid valda, kus sinu raamatukogukaart ei kehti, pead hankima uue kodukoha raamatukogust uue raamatukogukaardi.
fi: Jos muutat kuntaan, jossa kirjastokorttisi ei ole voimassa, sinun pitää hankkia uusi kirjastokortti uuden kotipaikkakuntasi kirjastosta.
et: Kirjastossasoome keel
fi: Kirjastossasuomi
et: Materjalide laenutamine
fi: Aineiston lainaaminen
et: Kõikidel raamatukogudel on veebilehed, mille kaudu võid otsida teavet raamatukogu kogude kohta ning pikendada oma laenutustähtaegu ja broneerida materjale.
fi: Kaikilla kirjastoilla on verkkosivut, joiden kautta voit hakea tietoa kirjaston kokoelmista ja uusia omia lainoja sekä varata aineistoa.
et: Kui otsid mingit kindlat raamatut, võid pöörduda abi saamiseks ka raamatukogupersonali poole.
fi: Jos etsit jotakin tiettyä kirjaa, voit pyytää apua myös kirjaston henkilökunnalta.
et: Raamatuid võib laenutada ka raamatukogubussidest.
fi: Kirjoja voi lainata myös kirjastoautoista.
et: Raamatute laenutustähtaeg on üldjuhul üks kuu.
fi: Kirjojen laina-aika on yleensä yksi kuukausi.
et: Ära unusta raamatut õigel ajal tagastada või laenutustähtaega pikendada.
fi: Myöhästyneistä lainoista joutuu maksamaan myöhästymismaksun.
et: Laenutustähtaegade ületamise eest tuleb tasuda viivist, mille suurus sõltub laenutustähtaja ületanud raamatute arvust ja sellest, mitme päeva võrra on laenutustähtaega ületatud.
fi: Maksun suuruus riippuu myöhässä olevien kirjojen määrästä ja siitä, kuinka monta päivää kirjat ovat myöhässä.
et: Raamatukogust saad laenutada arekeeles raamatuid, mis on kirjutatud lihtsasti mõistetavas soome keeles.
fi: Kirjastosta voit lainata selkokirjoja, jotka on kirjoitettu helpolla suomen kielellä.
et: Need raamatud sobivad ka soome keele õppimiseks.
fi: Ne sopivat myös suomen kielen opiskeluun.
et: Raamatukogudest saab laenutada ka ajakirju, e-raamatuid, CD- ja DVD-plaate.
fi: Kirjastosta voit myös lainata lehtiä, e-kirjoja, CD- ja DVD-levyjä.
et: Mitmekeelses raamatukogus on materjale rohkem kui 60 keeles.
fi: Monikielisessä kirjastossa on aineistoa yli kuudellakymmenellä kielellä.
et: Raamatukogu asub Helsingis Pasilas.
fi: Kirjasto sijaitsee Helsingin Pasilassa.
et: Mitmekeelse raamatukogu teoseid võib laenutada kõikjalt Soomest.
fi: Monikielisen kirjaston kokoelmia voi lainata mistä tahansa päin Suomea.
et: Võid paluda oma raamatukogu töötajat, et ta telliks sulle soovitud materjali.
fi: Voit pyytää oman kirjastosi virkailijalta, että hän tilaa sinulle toivomasi aineiston.
et: Lisateavet mitmekeelse raamatukogu kohta saab Helsingi regiooni ühistelt raamatukogulehtedelt HelMet.fi.
fi: Monikielisestä kirjastosta saa lisätietoa Helsingin seudun yhteisiltä Helmet.fi-kirjastosivuilta.
et: e-Raamatukogu (eKirjasto) pakub sulle kasutamiseks elektroonilisi materjale, nagu raamatud, lehed ja filmid.
fi: eKirjasto tarjoaa käyttöösi sähköisiä aineistoja, kuten kirjoja, lehtiä ja elokuvia.
et: Osa e-Raamatukogu materjalidest on tasuta veebimaterjalid ja osa sellised, mille lugemiseks vajad raamatukogukaarti ja sellega seotud PIN-koodi.
fi: Osa eKirjaston aineistosta on vapaata verkkoaineistoa ja osa sellaista, jonka lukemiseen tarvitset kirjastokortin ja siihen liittyvän PIN-koodin.
et: e-Raamatukogusoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: eKirjastosuomi _ ruotsi _ englanti
et: Teenus „Küsi raamatukogutöötajalt“
fi: Kysy kirjastonhoitajalta -palvelu
et: Teenus „Küsi raamatukogutöötajalt“ vastab mis tahes küsimusele.
fi: Kysy kirjastonhoitajalta -palvelu vastaa mihin tahansa kysymykseen.
et: Saad esitada küsimuse veebiblanketil soome, rootsi või inglise keeles.
fi: Voit jättää kysymyksesi verkkolomakkeella suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi.
et: Vastus saadetakse sinu e-posti aadressile ja see avaldatakse teenuse veebilehel.
fi: Vastauksen saat sähköpostiisi ja se julkaistaan palvelun verkkosivuilla.
et: Küsi raamatukogutöötajaltsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Kysy kirjastonhoitajaltasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui inimene sureb väljaspool haiglat, teata sellest kohe politseile või arstile.
fi: Jos ihminen kuolee sairaalan ulkopuolella, ilmoita asiasta heti poliisille tai lääkärille.
et: Politsei hoolitseb, et selgitatakse välja surma põhjus ja edastab info surma kohta Rahvastikuregistri Keskusele (Väestörekisterikeskus).
fi: Poliisi huolehtii, että kuolinsyy selviää ja välittää tiedon kuolemasta Väestörekisterikeskukseen.
et: Kui isik sureb haiglas, läheb teave surmast automaatselt Rahvastikuregistri Keskusele, Pensioniametisse ehk Kelasse (Kela) ja pensioniasutustele.
fi: Kun henkilö kuolee sairaalassa, tieto kuolemasta menee automaattisesti Väestörekisterikeskukseen, Kelaan ja eläkelaitoksiin.
et: Kui lähedane inimene sureb, võid leinas saada abi ja tuge polikliinikutest (terveysasema), perenõuandlatest (perheneuvola), Soome Vaimse Tervise Seltsi välismaalaste kriisiteenindus (Suomen Mielenterveysseuran ulkomaalaisten kriisipalvelu) ning kogudustelt.
fi: Kun läheinen ihminen kuolee, voit saada suruun apua ja tukea terveysasemilta, perheneuvoloista, Suomen Mielenterveysseuran ulkomaalaisten kriisipalvelusta sekä seurakunnilta.
et: Abi saab soome ja rootsi keeles ning paljudes kohtades ka inglise keeles.
fi: Apua saa suomeksi, ruotsiksi ja useimmista paikoista myös englanniksi.
et: Võid kasutada vajadusel ka tõlki.
fi: Voit käyttää apuna myös tulkkia, jos tarvitset.
et: Kriisiabisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Kriisiapuasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Et surnud inimest saaks matta, on vaja surmatunnistust (kuolintodistus), mille kirjutab alati välja arst.
fi: Jotta kuolleen ihmisen voi haudata, tarvitaan kuolintodistus, jonka kirjoittaa aina lääkäri.
et: Surmatunnistuse saab siis, kui surma põhjus on välja selgitatud.
fi: Kuolintodistuksen voi saada, kun kuoleman syy on selvitetty.
et: Kui tegemist on äkilise, ebaselge surmaga, õnnetuse või kuriteoga, võidakse surma põhjuse väljaselgitamiseks teha lahang.
fi: Jos kyseessä on äkillinen, epäselvä kuolema, onnettomuus tai rikos, voidaan tehdä ruumiinavaus, jotta kuoleman syyn selviää.
et: Surma põhjust võib uurida ka politsei.
fi: Poliisi voi myös tutkia kuoleman syyn.
et: Matmine võib vahel edasi lükkuda, sest surma põhjuse väljaselgitamine võib kaua kesta.
fi: Hautaaminen voi joskus viivästyä, koska kuoleman syyn selvittäminen voi kestää pitkään.
et: Matuste korraldamisel võib saada abi usulistest ühendusest.
fi: Hautajaisten järjestämiseen voi saada apua uskonnollisista yhteisöistä.
et: Täiendavat informatsiooni küsi oma kohalikust kogukonnast.
fi: Kysy lisää omasta yhteisöstäsi.
et: Soome Evangeelse Luterliku Kiriku kodulehelt leiad teavet kiriku teenuste kohta.
fi: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sivuilta saat tietoa kirkon palveluista.
et: On võimalik korraldada ka ilmalikud matused, kuhu ei kuulu usulisi rituaale.
fi: On myös mahdollista järjestää siviilihautajaiset, joihin ei kuulu uskollisia asioita.
et: Ilmalike matuste kohta saad teavet teeninduskeskusest Pro-Tseremooniad (Pro-Seremoniat).
fi: Siviilihautajaisista saat tietoa Pro-Seremoniat -palvelukeskuksesta.
et: Matusebüroode teenused on tasulised.
fi: Hautaustoimistojen palvelut ovat maksullisia.
et: Matusebürood hoolitsevad matuste korraldamise eest, nagu näiteks surnu transport.
fi: Ne huolehtivat hautajaisjärjestelyistä, kuten vainajan kuljetuksesta.
et: Matusebürood müüvad ka kirste ja korraldavad vastavalt kokkuleppele lähedastega ka kõiki teisi matuseasju.
fi: Hautaustoimistot myös myyvät arkkuja ja hoitavat sopimuksen mukaan kaikki muutkin hautausasiat, joita omaiset pyytävät.
et: Matusebüroode kohta saad teavet näiteks Soome Matusebüroode Liidust (Suomen Hautaustoimistojen Liitto).
fi: Hautaustoimistoista saat tietoa esimerkiksi Suomen Hautaustoimistojen Liitosta.
et: Paljudes matusebüroodes teenindatakse ka inglise keeles.
fi: Monista hautaustoimistoista saa myös englanninkielistä palvelua.
et: Ilmalikud matusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Siviilihautajaisetsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Teavet kiriklike matuste kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa kirkollisista hautajaisistasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Peaaegu kõik Soome surnuaiad kuuluvad luteri kogudustele, kuid hauaplatsi võib saada ka kirikusse kuulumata.
fi: Suomen hautausmaista lähes kaikki ovat evankelisluterilaisten seurakuntien omistuksessa, mutta hautapaikan voi saada, vaikka ei kuulu evankelisluterilaiseen kirkkoon.
et: Hauaplatsid on tasulised ja neid võib küsida kogudustelt.
fi: Hautapaikat ovat maksullisia ja niitä voi kysyä seurakunnilta.
et: Kui isik ei kuulunud kogudusse ega soovinud kiriklikku matust, siis seda läbi ei viida.
fi: Jos henkilö ei ole kuulunut kirkkoon eikä halunnut uskonnollisia hautajaisia, niitä ei toimiteta.
et: Korraldada võib tavalise matuse (kirstus matmise) või tuhastamismatuse.
fi: Vainaja voidaan haudata arkussa tai hänet voidaan tuhkata.
et: Paljudes piirkondades on ka teistele kogudustele kuuluvaid surnuaedu.
fi: Monilla paikkakunnilla on myös muiden uskontojen hautausmaita.
et: Näiteks suuremates linnades on õigeusu, islami ja juudi koguduste surnuaiad.
fi: Esimerkiksi ortodoksisia, islamilaisia ja juutalaisia hautausmaita löytyy suurimmista kaupungeista.
et: Paljudes piirkondades on ka surnuaiad, mis ei kuulu ühelegi kogudusele.
fi: Monilta paikkakunnilta löytyy myös hauta-alueita vainajille, jotka eivät kuulu mihinkään uskontoon.
et: Lahkunu tuha võib puistata loodusesse või veekogusse, kui piirkonna omanik selleks loa annab.
fi: Vainajan tuhkan voi myös sirotella luontoon tai vesistöön, jos alueen omistaja antaa siihen luvan.
et: Vahel võib surnud isikul olla õigus matusetoetusele (hautausavustus) vastavalt tema viimasele töökohale või ametiühingu liikmelisusele.
fi: Kuolleella henkilöllä voi joskus olla oikeus hautausavustukseen hänen viimeisen työsuhteensa tai ammattiliiton jäsenyyden perusteella.
et: Küsi selle kohta lahkunu viimaselt tööandjalt või ametiühingust.
fi: Kysy asiasta viimeiseltä työnantajalta tai ammattiliitosta.
et: Varatu lahkunu matusekuludeks võib taotleda toimetulekutoetust koduvalla sotsiaalbüroost (sosiaalitoimisto).
fi: Varattoman vainajan hautauskuluihin voit anoa toimeentulotukea kotikunnan sosiaalitoimistosta.
et: Peale isiku surma võidakse maksta tema abikaasale ja lastele perepensioni (perhe-eläke).
fi: Perhe-eläkettä voidaan maksaa henkilön kuoleman jälkeen hänen puolisolleen ja lapsilleen.
et: Perepensioni eesmärk on kindlustada lese ja laste toimetulek.
fi: Perhe-eläkkeen tarkoitus on turvata lesken ja lasten toimeentulo.
et: Soomes on kaks perepensioni, Pensioniameti (Kela) perepension ja tööpensionisüsteemi perepension.
fi: Suomessa on kaksi perhe-eläkettä, Kelan perhe-eläke ja työeläkejärjestelmän perhe-eläke.
et: Kui surnud isik käis tööl või tegutses Soomes ettevõtjana, võivad lesk ja lapsed saada tööpensionisüsteemile vastavat perepensioni.
fi: Jos kuollut henkilö on ollut töissä tai toiminut yrittäjänä Suomessa, leski ja lapset voivat saada työeläkejärjestelmän mukaista perhe-eläkettä.
et: Mõlemat pensioni võib taotleda Pensioniametist (Kela).
fi: Molempia eläkkeitä voi hakea Kelasta.
et: Kui isik on elanud või töötanud enne Soome elama asumist pikka aega teises riigis, võib abikaasal ja lastel olla õigus saada perepensioni ka sellest riigist.
fi: Jos henkilö on asunut tai työskennellyt pitkään toisessa maassa ennen Suomeen muuttoa, puolisolla tai lapsilla voi olla oikeus perhe-eläkkeeseen myös tästä maasta.
et: Teavet perepensioni kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa perhe-eläkkeestäsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Seadus sätestab, kes pärib surnud inimese vara.
fi: Laki määrää kuka perii kuolleen ihmisen omaisuutta.
et: Võid ka ise määrata, kellele sinu vara jagatakse.
fi: Voit myös itse vaikuttaa siihen, kenelle omaisuutesi jaetaan.
et: Võid teha testamendi (testamentti) ehk kirjaliku selgituse selle kohta, kes peale sinu surma sinu vara pärib.
fi: Voit kirjoittaa testamentin eli kirjallisen selvityksen siitä, kuka perii omaisuuttasi kuolemasi jälkeen.
et: Testamendi tegemisel tasub kasutada juristi abi, et testament oleks seaduslik.
fi: Kun teet testamenttia, on hyvä käyttää lakimiehen apua, jotta testamentti olisi laillinen.
et: Pärandvara arvelevõtmine
fi: Perunkirjoitus
et: Pärandvara arvelevõtmine (perunkirjoitus) on toiming, kus koostatakse kirjalik aruanne surnud isiku vara ja võlgade kohta.
fi: Perunkirjoitus on tilaisuus, jossa laaditaan kirjallinen selvitys kuolleen henkilön omaisuudesta ja veloista.
et: Pärandvara arvelevõtmine tuleb teha kolme kuu jooksul surmast.
fi: Perunkirjoitus täytyy pitää kolmen kuukauden kuluessa kuolemasta.
et: Selleks on vaja surnu kohta täielikku suguvõsa nimekirja tema sünnist surmani.
fi: Sitä varten tarvitaan sukuselvitys vainajasta syntymästä kuolemaan saakka.
et: On vaja ka isikute elusolekut kinnitavaid tõendeid (virkatodistus), mida saad magistraadist või kiriku kantseleist.
fi: Tarvitaan myös virkatodistukset, jotka saat maistraatista tai kirkkoherranvirastosta.
et: Lisaks on vaja andmeid pärandvara osanike ehk nende kohta, kes lahkunu vara pärivad.
fi: Lisäksi tarvitaan tieto kuolinpesän osakkaista eli heistä, jotka perivät vainajan omaisuutta.
et: Pärandvara loend (perukirja) tuleb edastada maksuametile hiljemalt kuu aja jooksul pärandvara arvelevõtmise toimingust alates.
fi: Perukirja pitää toimittaa verotoimistoon viimeistään kuukauden kuluttua perunkirjoitustilaisuudesta.
et: Lisateavet pärandvara arvelevõtmise kohta saad kohtust või maksuametist.
fi: Lisää tietoa perunkirjoituksesta saat oikeuslaitoksesta ja verohallinnosta.
et: Pärandvara arvelevõtmise korraldab isik, kes teab kõige paremini surnud inimese vara ja võlgu.
fi: Perunkirjoituksen järjestää henkilö, joka tuntee kuolleen ihmisen omaisuuden ja velat parhaiten.
et: Pärandvara loendi allkirjastavad kaks isikut, kes hindavad lahkunu vara.
fi: Perunkirjan allekirjoittaa kaksi henkilöä, jotka arvioivat vainajan omaisuuden.
et: Pärandvara arvelevõtmisel tasub kasutada juristi abi.
fi: Perunkirjoituksen tekemisessä on hyvä käyttää apuna lakimiestä.
et: Kui pärandvara õigeaegselt arvele ei võeta, võivad sellel olla omad tagajärjed, nagu suurem pärandimaks.
fi: Jos perunkirjoitusta ei tehdä ajoissa, siitä voi olla haitallisia seurauksia, kuten korotuksia perintöveroon.
et: Kui pärid surnud isiku vara, pead maksma sellelt pärandimaksu (perintövero).
fi: Jos perit kuolleen henkilön omaisuutta, sinun täytyy maksaa siitä perintöveroa.
et: Maksu suurus sõltub sellest, kui suur on vara, mille lahkunult pärit, ja sellest, kui lähedane sugulane sa oled.
fi: Veron määrä riippuu siitä, kuinka suuri vainajalta perimäsi omaisuus on, ja siitä, kuinka läheinen sukulainen olet.
et: Alla 20 000 euro suuruse pärandi pealt ei ole vaja pärandimaksu tasuda.
fi: Alle 20 000 euron perinnöstä ei tarvitse maksaa veroa.
et: Teavet pärandvara arvelevõtmise kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa perunkirjoituksestasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Teavet pärandimaksu kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa perintöverostasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Teavet lahkunu omastelesoome keel _ rootsi keel
fi: Tietoa kuolleen omaisellesuomi _ ruotsi
et: Alkoholi- ja uimastiprobleemide korral võid abi otsida järgmistest kohtadest.
fi: Voit etsiä apua alkoholi- ja huumeongelmiin seuraavista paikoista:
et: Kui sul on probleeme alkoholi või uimastitega, võid pöörduda lähimasse tervisekeskusesse (terveysasema).
fi: Voit ottaa yhteyttä lähimpään terveysasemaan, jos sinulla on ongelmia alkoholin tai huumeiden kanssa.