Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Koolitusleping tähendab töö käigus õppimist.
fi: Koulutussopimus on työssä oppimista.
et: Koolitusleping on hea alternatiiv õppelepingule, kui soovid saada praktilist väljaõpet töökohal.
fi: Jos haluat hankkia käytännön osaamista työpaikalla, koulutussopimus on hyvä vaihtoehto oppisopimukselle.
et: Koolituse aja eest töötasu ei maksta.
fi: Koulutuksen ajalta ei makseta palkkaa.
et: Koolituslepingut on võimalik ka õppelepinguga siduda.
fi: Koulutussopimuksen voi myös yhdistää oppisopimukseen.
et: Kutseharidus pärast gümnaasiumi
fi: Ammattikoulutus lukion jälkeen
et: Kui oled lõpetanud gümnaasiumi või sooritanud küpsuseksami, võid taotleda kutsehariduskoolitust gümnaasiumi baasil.
fi: Jos olet suorittanut lukion tai ylioppilastutkinnon, voit hakea lukiopohjaiseen ammatilliseen koulutukseen.
et: Siis ei või sa taotleda kutsehariduskoolitust põhikooli baasil.
fi: Et voi silloin hakea peruskoulupohjaiseen ammatilliseen koulutukseen.
et: Täiskasvanute kutseharidus
fi: Aikuisten ammatillinen koulutus
et: Kui sa käid tööl, võid omandada kutsehariduse paindlikult töö kõrvalt.
fi: Jos olet työssä, voit suorittaa ammatillisen tutkinnon joustavasti työn ohella.
et: Täiskasvanute kutsehariduseks on
fi: Aikuisten ammatillista koulutusta ovat
et: kutsebaasharidus
fi: ammatilliset perustutkinnot
et: spetsiaalkutseharidus.
fi: erikoisammattitutkinnot.
et: Koolitusel võetakse arvesse sinu varasem haridus ning need oskused, mis sa oled hankinud tööl või ettevõtjana.
fi: Koulutuksessa otetaan huomioon aikaisempi koulutuksesi sekä se osaaminen, jonka olet hankkinut työssä tai yrittäjänä.
et: Täpsemat teavet sellest, kuidas võid taotleda täiskasvanute kutsekoolitust, leid InfoFinlandi lehelt Koolituse taotlemine.
fi: Lisää tietoa siitä, miten voit hakea ammatilliseen aikuiskoulutukseen, löydät InfoFinlandin sivulta Koulutukseen hakeminen.
et: Töökohapõhine õpe õppelepinguga
fi: Oppisopimuksella tutkinto työn ohessa
et: Õppeleping (oppisopimus) tähendab töökohapõhist õpet.
fi: Oppisopimus on työssä oppimista.
et: Töötad oma erialasel tööl ja läbid õppe töö kõrvalt.
fi: Työskentelet oman alasi työpaikassa ja suoritat tutkinnon työn ohessa.
et: Õppelepinguga õppe korral võid saada sama pädevuse kui kutseõppeasutuses:
fi: Voit suorittaa oppisopimuskoulutuksessa samoja tutkintoja kuin ammatillisessa oppilaitoksessa:
et: kutseharidus (ammattitutkinto)
fi: ammattitutkinto
et: spetsiaalkutseharidus (erityisammattitutkinto)
fi: erityisammattitutkinto
et: Vajad õppelepingu alusel toimuvaks koolituseks töökohta.
fi: Tarvitset oppisopimuskoulutusta varten työpaikan.
et: Sa pead ise otsima tööandja, kes on valmis sind palkama.
fi: Sinun pitää itse etsiä työnantaja, joka on valmis palkkaamaan sinut.
et: Sa ei saa alustada õppelepingupõhist koolitust, kui sul ei ole töökohta.
fi: Et voi aloittaa oppisopimuskoulutusta, jos sinulla ei ole työpaikkaa.
et: TE-büroo (TE-toimisto) saab sind töökoha otsimisel aidata.
fi: TE-toimisto voi auttaa sinua työpaikan etsimisessä.
et: Õppelepingu kohaks võib olla ka sinu praegune töökoht.
fi: Oppisopimuspaikka voi myös olla nykyinen työpaikkasi.
et: Kui sul on töökoht, pöördu oma piirkonna õppelepingubüroo (oppisopimustoimisto) poole.
fi: Kun sinulla on työpaikka, ota yhteyttä alueesi oppisopimustoimistoon.
et: Võid pöörduda ka õppelepingu põhist koolitust pakkuva õppeasutuse poole.
fi: Voit myös ottaa yhteyttä oppilaitokseen, joka tarjoaa oppisopimuskoulutusta.
et: Näiteks paljud täiskasvanute koolituskeskused (aikuiskoulutuskeskus) pakuvad õppelepinguga koolitust.
fi: Esimerkiksi monissa aikuiskoulutuskeskuksissa saa oppisopimuskoulutusta.
et: Tööandja maksab sulle õppelepinguga koolituse ajal vähemalt praktikatasule vastavat töötasu.
fi: Työnantaja maksaa sinulle oppisopimuskoulutuksen aikana vähintään harjoittelupalkan suuruista palkkaa.
et: Kui sinu tööandja ei maksa teooriaõpingute aja eest palka, võib sul olla õigus taotleda päevaraha, sõidukulude hüvitisi ja peretoetust, kui kuulud Soome sotsiaalse kaitse alla.
fi: Jos työnantajasi ei maksa palkkaa teoriaopetuksen ajalta, sinulla voi olla oikeus hakea päivärahaa, matkakorvauksia ja perheavustusta, jos kuulut Suomen sosiaaliturvan piiriin.
et: Küsi lisateavet oma õppeasutusest.
fi: Kysy lisää omasta oppilaitoksestasi.
et: Teavet õppelepingu alusel toimuva koolituse kohtasoome keel _ rootsi keel
fi: Tietoa oppisopimuskoulutuksestasuomi _ ruotsi
et: Teavet õppelepingu alusel toimuva koolituse kohtasoome keel
fi: Tietoa oppisopimuskoulutuksestasuomi
et: Õppelepingu büroode kontaktandmedsoome keel
fi: Oppisopimustoimistojen yhteystiedotsuomi
et: Kutsetunnistus kutseoskuste ettenäitamise alusel
fi: Näytöllä todistus ammattitaidosta
et: Saad oma kutseoskusi demonstreerida ettenäitamise kaudu.
fi: Voit osoittaa ammattitaitosi näytöllä.
et: Sellisel juhul täidad töökohal praktilisi tööülesandeid tegelikes olukordades.
fi: Teet silloin käytännön työtehtäviä aidoissa työtilanteissa työpaikalla.
et: Koolituse korraldaja nimetab kaks hindajat, kes sinu kutseoskusi hindavad.
fi: Koulutuksen järjestäjä nimeää kaksi arvioijaa, jotka arvioivat osaamistasi.
et: Teavet kutseoskuste ettenäitamise kohtasoome keel
fi: Tietoa näytöstäsuomi
et: Tööandjate poolt korraldatav kutseõpe
fi: Työnantajien järjestämä ammatillinen koulutus
et: Mõned tööandjad koolitavad ka ise endale inimesi.
fi: Jotkut työnantajat myös kouluttavat ihmisiä omiin töihinsä.
et: Neil tööandjatel on töökohagarantii.
fi: Näillä työnantajilla on työpaikkatakuu.
et: See tähendab seda, et inimene, kes koolituse läbib, saab tööandja juures tööd.
fi: Se tarkoittaa sitä, että ihminen, joka suorittaa koulutuksen, saa työnantajalta työpaikan.
et: Saad seega kutsehariduse ja töökoha.
fi: Saat siis ammatillisen koulutuksen ja työpaikan.
et: Näiteks paljud transpordiettevõtted ja Soome raudteid haldav VR koolitavad endale inimesi.
fi: Esimerkiksi monet liikenneyritykset ja VR kouluttavat ihmisiä palvelukseensa.
et: Kõikidele Soomes elavatele lastele kehtib koolikohustus (oppivelvollisuus) ehk nad peavad omandama põhihariduse.
fi: Kaikki Suomessa vakinaisesti asuvat lapset ovat oppivelvollisia, eli heidän täytyy saada perusopetusta.
et: Koolikohustus on seadusega reguleeritud.
fi: Oppivelvollisuus on määrätty laissa.
et: Koolikohustus:
fi: Oppivelvollisuus
et: algab sellel aastal, kui laps saab 7-aastaseks
fi: alkaa sinä vuonna, kun lapsi täyttää 7 vuotta
et: lõppeb siis, kui põhihariduse õppekava on läbitud või hiljemalt siis, kui koolikohustuse algusest on möödunud 10 aastat
fi: päättyy, kun perusopetuksen oppimäärä on suoritettu tai viimeistään silloin, kun oppivelvollisuuden alkamisesta on kulunut 10 vuotta
et: Koolikohustus täidetakse üldjuhul põhikoolis.
fi: Oppivelvollisuus suoritetaan yleensä peruskoulussa.
et: Põhikool koosneb alamastmest (alakoulu) ja ülemastmest (yläkoulu).
fi: Peruskoulu koostuu alakoulusta ja yläkoulusta.
et: Alamastmes on 1.–6. klass ja ülemastmes 7.–9. klass.
fi: Alakoulussa ovat luokat 1-6, yläkoulussa luokat 7-9.
et: Põhikool kestab tavaliselt 9 aastat – kool algab 1. klassiga ja lõppeb 9. klassiga.
fi: Peruskoulu kestää tavallisesti 9 vuotta: koulu alkaa 1.luokalla ja päättyy 9.luokalla.
et: Põhikool on tasuta.
fi: Peruskoulu on ilmainen.
et: Põhiharidus immigrantidelesoome keel _ rootsi keel
fi: Perusopetus maahanmuuttajillesuomi _ ruotsi
et: Koolitee alustamine
fi: Koulun aloittaminen
et: Vanemad registreerivad lapse kooli.
fi: Vanhemmat ilmoittavat lapsensa kouluun.
et: Linn saadab aasta alguses kodudesse koolikohustuse teate (oppivelvollisuusilmoitus).
fi: Kaupunki lähettää vuoden alussa koteihin oppivelvollisuusilmoituksen.
et: Sinna on märgitud lapse elukohajärgne kool (lähikoulu).
fi: Siihen on merkitty lapsen lähikoulu.
et: Elukohajärgne kool on see kool, mis asub kodule kõige lähemal.
fi: Lähikoulu on useimmiten se koulu, joka on lähinnä kotia.
et: Vanemad võivad oma lapsele valida ka mõne muu kooli kui elukohajärgse kooli.
fi: Vanhemmat voivat valita lapselleen myös muun koulun kuin lähikoulun.
et: Alati ei pruugi muus koolis siiski kohta saada.
fi: Aina ei kuitenkaan ole mahdollista saada paikkaa muusta koulusta.
et: Võid esitada kooli registreerimise avalduse lapse elukohajärgses koolis.
fi: Voit tehdä kouluilmoituksen lapsesi lähikoulussa.
et: Mõnes omavalitsuses saab esitada avalduse ka interneti kaudu.
fi: Joissakin kunnissa voit tehdä ilmoituksen myös internetissä.
et: Kooli registreerimise aeg on aasta alguses, üldjuhul jaanuaris.
fi: Ilmoittautumisaika on vuoden alussa, yleensä tammikuussa.
et: Erinevad koolid
fi: Erilaisia kouluja
et: Laps võib minna ka mingi kallakuga kooli.
fi: Lapsi voi mennä myös kouluun, joka on erikoistunut johonkin asiaan.
et: Vahel on need koolid erakoolid Kool võib näiteks spetsialiseeruda järgmistele valdkondadele:
fi: Joskus nämä koulut ovat yksityiskouluja. Koulu voi erikoistua esimerkiksi seuraaviin asioihin:
et: rahvusvahelisus (näiteks Euroopa Kool)
fi: kansainvälisyys (esimerkiksi Eurooppa-koulu)
et: alternatiivpedagoogika (näiteks Steinerpedagoogika)
fi: erityispedagogiikka (esimerkiksi Steiner-pedagogiikka)
et: Soomes on mitu rahvusvahelist kooli.
fi: Suomessa on muutamia kansainvälisiä kouluja.
et: Mõnes koolis on õppekeeleks soome keele asemel mõni teine keel.
fi: Joissakin kouluissa opetuskielenä on muu kuin suomi.
et: Näiteks Saksa Koolis toimub õppetöö saksa keeles.
fi: Esimerkiksi Saksalaisessa koulussa opiskellaan saksaksi.
et: Võõrkeelsed koolid on suuremates linnades.
fi: Vieraskielisiä kouluja on suurimmissa kaupungeissa.
et: Ka tavalistes põhikoolides võib olla osaliselt võõrkeelseid klasse.
fi: Tavallisissa peruskouluissakin saattaa olla osittain vieraskielisiä luokkia.
et: Helsingi Euroopa Koolsoome keel _ inglise keel _ prantsuse keel
fi: Helsingin eurooppalainen koulusuomi _ englanti _ ranska
et: Teavet Steinerkooli kohtasoome keel _ inglise keel
fi: Tietoa Steiner-koulustasuomi _ englanti
et: Koolipäev ja õppimine
fi: Koulupäivä ja opiskelu
et: Kool algab augustis ja lõppeb mai lõpus või juuni alguses.
fi: Koulu alkaa elokuussa ja päättyy toukokuun lopussa tai kesäkuun alussa.
et: Juunis ja juulis on suvevaheaeg.
fi: Kesä- ja heinäkuu ovat kesälomaa.
et: Koolipäevade pikkus varieerub erinevates klassides.
fi: Koulupäivien pituus vaihtelee eri luokilla.
et: Alamastmes on lühemad koolipäevad kui ülemastmes.
fi: Alakoulussa päivät ovat lyhyempiä kuin yläkoulussa.
et: Tundide pikkus on 45 minutit.
fi: Oppitunnit kestävät yleensä 45 minuuttia.
et: Koolinädalas on umbes 20 õppetundi.
fi: Kouluviikossa on noin 20 oppituntia.
et: Lapsed söövad koolis üks kord päevas sooja toitu.
fi: Lapset syövät koulussa yhden lämpimän aterian.
et: Kui sinu lapsel on erimenüü, räägi sellest õpetajale.
fi: Jos lapsellasi on erityisruokavalio, kerro siitä opettajalle.
et: Lapsed õpivad põhikoolis mitmeid kohustuslikke õppeaineid.
fi: Lapset opiskelevat peruskoulussa monia pakollisia aineita.
et: Alamastme viimastes klassides ja ülemastmes saavad õpilased valida ka valikaineid.
fi: Alakoulun viimeisillä luokilla ja yläkoulussa he saavat myös valita valinnaisaineita.
et: Igaüks võib õppida koolis oma usundile vastavalt usuõpetust või kultuurilugu.
fi: Jokainen voi saada koulussa oman uskontonsa tai elämänkatsomustiedon opetusta.
et: Usundiõpetus tuleb organiseerida juhul, kui omavalitsuses on vähemalt kolm last, kes seda usundit tunnistavad.
fi: Uskonnonopetus pitää järjestää, kun kunnassa on vähintään kolme lasta, jotka tunnustavat tätä uskontoa.
et: Mõnedes koolides on erikallakuga klassid õpilastele, kes on näiteks andekad muusikas või kunstis.
fi: Joissakin kouluissa on erillisiä luokkia oppilaille, jotka ovat taitavia esimerkiksi musiikissa tai kuvaamataidossa.
et: Tavaliselt on sellistesse klassidesse eraldi katsed.
fi: Yleensä näille luokille on erillinen haku.
et: Laps või noor võib saada põhikooliks ettevalmistavat õpet, mille jooksul ta õpib soome (või rootsi) keelt ja mõningaid õppeaineid.
fi: Lapsi tai nuori voi saada perusopetukseen valmistavaa opetusta, jonka aikana hän opiskelee suomen (tai ruotsin) kieltä ja joitakin oppiaineita.
et: Ettevalmistav õpe on mõeldud kõigile neile immigrantidest lastele, kelle teadmised ja oskused ei ole põhikooli klassis õppimiseks veel piisavad.
fi: Valmistava opetus on tarkoitettu kaikille niille maahanmuuttajalapsille, joiden taidot eivät vielä riitä perusopetuksen ryhmässä opiskeluun.
et: Ettevalmistava õppe kestus on üldjuhul aasta.
fi: Valmistava opetus kestää yleensä vuoden.
et: Seejärel läheb õpilane tavaklassi.
fi: Sen jälkeen oppilas siirtyy tavalliselle luokalle.
et: Kui lapse emakeel on mõni muu keel kui soome või rootsi keel, organiseerib kohalik omavalitsus oma emakeele õppe.
fi: Jos lapsen äidinkieli on muu kuin suomi tai ruotsi, kunta voi järjestää oman äidinkielen opetusta.
et: Sel juhul võib laps õppida teise keelena ehk S2 keelena (S2-kieli) ka soome või rootsi keelt.
fi: Silloin hän voi myös opiskella suomea (tai ruotsia) toisena kielenä eli S2-kielenä.
et: Õpilane õpib soome (või rootsi) keelt teise keelena, kui tema soome või rootsi keele oskus ei ole emakeele tasemel.
fi: Oppilas opiskelee suomea (tai ruotsia) toisena kielenä, jos hänen suomen tai ruotsin kielen taitonsa ei ole äidinkielisen tasolla.
et: Täiskasvanute gümnaasiumid organiseerivad põhihariduse andmist täiskasvanud immigrantidele, kellel puudub oma riigi põhihariduse tunnistus.
fi: Aikuislukiot järjestävät perusopetusta aikuisille maahanmuuttajille, joilla ei ole peruskoulun päättötodistusta omasta maastaan.
et: Küsi lisateavet oma elukohajärgse kohaliku omavalitsuse nõustamisteenuste kaudu või lähimast täiskasvanute gümnaasiumist.
fi: Kysy lisää oman kuntasi neuvontapalveluista tai lähimmästä aikuislukiosta.
et: Täiskasvanute gümnaasiumide kontaktid on leitavad interneti otsingumootorite abil.
fi: Aikuislukioiden yhteystietoja voi etsiä internetin hakukoneilla.
et: Teavet põhihariduse kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa perusopetuksestasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kodu ja kooli vahelised teated
fi: Viestit kodin ja koulun välillä
et: Paljudes omavalitsustes edastab kool olulisi teateid veebipõhise keskkonna Wilma kaudu.
fi: Monissa kunnissa koulu tiedottaa tärkeistä asioista Wilma-palvelussa, joka toimii verkossa.
et: Kool annab lapse vanematele keskkonna paroolid.
fi: Koulu antaa lapsen vanhemmille tunnukset palveluun.
et: Wilma kaudu saad lapse õpetajatega kontaktis olla ja saada teavet lapse õpingute, eksamite, puudumiste ning kooliürituste ja -vaheaegade kohta.
fi: Wilman kautta voit pitää yhteyttä lapsen opettajiin ja saada tietoa lapsen oppimisesta, kokeista ja poissaoloista sekä koulun tapahtumista ja lomista.
et: Kui laps näiteks haiguse tõttu koolist puudub, teata sellest hommikul koolile Wilma kaudu.
fi: Jos lapsesi on poissa koulusta esimerkiksi sairauden takia, ilmoita siitä aamulla kouluun Wilman kautta.
et: On oluline, et jälgiksid Wilmat regulaarselt.
fi: Wilmaa on tärkeää seurata säännöllisesti.
et: Kui vajad Wilma kasutamisel abi, küsi koolilt juhendamist.
fi: Jos tarvitset apua Wilman käytössä, pyydä koulusta opastusta.
et: Kerava linn on avaldanud mitmes keeles Wilma kasutamise juhendeid.
fi: Keravan kaupunki on julkaissut ohjeita Wilman käyttöön eri kielillä.
et: Pööra tähelepanu sellele, et eri linnades toimub Wilmasse sisselogimine erinevatelt aadressidelt.
fi: Huomaa, että eri kaupungeissa Wilmaan kirjaudutaan eri osoitteessa.
et: Proovi Wilma demoversioonisoome keel
fi: Kokeile Wilman demoversiotasuomi
et: Toetus õppimisel ja kümnes klass
fi: Opiskelun tuki ja kymppiluokka
et: Põhikooliõpilasi toetatakse õppimises.
fi: Peruskoulun oppilaat saavat tukea koulutyöhönsä.
et: Õpilasnõustajad räägivad erinevatest õppimisviisidest ja edasiõppimisest.
fi: Opinto-ohjaajat kertovat erilaisista opiskelutavoista ja jatkokoulutuksesta.
et: Nad tegelevad ka kutsenõustamisega.
fi: He antavat myös ammatinvalinnan ohjausta.
et: Probleemsituatsioonides abistavad koolipsühholoogid ja koolikuraatorid.
fi: Opintopsykologit ja koulukuraattorit auttavat ongelmatilanteissa.
et: Õpetaja võib anda lapsele lühiajalist tugiõpet.
fi: Opettaja voi antaa lapselle lyhytaikaista tukiopetusta.
et: Laps saab eriõpet, kui tal on õppimis- või keskendumisraskused.
fi: Lapset, joilla on vaikeuksia oppimisessa tai keskittymisessä, saavat erityisopetusta.
et: Eriõppe rühmad on tavaklassidest väiksemad.
fi: Erityisopetuksen ryhmät ovat pienempiä kuin tavalliset luokat.
et: Õpetajad hoiavad vanematega sidet.
fi: Opettajat pitävät yhteyttä vanhempiin.
et: Nad organiseerivad lastevanemate koosolekuid ja räägivad vanematele lapse õppeedukusest.
fi: He järjestävät tapaamisia vanhempien kanssa ja kertovat vanhemmille lapsen opiskelusta.
et: Paljud koolid suhtlevad vanematega veebiteenuste kaudu.
fi: Monet koulut pitävät yhteyttä vanhempiin verkkopalvelujen avulla.
et: Koolis võib olla olemas ka lisaõpe ehk niinimetatud kümnes klass (kymppiluokka).
fi: Kouluissa voi olla myös lisäopetusta eli niin sanottuja kymppiluokkia.
et: Kümnendas klassis võivad õpilased oma hindeid parandada ja mõelda, milline õppesuund neile huvi pakuks.
fi: Niillä oppilaat voivat korottaa arvosanojaan ja miettiä, mikä opiskeluala heitä kiinnostaisi.
et: Võid esitada avalduse kümnendasse klassi, kui oled saanud põhikooli lõputunnistuse.
fi: Voit hakea kymppiluokalle, kun olet saanut peruskoulun päättötodistuksen.
et: Kümnes klass kestab ühe aasta.
fi: Kymppiluokka kestää yleensä vuoden.
et: Teavet kümnenda klassi kohtasoome keel _ rootsi keel
fi: Tietoa kymppiluokastasuomi _ ruotsi
et: Ühisavaldus tuleb esitada tavaliselt veebruaris-märtsis ja septembris-oktoobris.
fi: Yhteishaku on yleensä helmi-maaliskuussa ja syys-lokakuussa.
et: Sel juhul saad sa taotled otse õppeasutusse erilise taotluse korras, mis on mõeldud neile, kes on juba hariduse omandanud.
fi: Silloin voit hakea suoraan oppilaitokseen erillishaussa, joka on tarkoitettu niille, jotka ovat jo suorittaneet tutkinnon.
et: Samuti saad taotleda kutsealasesse täiskasvanute koolitusse.
fi: Voit myös hakea ammatilliseen aikuiskoulutukseen.
et: Valimist mõjutavad tavaliselt valimispunktid, mis olenevad muuhulgas sinu tunnistusest.
fi: Valintaan vaikuttavat yleensä valintapisteet, jotka riippuvat muun muassa todistuksestasi.
et: Kui sinu emakeel on mõni muu keel kui õppekeel, siis sa vajad tõendit keeleoskuse kohta.
fi: Jos äidinkielesi on jokin muu kieli kuin opetuskieli, tarvitset todistuksen kielitaidosta.
et: Selleks võib olla näiteks lõputunnistus soome põhikooliõppest.
fi: Se voi olla esimerkiksi päättötodistus suomalaisesta perusopetuksesta.
et: Opintopolku.fi -teenusest saad täpsemat infot nendest tõenditest, milledega võid tõendada oma keeleoskust.
fi: Opintopolku.fi-palvelusta saat lisää tietoa niistä todistuksista, joilla voi todistaa kielitaitosi.
et: Kui sul ei ole tõendit keeleoskuse kohta, siis sa saad kutse keeleeksamile.
fi: Jos sinulla ei ole todistusta kielitaidosta, saat kutsun kielikokeeseen.
et: Õpilane peab siiski muretsema ise gümnaasiumiõpikud.
fi: Opiskelijan täytyy kuitenkin hankkia lukiokirjat itse.
et: linkkiEdu.fi:
fi: linkkiEdu.fi:
et: Teavet kaugõppegümnaasiumide kohtasoome keel
fi: Tietoa etälukioistasuomi
et: Seaduse järgi peavad lapsed Soomes enne koolikohustuse algust käima aasta aega eelkoolis või osalema muus vastavas tegevuses.
fi: Lain mukaan lasten täytyy Suomessa osallistua esiopetukseen tai muuhun vastaavaan toimintaan vuoden ajan, ennen kuin oppivelvollisuus alkaa.
et: Eelkool (esiopetus) valmistab lapsed põhikooliks ette.
fi: Esiopetus valmistaa lapsia peruskouluun.
et: Lapsed lähevad eelkooli üldjuhul 6-aastaselt ja põhikooli 7-aastaselt.
fi: Lapset menevät esiopetukseen yleensä 6-vuotiaina ja peruskouluun 7-vuotiaina.
et: Vanemad registreerivad lapse eelkooli tavaliselt jaanuaris või veebruaris.
fi: Vanhemmat ilmoittavat lapsensa esiopetukseen yleensä tammi- tai helmikuussa.
et: Kontrolli registreerimise aega aegsasti oma kohaliku omavalitsuse kooliametist (koulutoimi) või haridusametist (sivistystoimi).
fi: Tarkista ajankohta vielä hyvissä ajoin oman kuntasi koulutoimesta tai sivistystoimesta.
et: Eelkooli organiseerivad kohalikud omavalitsused.
fi: Kunnat järjestävät esiopetusta.
et: Omavalitsused võivad osta eelkooli teenust näiteks eralasteaialt.
fi: Kunnat voivat myös ostaa esiopetuksen esimerkiksi yksityiseltä päiväkodilta.
et: Eelkool on tasuta.
fi: Esiopetus on maksutonta.
et: Laps saab päeva jooksul tasuta toidu.
fi: Lapsi saa päivän aikana ilmaisen aterian.
et: Kui laps elab õppekohast kaugel (rohkem kui 5 km) või sõit sinna on keeruline, saab laps tasuta transpordi.
fi: Jos lapsi asuu pitkän (yli 5 km) tai hankalan matkan päässä opetuspaikasta, hän saa ilmaisen kuljetuksen.
et: Lisaks eelkoolile võib laps käia ka alusharidusasutuses, kui vanemad käivad tööl või õpivad.
fi: Lapsi voi osallistua esiopetuksen lisäksi myös varhaiskasvatukseen, jos vanhemmat ovat töissä tai opiskelevat.
et: Eelkooli päev
fi: Esiopetuksen päivä
et: Eelkooli päev kestab umbes neli tundi.
fi: Esikoulupäivä kestää noin neljä tuntia.
et: Lapsed käivad eelkoolis sageli kas lasteaia või kooli ruumides.
fi: Lapset käyvät esikoulua usein joko päiväkodin tai koulun tiloissa.
et: Eelkoolis õpivad lapsed matemaatikat, kodulugu ja loodusõpetust ning kunsti ja kultuuri.
fi: Lapset opiskelevat esiopetuksessa muun muassa matematiikkaa, ympäristö- ja luonnontietoa sekä taidetta ja kulttuuria.
et: Uusi asju õpitakse mängu kaudu.
fi: He oppivat uusia asioita leikin avulla.
et: Vanematel on eelkoolis tähtis roll.
fi: Vanhemmilla on tärkeä rooli esikoulussa.
et: Nad toetavad oma lapse õppimist.
fi: He tukevat lapsensa oppimista.
et: Õpetajad koostavad igale lapsele õppeplaani.
fi: Opettajat tekevät jokaiselle lapselle oman oppimissuunnitelman.
et: Vanemad võivad õpetajaid õppeplaani koostamisel aidata.
fi: Vanhemmat voivat auttaa ohjaajia suunnitelman tekemisessä.
et: Keeled ja kultuurid eelkoolis
fi: Kielet ja kulttuurit esiopetuksessa
et: Laps, kelle emakeel ei ole soome või rootsi keel, õpib soome või rootsi keelt võõrkeelena.
fi: Lapsi, jonka äidinkieli on joku muu kuin suomi tai ruotsi, opiskelee suomea tai ruotsia toisena kielenä.
et: Lisaks võib ta õppida oma emakeelt, kui omavalitsus organiseerib keeleõppe.
fi: Lisäksi hän voi opiskella omaa äidinkieltään, jos kunta järjestää kielen opetuksen.
et: Laps võib saada eelkoolis ka oma usundile vastavat või kultuuriloolist õpet.
fi: Lapsi voi saada esiopetuksessa myös oman uskonnon tai elämänkatsomustiedon opetusta.
et: Lapsed õpivad eelkoolis väärtustama oma keelt ja kultuuri.
fi: Lapset oppivat esiopetuksessa arvostamaan omaa kieltään ja kulttuuriaan.
et: Nad õpivad ka austama teiste inimeste keeli ja kultuure.
fi: He oppivat myös kunnioittamaan muiden ihmisten kieliä ja kulttuureja.
et: Teavet eelkooli kohtasoome keel _ rootsi keel
fi: Tietoa esiopetuksestasuomi _ ruotsi
et: Eelkooli ülesandeid veebissoome keel
fi: Esikoulutehtäviä verkossasuomi
et: Teavet eelkooli kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa esiopetuksestasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Sellel lehel on teavet immigrantidele pakutavate teenuste kohta Rovaniemis.
fi: Tällä sivulla on tietoa maahanmuuttajien palveluista Rovaniemellä.
et: Muu olulise teabe leiad lehelt Immigrandina Soomes.
fi: Löydät yleistä tietoa maahanmuuttajana Suomessa InfoFinlandin maahanmuuttaja sivulta.
et: Immigrantide integreerumine ja nõustamine
fi: Maahanmuutajien kotoutuminen ja neuvonta
et: Multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus Moninet
fi: Monikultuurisen tiedon ja toiminnan keskus Moninet
et: Partnerlusprojekt Verso
fi: Kumppanuushanke Verso
et: Immigrantide integreerumine ja nõustamine
fi: Maahanmuuttajien kotoutuminen ja neuvonta
et: Pagulastena riiki sisenevad isikud saavad integreerumisega seotud sotsiaaltöö teenuseid Rovaniemi linna immigratsioonibüroost.
fi: Pakolaisina maahan saapuvat henkilöt saavat kotoutumiseen liittyvät sosiaalityön palvelut Rovaniemen kaupungin maahanmuuttajasosiaalityöstä.
et: Immigratsioonibüroo vastutab koostöös teiste kesksete ametkondadega seadusest tulenevate esialgsete kaardistamiste, integreerumisplaanide ja vajalike toimingute ning teenuste organiseerimise eest.
fi: Maahanmuuttajasosiaalityö vastaa lakisääteisten alkukartoitukset, kotoutumissuunnitelmien ja tarvittavien toimenpiteiden ja palvelujen järjestämisestä yhteistyössä muiden keskeisten viranomaistahojen kanssa.
et: Loe lisaks: integreerumine Soome ühiskonda
fi: Lue lisää: Kotoutuminen Suomeen
et: Rovaniemi immigratsioonibüroo kontaktandmed on järgmised:
fi: Maahanmuuttajasosiaalityön yhteystiedot Rovaniemellä ovat seuraavat:
et: Immigratsioonibüroo töötajad:
fi: työntekijät
et: • juhtiv sotsiaaltöötaja 016-322 3087, 040-731 2557
fi: palveluesimies 016-322 3087, 040-731 2557
et: • sotsiaaltöötaja 016-322 3088, 040-576 8914
fi: sosiaalityöntekijä 016-322 3088, 040-576 8914
et: • sotsiaaltöötaja 016-322 3126, 040-351 6925
fi: sosiaalityöntekijä 016-322 3126, 040-351 6925
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3123, 0400-695 037
fi: sosiaaliohjaaja 016-322 3123, 0400-695 037
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3125,040-576 8904
fi: sosiaaliohjaaja 016-322 3125,040-576 8904
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3124, 040-729 8766
fi: sosiaaliohjaaja 016-322 3124, 040-729 8766
et: Suulise tõlke tellimused
fi: Tulkkaustilaukset
et: tel 050-597 1122
fi: p. 050-597 1122 Etuuskäsittelijä
et: Toetuste käsitleja tel 050-593 0165
fi: p. 050-593 0165 Toimistotyöntekijä
et: tel 050-571 5860
fi: p. 050-571 5860
et: Migratsiooni, elamislubade ja isikut tõendavate dokumentidega seotud küsimustes saab teavet mh magistraadist, politseist ja immigratsioonibüroost.
fi: Muuttoon, oleskelulupiin ja henkilöllisyyteen liittyvissä asioissa tietoa saa mm. maistraatista, poliisilta ja maahanmuuttajatoimistosta.
et: Rovaniemis asuv ja ühingu Rovalan Setlementti ry poolt hallatav MoniNet on multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus.
fi: Rovaniemellä sijaitseva Rovalan Setlementti ry:n ylläpitämä
et: Keskus teenindab Rovaniemis ja mujal Lapi maakonnas elavaid immigrante.
fi: MoniNet on monikulttuurisen tiedon ja toiminnan keskus.
et: Täpsemat teavet Monineti tegevuse kohta saab aadressilt:
fi: Se palvelee Rovaniemellä ja muualla Lapin läänissä asuvia maahanmuuttajia.
et: linkkiRovala:
fi: Lue lisää linkkiRovala:
et: Partnerlusprojekt Verso on Rovaniemi linna ja ühingu Rovalan Setlementti ry koostööprojekt, kus arendatakse immigrantide esmase integreerumise teenindusprotsesse.
fi: Kumppanuushanke Verso on Rovaniemen kaupungin ja Rovalan Setlementti ry:n yhteistyöhanke, jossa kehitetään maahanmuuttajien alkuvaiheen kotoutumisen palveluprosesseja.
et: Partnerlusprojekt Verso soome keel
fi: Kumppanuushanke Versosuomi
et: Sellel lehel on teavet immigrantidele pakutavate teenuste kohta Rovaniemis.
fi: Maahanmuuttajien neuvonta ja kotouttaminen Alkukartoitus ja kotoutumissuunnitelma
et: Muu olulise teabe leiad lehelt Immigrandina Soomes.
fi: Maahanmuuttajien neuvonta ja kotouttaminen MoniNet
et: Multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus Moninet
fi: 040 559 6564 Sähköpostiosoite: moninet(at)rovala.fi
et: Partnerlusprojekt Verso
fi: MoniNetsuomi _ englanti
et: Immigrantide integreerumine ja nõustamine
fi: Hyvinvointi- ja palvelupiste Olkkari
et: Pagulastena riiki sisenevad isikud saavad integreerumisega seotud sotsiaaltöö teenuseid Rovaniemi linna immigratsioonibüroost.
fi: Rovaniemen kaupungin hyvinvointi- ja palvelupisteessä saat tietoa kaupungin palveluista.
et: Loe lisaks: integreerumine Soome ühiskonda
fi: Nuorten ohjaamo
et: Rovaniemi immigratsioonibüroo kontaktandmed on järgmised:
fi: Ohjaamosta saat neuvoa koulutukseen, työhön, arkeen ja elämään.
et: Immigratsioonibüroo töötajad:
fi: linkkiRovaniemen kaupunki:
et: • juhtiv sotsiaaltöötaja 016-322 3087, 040-731 2557
fi: Maahanmuuttajasosiaalityösuomi
et: • sotsiaaltöötaja 016-322 3088, 040-576 8914
fi: Alkukartoitus ja kotoutumissuunnitelma
et: • sotsiaaltöötaja 016-322 3126, 040-351 6925
fi: Maahanmuuttajalla on oikeus alkukartoitukseen.
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3123, 0400-695 037
fi: Voit ilmoittautua työttömäksi työnhakijaksi sähköisesti
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3125,040-576 8904
fi: Oma Asiointi - palvelun kautta tai puhelimitse.
et: • sotsiaaljuhendaja 016-322 3124, 040-729 8766
fi: Jos sinulla ei ole mahdollista tunnistautua
et: Suulise tõlke tellimused
fi: Palvelu suomeksi 0295 025 500
et: tel 050-597 1122
fi: Palvelu venäjäksi 0295 020 715
et: Toetuste käsitleja
fi: Lapin TE-toimisto
et: tel 050-571 5860
fi: 96200 Rovaniemi
et: Migratsiooni, elamislubade ja isikut tõendavate dokumentidega seotud küsimustes saab teavet mh magistraadist, politseist ja immigratsioonibüroost.
fi: TE-toimistojen sivuilta löydät esitteitä ja videoita työttömäksi työnhakijaksi ilmoittautumisesta, ammatinvalinnasta, koulutuksista ja työttömyysturvasta useilla eri kielillä.
et: Multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus Moninet
fi: Maahanmuuttajan kotouttamispalvelut suomi _ ruotsi _ englanti
et: Rovaniemis asuv ja ühingu Rovalan Setlementti ry poolt hallatav MoniNet on multikultuurne teabe- ja tegevuskeskus.
fi: Jos olet 17 - 64 vuotias ja et ole ilmoittautunut työttömäksi työnhakijaksi elämäntilanteestasi johtuen, Rovaniemen kaupungin sosiaalipalvelukeskuksen työntekijä voi tehdä kanssasi alkukartoituksen ja tarvittaessa kotoutumissuunnitelman. Voit pyytää alkukartoitusta itse.
et: Keskus teenindab Rovaniemis ja mujal Lapi maakonnas elavaid immigrante.
fi: Lisäksi sinun on mahdollista saada tukea, neuvontaa ja ohjausta.
et: Moninetsoome keel _ inglise keel
fi: Aikuissosiaalityösuomi
et: Partnerlusprojekt Verso
fi: linkkiRovaniemen kaupunki:
et: Partnerlusprojekt Verso on Rovaniemi linna ja ühingu Rovalan Setlementti ry koostööprojekt, kus arendatakse immigrantide esmase integreerumise teenindusprotsesse.
fi: Monet yritykset tarjoavat tulkkaus- ja käännöspalveluita, joiden yhteystietoja löytyy esim. Suomen kääntäjien ja tulkkien liiton internetsivuilta.
et: Partnerlusprojekt Verso soome keel
fi: Tulkkaus- ja käännöspalvelutsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Lisateavet kutseõppe kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Lisätietoa ammatillisesta koulutuksestasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kompetentsipõhine kutseeksam – tunnistus kutseoskustest
fi: Näyttötutkinnolla todistus ammattitaidosta
et: Kompetentsipõhine kutseeksam (näyttötutkinto) on üks võimalus oma kutseoskusi tõendada.
fi: Näyttötutkinto on yksi tapa todistaa oma ammattitaito.
et: Kompetentsipõhise kutseeksamiga võid saada:
fi: Voit suorittaa näyttötutkinnolla
et: baaskutsehariduse (ammatillinen perustutkinto)
fi: ammatillisen perustutkinnon
et: kutsehariduse (ammattitutkinto)
fi: ammattitutkinnon
et: spetsiaalse kutsehariduse (erikoisammattitutkinto)
fi: erikoisammattitutkinnon
et: Kutseharidus ja spetsiaalne kutseharidus annavad sulle teatud kutsekvalifikatsiooni.
fi: Ammattitutkinto ja erikoisammattitutkinto antavat sinulle pätevyyden johonkin ammattiin.
et: Vastava haridusdokumendi saamiseks sooritatakse alati kompetentsipõhine kutseeksam.
fi: Nämä tutkinnot suoritetaan aina näyttötutkintoina.
et: Kompetentsipõhine kutseeksam sobib ka siis, kui oled saanud kutsehariduse teises riigis ja soovid seda Soome kutseharidusega võrdsustada.
fi: Näyttötutkinto sopii myös silloin, jos olet suorittanut ammatillisen tutkinnon toisessa maassa ja haluat rinnastaa sen suomalaiseen tutkintoon.
et: Kui soovid sooritada kompetentsipõhist kutseeksamit, pöördu otse õppeasutuse poole.
fi: Jos haluat suorittaa näyttötutkinnon, ota yhteys suoraan oppilaitokseen.
et: Kompetentsipõhiseid kutseeksameid pakuvad kutsekoolid ja täiskasvanute kutsekoolid.
fi: Näyttötutkintoja tarjoavat ammatti- ja aikuisopistot.
et: Kompetentsipõhise kutseeksami sooritamiseks ei ole teatud kindlat avalduse esitamise tähtaega.
fi: Näyttötutkintoon ei ole mitään tiettyä hakuaikaa.
et: Sooritad kompetentsipõhise kutseeksami eksamisituatsioonis (tutkintotilanne), kus õppeasutuse esindaja veendub sinu kutseoskustes.
fi: Suoritat näyttötutkinnon tutkintotilanteessa, jossa oppilaitoksen edustaja todistaa ammattitaitosi.
et: Seejärel saad kutseoskusi tõendava dokumendina kutsetunnistuse.
fi: Sen jälkeen saat ammattitaitosi merkiksi ammattikirjan.
et: Teavet kompetentsipõhise kutseeksami kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa näyttötutkinnostasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Soomes on kõrgetasemeline haridus.
fi: Suomessa koulutus on korkeatasoista.
et: Erinevused koolide õppetulemuste vahel on väikesed ning peaaegu kõik õpilased lõpetavad põhikooli eesmärgiks seatud ajal.
fi: Erot eri koulujen oppimistuloksissa ovat pienet, ja lähes kaikki suorittavat peruskoulun tavoiteajassa.
et: Eelõpe, põhiharidus ja teise taseme haridus on tasuta ning ka sellele järgnev haridus on suuremalt jaolt tasuta.
fi: Esiopetus, perusopetus ja toisen asteen koulutus on maksutonta, ja myös sen jälkeen koulutus on suurimmaksi osaksi maksutonta.
et: Eesmärk on pakkuda kõigile võimalust saada kvaliteetset haridust, sõltumata pere sissetulekutest, ja kasvada aktiivseteks kodanikeks.
fi: Tavoite on, että kaikilla on mahdollisuus saada laadukasta koulutusta perheen tuloista riippumatta ja kasvaa aktiivisiksi kansalaisiksi.
et: Haridussüsteemi kuuluvad alusharidus, põhiharidus, teise taseme haridus ja kolmanda taseme haridus (kõrgharidus).
fi: Koulutusjärjestelmään kuuluvat varhaiskasvatus, esiopetus, perusopetus, toisen asteen koulutus ja korkeakoulutus.
et: Täiskasvanuõpe on mõeldud täiskasvanutele ja see sisaldab palju variante alates põhiharidusest kuni kõrghariduseni.
fi: Aikuiskoulutus on tarkoitettu aikuisille, ja se sisältää paljon vaihtoehtoja perusopetuksesta korkeakoulutukseen.
et: Soomes on lastel õigus saada enne kooliealiseks saamist alusharidust.
fi: Suomessa lapsilla on oikeus varhaiskasvatukseen ennen kouluikää.
et: Alusharidust organiseeritakse päevakodudes ja perepäevahoius.
fi: Varhaiskasvatusta järjestetään päiväkodissa ja perhepäivähoidossa.
et: Laps saab alushariduse tegevustes osaleda ka mängupargis koos vanemaga.
fi: Lapsi voi myös osallistua varhaiskasvatukseen yhdessä vanhemman kanssa leikkipuistossa.
et: Lapsel on õigus alusharidusele vähemalt 20 tundi nädalas või kauem, kui vanemad käivad tööl või õpivad.
fi: Lapsi voi saada varhaiskasvatusta vähintään 20 tuntia viikossa tai pitempään, jos vanhemmat käyvät töissä tai opiskelevat.
et: Eesmärk on toetada lapse arengut ja heaolu.
fi: Tavoite on tukea lapsen kehitystä ja hyvinvointia.
et: Laps õpib muu hulgas sotsiaalseid ja käelisi oskusi ning omandab mitmesuguseid teadmisi.
fi: Lapsi oppii muun muassa sosiaalisia ja käden taitoja ja erilaisia tietoja.
et: Laps õpib ka õppimisoskusi.
fi: Lapsi oppii myös taitoja, jotka auttavat häntä oppimaan lisää.
et: Päevad sisaldavad palju mängu ja värskes õhus viibimist.
fi: Päivät sisältävät paljon leikkiä ja ulkoilua.
et: Kui lapse emakeel on mõni muu keel kui soome või rootsi keel, võib ta saada soome või rootsi keele õppimiseks tuge.
fi: Jos lapsen äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, hän saa tukea suomen tai ruotsin kielen oppimiseen.
et: Laps võib saada ka eripedagoogika valdkonda kuuluvat kasvatust ja õpet, kui ta seda vajab.
fi: Lapsi voi saada myös erityisopetusta, jos hän tarvitsee sitä.
et: Alusharidust organiseerivad Soomes kohalikud omavalitsused.
fi: Suomessa kunnat järjestävät varhaiskasvatusta.
et: Seda finantseeritakse maksutuludest ja seetõttu on see perede jaoks soodsam.
fi: Sitä rahoitetaan verovaroilla, ja siksi se on perheille edullisempaa.
et: Soomes on ka erasektoris tegutsevaid alusharidusasutusi.
fi: Lisäksi Suomessa on yksityistä varhaiskasvatusta.
et: Lastega töötavad vastava haridusega alushariduse pedagoogid ja lapsehoidjad.
fi: Lasten kanssa työskentelevät koulutetut varhaiskasvatuksen opettajat ja lastenhoitajat.
et: Loe koolieelse kasvatuse kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Alusharidus.
fi: Lue lisää varhaiskasvatuksesta InfoFinlandin sivulta Varhaiskasvatus.
et: Seaduse järgi peavad lapsed Soomes enne koolikohustuse algust käima aasta aega eelkoolis.
fi: Lasten täytyy osallistua Suomessa esiopetukseen yhden vuoden ajan, ennen kuin oppivelvollisuus alkaa.
et: Üldjuhul algab eelkool sellel aastal, kui laps saab 6-aastaseks.
fi: Yleensä esiopetus alkaa sinä vuonna, jona lapsi täyttää kuusi vuotta.
et: Eelkooli organiseerivad kohalikud omavalitsused ja see on perele tasuta.
fi: Esiopetusta järjestävät kunnat, eikä se maksa perheelle mitään.
et: Eelkoolis õpetavad ülikooliharidusega alushariduse pedagoogid.
fi: Sitä antavat varhaiskasvatuksen opettajat, jotka ovat valmistuneet yliopistosta.
et: Eelkool toimub tavaliselt esmaspäevast reedeni ja neli tundi päevas.
fi: Esiopetusta on yleensä maanantaista perjantaihin neljä tuntia päivässä.
et: Aasta jooksul õpib laps kooliks vajalikke oskuseid, näiteks tähti.
fi: Vuoden aikana lapsi oppii taitoja, joista hänelle on hyötyä koulussa, kuten kirjaimia.
et: Lugemisoskust siiski veel ei õpetata.
fi: Lukutaitoa ei kuitenkaan opeteta vielä.
et: Kui lapse emakeel on mõni muu keel kui soome või rootsi keel, saab ta soome või rootsi keele õppimiseks tuge.
fi: Jos lapsen äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, hän saa tukea suomen tai ruotsin kielen oppimiseen.
et: Päev sisaldab ka mängimist ja värskes õhus viibimist.
fi: Päivään kuuluu myös leikkiä ja ulkoilua.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Eelkool.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Esiopetus.
et: Põhihariduse omandamine algab Soomes sellel aastal, kui laps saab seitsmeaastaseks.
fi: Perusopetus alkaa Suomessa sinä vuonna, kun lapsi täyttää seitsemän vuotta.
et: Kõigil Soomes alaliselt elavatel lastel on põhihariduse omandamise kohustus.
fi: Kaikkien lasten, jotka asuvat Suomessa vakinaisesti, täytyy osallistua perusopetukseen.
et: Põhikoolis on üheksa klassi.
fi: Peruskoulussa on yhdeksän luokkaa.
et: Koolikohustus lõppeb, kui laps on läbinud põhihariduse õppekava täismahus või kui koolikohustuse algusest on möödas kümme aastat.
fi: Oppivelvollisuus loppuu, kun lapsi on suorittanut koko perusopetuksen oppimäärän, tai kun on kulunut kymmenen vuotta siitä, kun oppivelvollisuus alkoi.
et: Põhihariduse andmine on Soomes seadusega reguleeritud.
fi: Suomessa lainsäädäntö ohjaa perusopetusta.
et: Peale selle on kasutusel riiklikud õppekava alused ning kohalikud õppekavad.
fi: Lisäksi käytössä ovat valtakunnalliset opetussuunnitelman perusteet sekä paikalliset opetussuunnitelmat.
et: Põhiharidust organiseerivad kohalikud omavalitsused.
fi: Perusopetusta järjestävät kunnat.
et: Seda finantseeritakse maksutuludest ja seetõttu on see perede jaoks tasuta.
fi: Sitä rahoitetaan verovaroilla, ja siksi se ei maksa perheelle mitään.
et: Põhikooli alamastme klassides toimub õppetöö 20 tundi nädalas ja põhikooli ülemastmes tundide arv kasvab.
fi: Alaluokilla opetusta on noin 20 tuntia viikossa, ja määrä kasvaa ylemmillä luokilla.
et: Soomes on kõigil põhikooli õpetajatel magistrikraad.
fi: Peruskoulun opettajilla on Suomessa kaikilla maisterin tutkinto.
et: Põhikooli algklasside õpetajad, kes õpetavad klasse 1–6, on spetsialiseerunud pedagoogikale.
fi: Peruskoulun luokanopettajat, jotka opettavat luokkia 1-6, ovat erikoistuneet kasvatustieteisiin.
et: 7.–9. klasside õpetajad on spetsialiseerunud nende poolt õpetatavatele ainetele.
fi: Luokkien 7-9 opettajat ovat erikoistuneet aineisiin, joita he opettavat.
et: Õpetajatel on suur vabadus õppetöö iseseisvaks planeerimiseks, juhindudes riiklikust ja kohalikust õppekavast.
fi: Opettajilla on suuri vapaus suunnitella opetusta itsenäisesti kansallisen ja paikallisen opetussuunnitelman pohjalta.
et: Viimasel ajal on õppekavas rõhuasetus mh mitmest õppeainest koosnevatel programmidel, igapäevaelu nähtuste uurimisel ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogial.
fi: Viime aikoina opetussuunnitelmassa on painotettu muun muassa useamman oppiaineen laajuisia kokonaisuuksia, arjen ilmiöiden tutkimista, ja tietotekniikkaa ja viestintätekniikkaa.
et: Esimese kuue aasta jooksul on lastel sageli sama õpetaja, kes õpib õpilasi hästi tundma ja oskab õpetamise kujundada neile sobivaks.
fi: Lapsilla on usein sama opettaja ensimmäisen kuuden vuoden ajan. Hän oppii tuntemaan oppilaansa hyvin ja osaa kehittää opetusta heille sopivaksi.
et: Üheks tähtsaks eesmärgiks on, et õpilased õpivad iseseisvat mõtlemist ja vastutavad ise õppimise eest.
fi: Yksi tärkeä tavoite on, että oppilaat oppivat itsenäistä ajattelua ja ottavat itse vastuuta oppimisesta.
et: Õpetaja hindab laste koolis edasijõudmist.
fi: Opettaja arvioi oppilaiden edistymistä koulussa.
et: Põhikoolis paneb kõik hinded õpetaja, riiklikke eksameid ei ole.
fi: Perusopetuksessa kaikki arvosanat antaa opettaja. Varsinaisia valtakunnallisia kokeita ei ole.
et: Seevastu jälgitakse õppetulemusi väljavõtetel põhinevate hindamiste abil.
fi: Sen sijaan oppimistuloksia seurataan otospohjaisilla arvioinneilla.
et: Neid tehakse üldjuhul üheksandas klassis.
fi: Niitä järjestetään yleensä yhdeksännellä luokalla.
et: Kui laps või noor on alles Soome elama asunud, võib ta saada põhiõppeks ettevalmistavat õpet.
fi: Jos lapsi tai nuori on vasta muuttanut Suomeen, hän voi saada perusopetukseen valmistavaa opetusta.
et: Ettevalmistava õppe kestus on üldjuhul üks aasta.
fi: Valmistava opetus kestää yleensä vuoden.
et: Seejärel võib õpilane soome või rootsi keelt edasi õppida teise keelena ehk S2 keelena, kui ta vajab tuge teise keele õppimisel.
fi: Sen jälkeen oppilas voi edelleen opiskella suomea tai ruotsia toisena kielenä eli S2-kielenä, jos hän tarvitsee tukea kielen oppimisessa.
et: Täiskasvanud immigrandid, kellel puudub oma riigi põhikooli lõputunnistus, saavad sooritada põhikooli õpingud täiskasvanute gümnaasiumis.
fi: Aikuiset maahanmuuttajat, joilla ei ole peruskoulun päättötodistusta omasta maastaan, voivat suorittaa peruskoulun aikuislukiossa.
et: Loe põhihariduse kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Põhiharidus.
fi: Lue lisää perusopetuksesta InfoFinlandin sivulta Perusopetus.
et: Teise taseme haridus
fi: Toisen asteen koulutus
et: Peale põhihariduse omandamist on levinumad variandid gümnaasium ja kutseharidus, mis kuuluvad teise taseme hariduse alla.
fi: Perusopetuksen jälkeen yleisimpiä vaihtoehtoja ovat lukio ja ammatillinen koulutus.
et: Teise taseme haridus on õppurile üldjuhul tasuta.
fi: Ne ovat toisen asteen koulutusta.
et: Raamatud ja muud õppematerjalid tuleb siiski ise osta.
fi: Kirjat ja muut opiskelumateriaalit täytyy kuitenkin ostaa itse.
et: Gümnaasium annab üldhariduse ega anna mingit erialast ettevalmistust.
fi: Lukio on yleissivistävää koulutusta, eikä sieltä voi valmistua mihinkään ammattiin.
et: Gümnaasiumis õpitakse samu õppeaineid nagu põhikoolis, kuid õppetöö on keerukam ja iseseisvam.
fi: Lukiossa opiskellaan samoja aineita kuin perusopetuksessa, mutta opetus on vaativampaa ja itsenäisempää.
et: Gümnaasiumi lõppedes sooritavad õpilased küpsuseksamid.
fi: Lopuksi opiskelijat yleensä suorittavat ylioppilastutkinnon.
et: Gümnaasiumi õppeaeg on sõltuvalt õpilasest 2–4 aastat.
fi: Lukio kestää 2-4 vuotta, opiskelijasta riippuen.
et: Seejärel võib minna edasi õppima ülikooli, kutsekõrgkooli või gümnaasiumipõhisesse kutseõppesse.
fi: Sen jälkeen voi pyrkiä yliopistoon, ammattikorkeakouluun tai lukiopohjaiseen ammatilliseen koulutukseen.
et: Enamiku gümnaasiumide õppekeeleks on soome või rootsi keel.
fi: Suurimmassa osassa lukioita opetuskieli on suomi tai ruotsi.
et: Suurtes linnades on mõned gümnaasiumid, kus õppekeeleks on mõni muu keel, näiteks inglise või prantsuse keel.
fi: Suurissa kaupungeissa on joitakin lukioita, joissa on jokin muu opetuskieli, esimerkiksi englanti tai ranska.
et: Täiskasvanud võivad läbida gümnaasiumiõpingud täiskasvanute gümnaasiumis.
fi: Aikuiset voivat suorittaa lukio-opintoja aikuislukiossa.
et: Seal on võimalik läbida kas teatud kursused või kogu gümnaasiumi õppekava ja sooritada küpsuseksamid.
fi: Siellä on mahdollista suorittaa joko yksittäisiä kursseja tai koko lukion oppimäärä ja ylioppilastutkinto.
et: Õppetöö koosneb kontaktõppest, kaugõppest, e-õppest ja iseseisvast tööst.
fi: Opetus voi sisältää lähiopetusta, etäopetusta, verkko-opetusta ja itsenäistä opiskelua.
et: Loe gümnaasiumiõpingute kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Gümnaasium.
fi: Lue lisää lukio-opinnoista InfoFinlandin sivulta Lukio.
et: Gümnaasiumiks ettevalmistav koolitus
fi: Lukioon valmistava koulutus
et: Gümnaasiumis on vaja head keeleoskust.
fi: Lukiossa tarvitaan hyvää kielitaitoa.
et: Kui õpilase emakeel on mõni muu keel kui soome või rootsi keel ning tema keeleoskus ei ole veel gümnaasiumiõpinguteks piisav, on tal võimalus taotleda gümnaasiumiks ettevalmistavat koolitust (lukioon valmistava koulutus, LUVA).
fi: Jos opiskelijan äidinkieli on jokin muu kuin suomi tai ruotsi, eikä hänen kielitaitonsa vielä riitä lukio-opintoihin, on hänen mahdollista hakea lukioon valmistavaan koulutukseen (LUVA).
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Gümnaasiumiks ettevalmistav koolitus.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Lukioon valmistava koulutus.
et: Kutseharidus on võrreldes gümnaasiumiharidusega praktilisema suunitlusega.
fi: Ammatillinen koulutus on käytännönläheisempää kuin lukiokoulutus.
et: Kutseõppes saab omandada baaskutsehariduse umbes kolme aastaga.
fi: Siellä voi opiskella ammatillisen perustutkinnon noin kolmessa vuodessa.
et: Seejärel on võimalus õpinguid jätkata ja omandada kutseharidus või spetsiaalne kutseharidus.
fi: Sen jälkeen opintoja voi jatkaa ja suorittaa ammattitutkinnon tai erikoisammattitutkinnon.
et: Olulise osa õppest moodustab õppimine töökohal.
fi: Olennainen osa tutkintoa on työpaikalla oppiminen.
et: Soovi korral võib peale kutseõpet õpinguid jätkata kuni kõrghariduseni välja.
fi: Jos haluaa, ammatillisesta koulutuksesta voi jatkaa opintoja korkeakoulutukseen asti.
et: Samuti on võimalik saada kutse- või spetsiaalne kutseharidus kompetentsipõhise kutseeksami vormis, kui kvalifikatsiooni saamiseks vajalikud oskused on juba olemas.
fi: On myös mahdollista suorittaa ammattitutkinto tai erikoisammattitutkinto näyttötutkintona, jos osaa jo tutkintoon kuuluvat taidot.
et: Kutsehariduse võib saada ka õppelepingu alusel.
fi: Ammatillisen tutkinnon voi suorittaa myös oppisopimuksella.
et: Sel juhul töötab õppur oma erialasel tööl, saab töö eest vähemalt praktikandi tasule vastavat töötasu ja sooritab samaaegselt õpinguid.
fi: Opiskelija on silloin töissä oman alan työpaikassa, saa työstä vähintään harjoittelupalkan suuruista palkkaa ja suorittaa samalla opintoja.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kutseharidus.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Ammatillinen koulutus.
et: Kui keeleoskus või õppimisoskused ei ole kutsehariduse omandamiseks piisavad, on võimalik enne seda taotleda kutseõppeks ettevalmistavat koolitust (ammatilliseen koulutuksen valmentava koulutus, VALMA).
fi: Jos kielitaito tai opiskelutaidot eivät riitä ammatilliseen koulutukseen, voi sitä ennen hakea ammatilliseen koulutukseen valmentavaan koulutukseen (VALMA).
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kutseõppeks ettevalmistav koolitus.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Ammatilliseen koulutukseen valmentava koulutus.
et: Teise taseme õpingute järel on võimalus minna edasi õppima kõrgkooli.
fi: Toisen asteen opintojen jälkeen voi jatkaa korkeakoulutukseen.
et: Kõrghariduse omandamise võimalust pakuvad Soomes kutsekõrgkoolid ja ülikoolid.
fi: Suomessa korkeakoulutusta tarjoavat ammattikorkeakoulut ja yliopistot.
et: Kõrgkooliõpingud võivad olla õppuri jaoks nii tasuta kui ka tasulised.
fi: Korkeakoulussa opiskelu voi olla opiskelijalle maksutonta tai maksullista.
et: Õppemaksu tuleb tasuda siis, kui õppur ei ole EL-i liikmesriigi või EMP riigi kodanik ega nende riikide kodaniku pereliige ja kui õppur sooritab bakalaureuse- või magistriõpinguid inglise keeles.
fi: Lukuvuosimaksu täytyy maksaa, jos ei ole EU-maan tai ETA-maan kansalainen eikä näiden maiden kansalaisen perheenjäsen, ja jos suorittaa alemman tai ylemmän englanninkielisen korkeakoulututkinnon.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Välismaalasest õppur Soomes.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Ulkomaalainen opiskelija Suomessa.
et: Kutsekõrgkoolid
fi: Ammattikorkeakoulut
et: Kutsekõrgkoolis on õpe ülikooliga võrreldes praktilisema suunitlusega.
fi: Ammattikorkeakoulussa opetus on käytännönläheisempää kuin yliopistossa.
et: Õppetöö hulka kuulub ka töö käigus õppimine.
fi: Opetus sisältää myös työssäoppimista.
et: Kutsekõrghariduse saab omandada 3,5–4,5 aastaga.
fi: Ammattikorkeakoulututkinnon voi suorittaa 3,5–4,5 vuodessa.
et: Kui on soov peale seda õpinguid jätkata ja saada kutsemagistri kraad, peab esmalt olema kolmeaastane töökogemus samast kutsevaldkonnast.
fi: Jos sen jälkeen haluaa jatkaa opintoja ja suorittaa ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon, täytyy ensin hankkia kolme vuotta työkokemusta samalta alalta kuin tutkinto.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kutsekõrgkoolid.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivuilta Ammattikorkeakoulut.
et: Ülikoolis tugineb õpetamine teaduslikule uurimistööle.
fi: Yliopistossa opetus perustuu tieteelliseen tutkimukseen.