Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: A-kliinikud (A-klinikka) on raviüksused, kust saavad abi uimasti- ja sõltuvusprobleemidega inimesed ja nende lähedased.
fi: A-klinikat ovat hoitoyksiköitä, joista päihde- ja riippuvuusongelmista kärsivät ja heidän läheisensä saavat tukea ja apua.
et: A-klinikkasäätiö veebilehelt leiad kõikjal Soomes asuvate A-kliinikute kontaktandmed.
fi: A-klinikkasäätiön sivuilta löydät A-klinikoiden yhteystiedot eri puolilla Suomea.
et: A-kliinikusse pöördumiseks ei ole saatekirja vaja, saad ise aja broneerida.
fi: A-klinikalle ei tarvita lähetettä, vaan ajan voi varata itse.
et: Paljudel kliinikutel on ka valveaeg, mil ravile võib tulla ilma eelnevalt aega broneerimata.
fi: Useilla klinikoilla on myös päivystysaika, jolloin hoitoon voi tulla ilman ajanvarausta.
et: Oma koduvalla A-kliiniku teenused on tasuta neile klientidele, kes elavad Soomes alaliselt.
fi: Oman kunnan A-klinikan palvelut ovat maksuttomia asiakkaille, jotka asuvat pysyvästi Suomessa.
et: Ravi A-kliinikus on konfidentsiaalne.
fi: Hoito A-klinikalla on luottamuksellista.
et: Abi uimastisõltuvuse korralsoome keel _ inglise keel
fi: Apua päihderiippuvuuteensuomi _ englanti
et: Sihtasutuse A-klinikkasäätiö veebiteenuse Päihdelinkki kaudu saad teavet uimastite kasutamise ja uimastisõltuvuse kohta.
fi: A-klinikkasäätiön Päihdelinkki-verkkopalvelusta saat tietoa päihteiden käytöstä ja päihderiippuvuudesta. Osa
et: Osa Päihdelinkki teenustest on saadaval ka rootsi, inglise ja vene keeles.
fi: Päihdelinkin palveluista on saatavilla myös ruotsiksi, englanniksi ja venäjäksi.
et: Teavet ja abi uimastisõltlastelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
fi: Tietoa ja apua päihteistä riippuvaisillesuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä
et: Anonüümsed Alkohoolikud
fi: Anonyymit Alkoholistit
et: Anonüümsed Alkohoolikud (Anonyymit Alkoholistit) ehk AA on on meeste ja naiste tugirühm, kus nad jagavad oma kogemusi alkoholismist ja üritavad üksteist paranemisel aidata. AA rühmad tegutsevad paljudes kohtades, suuremates linnades on ka ingliskeelseid rühmi.
fi: Anonyymit Alkoholistit AA on miesten ja naisten toveriseura, jossa he jakavat kokemuksiaan alkoholismista ja yrittävät auttaa toisiaan parantumaan Monilla paikkakunnilla toimii AA-ryhmiä, isoimmissa kaupungeissa on myös englanninkielisiä ryhmiä.
et: Al-Anon pakub tuge alkohoolikute lähedastele.
fi: Al-Anon tarjoaa tukea alkoholistien läheisille.
et: Ingliskeelne Al-Anoni rühm koguneb Helsingis.
fi: Englanninkielinen Al-Anon-ryhmä kokoontuu Helsingissä.
et: Toetus alkohoolikutelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tukea alkoholisteillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Toetus uimastisõltlase lähedastelesoome keel _ rootsi keel
fi: Tukea päihderiippuvaisen läheisillesuomi _ ruotsi
et: Anonüümsed narkomaanid
fi: Nimettömät narkomaanit
et: Anonüümsed narkomaanid NA (Nimettömät narkomaanit NA) pakub tuge ja infot ning tugirühma koosolekuid.
fi: Nimettömät narkomaanit NA tarjoaa tukea ja tietoa sekä ryhmätapaamisia.
et: Liikmeks pääseb siis, kui on soov lõpetada narkootikumide kasutamine.
fi: Jäseneksi pääsee, jos haluaa lopettaa huumeiden käytön.
et: Teavet koosolekute kohta võid otsida veebilehelt soome, inglise ja rootsi keeles.
fi: Tietoa tapaamisista voit etsiä suomeksi englanniksi ja ruotsiksi internetsivuilta.
et: Abi narkootikumide probleemi puhulsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Apua huumeongelmaansuomi _ ruotsi _ englanti
et: Inimkaubandus on Soomes kuritegu.
fi: Ihmiskauppa on Suomessa rikos.
et: Inimkaubandus on näiteks:
fi: Ihmiskauppaa on esimerkiksi:
et: tööle sundimine, mille eest makstakse liiga vähe palka või ei maksta üldse,
fi: pakottaminen työhön, josta maksetaan liian vähän tai ei ollenkaan palkkaa
et: prostitutsioonile sundimine,
fi: pakottaminen seksin myymiseen
et: kerjamisele või kuritegude toimepanemisele sundimine,
fi: pakottaminen kerjäämiseen tai rikosten tekemiseen
et: abielluma sundimine.
fi: pakottaminen avioliittoon
et: Levinuim inimkaubanduse vorm on teise inimese tööle sundimine ilma palka maksmata või muul viisil halbades tingimustes.
fi: Yleisin ihmiskaupan muoto on toisen ihmisen pakottaminen työhön ilman palkkaa tai muuten huonoissa olosuhteissa.
et: Teavet töötaja õiguste kohta Soomes leiad InfoFinlandi lehtedelt Töötaja õigused ja kohustused ja Tööelu probleemid.
fi: InfoFinlandin sivuilta Työntekijän oikeudet ja velvollisuudet sekä Työelämän ongelmat löydät tietoa työntekijän oikeuksista Suomessa.
et: Kas ma olen inimkaubanduse ohver?
fi: Olenko ihmiskaupan uhri?
et: Võid olla inimkaubanduse ohver, kui:
fi: Saatat olla ihmiskaupan uhri, jos
et: keegi sunnib sind tegema asju, mida sa teha ei soovi,
fi: joku painostaa sinua tekemään asioita, joita et halua tehdä
et: keegi ähvardab sind või sinu perekonda vägivallaga,
fi: joku uhkaa sinua tai perhettäsi väkivallalla
et: keegi ähvardab sinu peale ametiasutustele kaevata, kui sa ei tee nii, nagu tema tahab,
fi: joku uhkaa ilmiantaa sinut viranomaisille, jos et tee niin kuin hän haluaa
et: keegi takistab või jälgib sinu käike,
fi: joku estää tai valvoo liikkumistasi
et: sa ei saa vabalt oma olukorrast teistele rääkida.
fi: et voi vapaasti puhua tilanteestasi muille
et: Inimkaubanduse ohvrid võivad olla naised, mehed või lapsed.
fi: Ihmiskaupan uhrit voivat olla naisia, miehiä tai lapsia.
et: Tegijateks võivad olla elukutselised kurjategijad, aga ka ohvri tuttavad, sõbrad või sugulased.
fi: Tekijät voivat olla ammattirikollisia, mutta myös uhrin tuttuja, ystäviä tai sukulaisia.
et: Abi inimkaubanduse ohvrile
fi: Apua ihmiskaupan uhrille
et: Inimkaubanduse ohvrid võivad saada abi.
fi: Ihmiskaupan uhrit voivat saada apua.
et: Kui kahtlustad, et oled inimkaubanduse ohver, võta ühendust Inimkaubanduse ohvrite abistamissüsteemiga (Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmä).
fi: Jos epäilet, että olet ihmiskaupan uhri, ota yhteyttä Ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmään.
et: Kontaktandmed leiad veebilehelt ihmiskauppa.fi.
fi: Yhteystiedot löydät ihmiskauppa.fi -verkkosivulta.
et: Kui sind on sunnitud prostitutsioonile, võid saada abi ka tugipunktist Pro-tukipiste.
fi: Jos sinut on pakotettu myymään seksiä, voit saada apua myös Pro-tukipisteestä.
et: Kontaktid leiad Pro-tukipiste veebilehelt.
fi: Yhteystiedot löydät Pro-tukipisteen verkkosivuilta.
et: Probleemid koolis või õpingutes
fi: Ongelmat koulussa tai opinnoissa
et: Kui lapsel või noorel on probleeme kooli või õpingutega, tuleks sellest vestelda kooli või õppeasutuse koolitusnõustajaga.
fi: Jos lapsella tai nuorella on ongelmia koulun tai opintojen kanssa, niistä kannattaa keskustella koulun tai oppilaitoksen opinto-ohjaajan kanssa.
et: Koolis töötab ka psühholoog või kuraator.
fi: Koulussa on töissä myös psykologi tai kuraattori.
et: Ta aitab õpilasi, kellel on koolis raskusi.
fi: Hän auttaa oppilaita, joilla on koulussa vaikeaa.
et: Kui last või noort koolis kiusatakse, on koolil kohustus asjasse sekkuda.
fi: Jos lasta tai nuorta kiusataan koulussa, koululla on velvollisuus puuttua asiaan.
et: Räägi kiusamisest õpetajale või direktorile.
fi: Kerro kiusaamisesta opettajalle ja rehtorille.
et: Vahel võib kiusamine olla ka seaduse järgi kuritegu, millest võib teatada politseile.
fi: Joskus kiusaaminen voi olla myös lain mukaan rikos, josta voi ilmoittaa poliisille.
et: Näiteks füüsiline vägivald ja varastamine on kuriteod.
fi: Esimerkiksi fyysinen väkivalta ja varastaminen ovat rikoksia.
et: Nõuandeid koolikiusamise kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Neuvoja koulukiusaamiseensuomi _ ruotsi _ englanti
et: Uimastite kasutamine
fi: Päihteiden käyttö
et: Kui noorel on probleeme alkoholi, narkootikumide või mängurlusega, võib ta abi saada noortejaamast.
fi: Jos nuorella on ongelmia alkoholin, huumeiden tai pelaamisen kanssa, hän voi saada apua nuorisoasemalta.
et: Noortejaamu on paljudes linnades.
fi: Nuorisoasemia on monissa kaupungeissa.
et: Noor võib tulla noortejaama üksinda või koos vanematega.
fi: Nuorisoasemalle nuori voi tulla yksin tai yhdessä vanhempien kanssa.
et: Kultuuridevahelised konfliktid perekonnas
fi: Kulttuurien väliset ristiriidat perheessä
et: Vahel tekitavad laste ja vanemate vahel probleeme kultuuridevahelised konfliktid.
fi: Joskus kulttuurien väliset ristiriidat aiheuttavat ongelmia lasten ja vanhempien välille.
et: Probleemid võivad puudutada näiteks kurameerimist või riietumist.
fi: Ongelmat voivat koskea esimerkiksi seurustelua tai pukeutumista.
et: Vanemad võivad oodata tüdrukutelt teistsugust käitumist kui poistelt.
fi: Vanhemmat voivat odottaa tytöiltä erilaista käytöstä kuin pojilta.
et: On oluline, et peres oleks võimalik konfliktidest rääkida.
fi: On tärkeää, että ristiriidoista voidaan puhua perheessä.
et: Noorel on õigus küsida, miks vanemad tahavad, et ta teatud viisil käituks.
fi: Nuorella on oikeus kysyä, miksi vanhemmat haluavat, että hän käyttäytyy tietyllä tavalla.
et: Ükski kultuur või usund ei tohi piirata laste ja noorte põhiõigusi.
fi: Mikään kulttuuri tai uskonto ei saa rajoittaa lasten ja nuorten perusoikeuksia.
et: Loe põhiõiguste kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Laste ja noorte õigused ja kohustused.
fi: Lue lisää perusoikeuksista InfoFinlandin sivulta Lasten ja nuorten oikeudet ja velvollisuudet.
et: Probleemide korral saab abi küsida.
fi: Ongelmiin voi pyytää apua.
et: Tütarlapsed saavad abi küsida Tütarlaste majadest, mis asuvad paljudes kohtades.
fi: Nuoret tytöt voivat hakea apua Tyttöjen taloista, joita on monella paikkakunnalla.
et: Helsingis tegutseb Sopu-työ ja Tamperes Didar.
fi: Helsingissä toimii Sopu-työ ja Tampereella Didar.
et: Need aitavad nii noori kui vanemaid auga seotud konfliktide korral.
fi: Ne auttavat sekä nuoria että vanhempia kunniaan liittyvissä konflikteissa.
et: Auga seotud konfliktidsoome keel _ inglise keel _ somaali keel _ türgi keel _ pärsia keel
fi: Kunniaan liittyvät konfliktitsuomi _ englanti _ somali _ turkki _ persia
et: Auga seotud konfliktidsoome keel _ inglise keel _ vene keel _ somaali keel _ türgi keel _ pärsia keel _ araabia keel _ tai keel
fi: Kunniaan liittyvät konfliktitsuomi _ englanti _ venäjä _ somali _ turkki _ persia _ arabia _ thai
et: Tütarlaste majadsoome keel
fi: Tyttöjen talotsuomi
et: Vägivald perekonnas
fi: Väkivalta perheessä
et: Laste kehaline karistamine on Soomes kuritegu.
fi: Lasten ruumiillinen rankaiseminen on Suomessa rikos.
et: See tähendab seda, et lapsi ei tohi näiteks lüüa või tutistada, kui nad on sõnakuulmatud.
fi: Se tarkoittaa sitä, että lapsia ei saa esimerkiksi lyödä tai tukistaa, kun he ovat tottelemattomia.
et: Kui vanemad kasutavad lapse või noore suhtes vägivalda, võib laps või noor otsida abi näiteks oma kooli tervishoiutöötajalt, perenõuandlast või SPRi (Soome Punase Risti) Noorte turvamajast.
fi: Jos vanhemmat käyttävät lasta tai nuorta kohtaan väkivaltaa, lapsi tai nuori voi hakea apua esimerkiksi oman koulun terveydenhoitajalta, perheneuvolasta tai SPR Nuorten turvatalosta.
et: InfoFinlandi lehel Laste kasvatamine Soomes on teavet selle kohta, kuidas Soomes lapsi kasvatatakse.
fi: InfoFinlandin sivulla Lasten kasvatus Suomessa on tietoa siitä, miten lapsia kasvatetaan Suomessa.
et: InfoFinlandi lehelt Vägivald leiad teavet selle kohta, mida saad teha, kui sinu perekonnas kasutatakse vägivalda.
fi: InfoFinlandin sivulta Väkivalta löydät tietoa siitä, mitä voit tehdä, jos perheessäsi käytetään väkivaltaa.
et: Alla 15-aastast noort ei saa kuriteo eest karistada.
fi: Alle 15-vuotias nuori ei saa rikoksesta rangaistusta.
et: Kuriteo toimepanemisel on siiski ka alla 15-aastase jaoks tagajärjed.
fi: Rikoksen tekemisestä on kuitenkin seurauksia myös alle 15-vuotiaalle.
et: Tal on kohustus enda tekitatud kahju hüvitada.
fi: Hänellä on velvollisuus korvata vahingot, jotka hän on aiheuttanut.
et: Politsei teavitab alla 18-aastaste toime pandud kuritegudest lastekaitseametnikke.
fi: Poliisi ilmoittaa alle 18-vuotiaiden tekemistä rikoksista lastensuojeluviranomaisille.
et: Lisateavet lastekaitse kohta leiab InfoFinlandi lehelt Lastekaitse.
fi: Lisätietoa lastensuojelusta on InfoFinlandin sivulla Lastensuojelu.
et: Abi laste kasvatamisel
fi: Apua lasten kasvatukseen
et: Lapsed, noored ja pered saavad perenõuandlast abi laste kasvatamise ning arenguga seotud probleemide korral.
fi: Perheneuvolasta lapset, nuoret ja perheet saavat apua ongelmissa, jotka liittyvät lasten kasvatukseen ja kehitykseen.
et: Võid ise pöörduda perenõuandlasse ja kohtumise kokku leppida.
fi: Voit ottaa perheneuvolaan itse yhteyttä ja sopia tapaamisesta.
et: Perenõuandlad on olemas paljudes kohtades.
fi: Perheneuvoloita on useilla paikkakunnilla.
et: Perenõuandla on kohaliku omavalitsuse osutatav teenus.
fi: Perheneuvola on kunnan palvelu.
et: Kontaktandmed leiad oma kohaliku omavalitsuse veebilehe kaudu.
fi: Löydät yhteystiedot oman kuntasi verkkosivujen kautta.
et: Väestöliitto (Rahvastikuliit) kaudu saad teavet lapsevanemaks olemise kohta.
fi: Väestöliitosta saat tietoa vanhemmuudesta.
et: Võid sinna pöörduda, kui sul on probleeme paarisuhtes, laste kasvatamisega või kaalud abielu lahutamist.
fi: Voit ottaa sinne yhteyttä, kun mietit parisuhteen ongelmia, lasten kasvatusta tai avioeroa.
et: Väestöliitto multikultuurne pädevuskeskus toetab sisserändajate perekondi.
fi: Väestöliiton monikulttuurinen osaamiskeskus tukee maahanmuuttajaperheitä.
et: Pädevuskeskusest saad nõu ka telefoni ja e-posti teel, kui vajad nõu laste kasvatamise või peresuhete küsimustes.
fi: Osaamiskeskuksesta saat myös puhelin- ja sähköpostineuvontaa, kun tarvitset neuvoa lastenkasvatuksessa tai perheen ihmissuhteissa.
et: Võid kirjutada Väestöliitto multikultuursele pädevuskeskusele dari, kurdi (sorani), pärsia, soome, vene, inglise või rootsi keeles.
fi: Voit kirjoittaa Väestöliiton monikulttuuriseen osaamiskeskukseen dariksi, kurdiksi (sorani), persiaksi, suomeksi, venäjäksi, englanniksi tai ruotsiksi.
et: Kontaktandmed leiad Väestöliitto veebilehelt.
fi: Yhteystiedot löydät Väestöliiton internetsivuilta.
et: Toetus multikultuursetele perekondadelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tukea monikulttuurisille perheillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Toetus lastega perekondadelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tukea lapsiperheillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Teavet lastekaitse kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel _ prantsuse keel _ somaali keel _ pärsia keel _ araabia keel _ kurdi keel
fi: Tietoa lastensuojelustasuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ viro _ ranska _ somali _ persia _ arabia _ kurdi
et: Võib juhtuda, et vanemad ootavad tüdrukutelt teistsugust käitumist kui poistelt.
fi: Voi olla, että vanhemmat odottavat tytöiltä erilaista käytöstä kuin pojilta.
et: Politsei teavitab alla 18-aastaste toime pandud kuritegudest vanemaid ja lastekaitseametnikke.
fi: Poliisi ilmoittaa alle 18-vuotiaiden tekemistä rikoksista vanhemmille ja lastensuojeluviranomaisille.
et: Perenõuandla/perekeskus
fi: Perheneuvola/perhekeskus
et: Lapsed, noored ja pered saavad perenõuandlast või perekeskusest abi laste kasvatamise ning arenguga seotud probleemide korral.
fi: Perheneuvolasta tai perhekeskuksesta lapset, nuoret ja perheet saavat apua ongelmissa, jotka liittyvät lasten kasvatukseen ja kehitykseen.
et: Perenõuandlad või perekeskused on olemas paljudes kohtades.
fi: Perheneuvoloita tai perhekeskuksia on useilla paikkakunnilla.
et: Mannerheimi Lastekaitseliit MLL
fi: Mannerheimin lastensuojeluliitto MLL
et: Mannerheimi Lastekaitseliit organiseerib lastega perekondadele Soome mitmetes piirkondades perekohvikuid ja lasteringe.
fi: Mannerheimin lastensuojeluliitto järjestää lapsiperheille perhekahviloita ja lasten kerhoja useilla paikkakunnilla Suomessa.
et: Liit pakub vanematele ka laste kasvatamise alast nõu.
fi: Liitto tarjoaa myös neuvoja vanhemmille lasten kasvatukseen.
et: Väestöliitto multikultuurne töö toetab sisserändajate perekondi.
fi: Väestöliiton monikulttuurinen työ tukee maahanmuuttajaperheitä.
et: Väestöliittost saad nõu ka telefoni ja e-posti teel, kui vajad nõu laste kasvatamise või peresuhete küsimustes.
fi: Väestöliitosta saat myös puhelin- ja sähköpostineuvontaa, kun tarvitset neuvoa lastenkasvatuksessa tai perheen ihmissuhteissa.
et: Võid kirjutada Väestöliittole dari, kurdi (sorani), pärsia, soome, vene, inglise või rootsi keeles.
fi: Voit kirjoittaa Väestöliittoon dariksi, kurdiksi (sorani), persiaksi, suomeksi, venäjäksi, englanniksi tai ruotsiksi.
et: Paarisuhte probleemid
fi: Parisuhteen ongelmat
et: Paarisuhteprobleeme võib arutada paari- ja pereteraapias.
fi: Parisuhdeongelmia voi käsitellä pari- ja perheterapiassa.
et: Sellisteks probleemideks võivad olla näiteks suhtlemisraskused, truudusetus või armukadedus ehk hirm teise inimese kaotamise ees.
fi: Tällaisia ongelmia voivat olla esimerkiksi kommunikaatiovaikeudet, uskottomuus tai mustasukkaisuus eli pelko siitä, että menettää toisen.
et: Paari- ja pereteraapiat teevad ja muud abi annavad perenõuandlad (perheneuvola) ja perelepitajad (perheasiain sovittelijat), psühhiaatriapolikliinikud, Kiriku Pereküsimuste Nõustamiskeskus (Kirkon perheasiain neuvottelukeskus) ja Soome Vaimse Tervise Selts (Suomen Mielenterveysseura).
fi: Pari- ja perheterapiaa ja muuta apua antavat perheneuvolat ja perheasiain sovittelijat, psykiatrian poliklinikat, Kirkon perheasiain neuvottelukeskus ja Suomen Mielenterveysseura.
et: Kiriku Pereküsimuste Nõustamiskeskusest võid saada tasuta abi ka inglise ja rootsi keeles, isegi kui sa ei ole kiriku liige.
fi: Kirkon perheasiain neuvottelukeskuksesta voit saada ilmaista apua myös englanniksi ja ruotsiksi, vaikka et olisi kirkon jäsen.
et: Vägivalla kohta perekonnas ja paarisuhtes saad teavet InfoFinlandi lehelt Vägivald.
fi: Väkivallasta perheessä ja parisuhteessa saat tietoa InfoFinlandin sivulta Väkivalta.
et: Teavet kiriku perenõustamise kohtasoome keel _ rootsi keel
fi: Tietoa kirkon perheneuvonnastasuomi _ ruotsi
et: Abi paarisuhteprobleemide korralsoome keel
fi: Apua parisuhteen ongelmiinsuomi
et: Teavet pereasjade lepitamise kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa perheasioiden sovittelustasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Abielulahutus ja laste hooldusõigus
fi: Avioero ja lasten huoltajuus
et: Abielulahutuse avalduse võib esitada kas enda või abikaasa elukohajärgse omavalitsuse esimese astme kohtule.
fi: Avioerohakemuksen voi jättää omaan tai puolison kotikunnan käräjäoikeuteen.
et: Abielulahutust võid taotleda üksi või koos abikaasaga.
fi: Avioeroa voit hakea yksin tai yhdessä puolisosi kanssa.
et: Abielu lahutamist taotletakse kaks korda ehk kahes etapis.
fi: Avioeroa haetaan kaksi kertaa eli kahdessa vaiheessa.
et: Kui oled esitanud abielulahutuse avalduse esimese astme kohtule (käräjäoikeus), algab poole aasta pikkune järelemõtlemisaeg.
fi: Kun olet jättänyt avioerohakemuksesi käräjäoikeuteen, alkaa puolen vuoden harkinta-aika.
et: Selle möödumisel tuleb abielulahutust taotleda poole aasta jooksul.
fi: Kun se on kulunut, avioeroa täytyy hakea puolen vuoden sisällä.
et: Lahutus on ametlik alles siis, kui teine avaldus on rahuldatud.
fi: Avioero on virallinen vasta, kun tämä toinen hakemus on hyväksytty.
et: Kui sul on koos abikaasaga alla 18-aastaseid lapsi, võidakse laste olukord lahendada samaaegselt abielulahutuse taotlemisega.
fi: Jos sinulla on puolisosi kanssa alle 18-vuotiaita lapsia, lasten tilanne voidaan myös ratkaista samalla, kun avioeroa haetaan.
et: Lepitakse kokku, kellest saab laste hooldaja, kus lapsed elavad ja millal kumbki vanem võib lapsega kohtuda.
fi: Voidaan sopia siitä, kenestä tulee lasten huoltaja, missä lapset asuvat ja milloin kumpikin vanhempi voi tavata lasta.
et: Ühtlasi võidakse kokku leppida elatises (elatusapu) ehk majanduslikus toetuses, mida teine vanem lapsele maksab.
fi: Samalla voidaan sopia myös elatusavusta eli taloudellisesta tuesta, jota toinen vanhempi maksaa lasta varten.
et: Võite nendes küsimustes abikaasaga kokku leppida või pöörduda valla sotsiaalbüroo (sosiaalitoimisto) poole.
fi: Voitte sopia asioista puolisosi kanssa tai kääntyä kunnan sosiaalitoimiston puoleen.
et: Kui sinu abielu lõppeb, võid vajada nii psüühilist kui juriidilist abi.
fi: Jos avioliittosi päättyy, saatat tarvita sekä psyykkistä että oikeudellista apua.
et: Juriidilist abi võid küsida õigusabibüroost (oikeusaputoimisto).
fi: Oikeudellista apua voit kysyä oikeusaputoimistosta.
et: Psüühilist abi lahutusasjades võid saada näiteks erinevatest lahutatutele mõeldud tugirühmadest.
fi: Psyykkistä apua eroasioissa voit saada esimerkiksi erilaisista tukiryhmistä, jotka on tarkoitettu niille, jotka ovat eronneet.
et: Selliste tugirühmade tegevust organiseerivad näiteks kogudused ja organisatsioonid.
fi: Tällaista toimintaa järjestävät esimerkiksi seurakunnat ja järjestöt.
et: Lasta hooldusõigusega seotud küsimuste kohta loe täiendavalt InfoFinlandi alamlehtedelt Abielulahutus, Üksikvanemaga pere ja Mis on perekond?.
fi: Lue lisää lasten huoltajuuteen ja avioeroon liittyvistä asioista InfoFinlandin sivuilta Avioero, Yhden vanhemman perhe ja Mikä on perhe?.
et: Õigusabibüroodsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Oikeusaputoimistotsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Mis on vägivald?
fi: Mikä on väkivaltaa?
et: Vägivald võib olla näiteks:
fi: Väkivaltaa voi olla esimerkiksi
et: hirmutamine, järgnemine, jälgimine,
fi: pelottelu, seuraaminen, tarkkailu
et: allasurumine ja sundimine,
fi: alistaminen ja pakottaminen
et: löömine, jalaga löömine ja togimine,
fi: lyöminen, potkiminen ja töniminen
et: seksuaalne vägivald.
fi: seksuaalinen väkivalta
et: Soomes on vägivald kuritegu.
fi: Suomessa väkivalta on rikos.
et: Kuritegu on ka vägivald oma pereliikmete suhtes.
fi: Myös väkivalta omia perheenjäseniä kohtaan on rikos.
et: Laste kehaline karistamine, nagu löömine, on samuti kuritegu.
fi: Lasten ruumiillinen rankaiseminen, kuten lyöminen, on myös rikos.
et: Nii ohver kui vägivallatseja võivad saada abi.
fi: Sekä uhri että väkivallan tekijä voivat saada apua.
et: Seksuaalne vägivald
fi: Seksuaalinen väkivalta
et: Seksuaalne vägivald on:
fi: Seksuaalista väkivaltaa on
et: seksuaalakti pealesundimine,
fi: pakottaminen seksuaaliseen tekoon
et: seksuaalne väärkohtlemine,
fi: seksuaalinen hyväksikäyttö
et: seksi ostmine alla 18-aastaselt või inimkaubanduse ohvrilt,
fi: seksin ostaminen alle 18-vuotiaalta tai ihmiskaupan uhrilta
et: seks alla 16-aastasega,
fi: seksi alle 16-vuotiaan kanssa
et: Seksuaalne vägivald võib toimuda ka paarisuhtes ja abielus.
fi: Seksuaalista väkivaltaa voi tapahtua myös parisuhteessa ja avioliitossa.
et: Seksuaalne vägivald on alati kuritegu, ka abielus.
fi: Seksuaalinen väkivalta on aina rikos, myös avioliitossa.
et: Auga seotud vägivald
fi: Kunniaan liittyvä väkivalta
et: Auga seotud vägivald on vägivald, mille eesmärk on pere või suguvõsa au kaitsmine juhtudel, kui kedagi pereliikmetest kahtlustatakse perekonna või suguvõsa au riivamises.
fi: Kunniaan liittyvä väkivalta on väkivaltaa, jonka tarkoituksena on perheen tai suvun kunnian puolustaminen, silloin kun jotain sen jäsentä epäillään perheen tai suvun kunnian loukkaamisesta.
et: Soomes ei ole perekonna või suguvõsa au kaitsmine aktsepteeritav põhjus ähvardamiseks, surve avaldamiseks või vägivallaks.
fi: Suomessa perheen tai suvun kunnian puolustaminen ei ole hyväksyttävä syy uhkailulle, painostamiselle tai väkivallalle.
et: Vägivald ja ähvardamine on ohvri ja vägivallatseja kultuurist sõltumata kuriteod.
fi: Väkivalta ja uhkailu ovat rikoksia uhrin ja tekijän kulttuurista riippumatta.
et: Auvägivald võib olla näiteks:
fi: Kunniaan liittyvää väkivaltaa voi olla esimerkiksi
et: piirangute seadmine, näiteks riietuse ettekirjutamine, sekkumine romantilisse suhtlusse ja hobidesse,
fi: rajoittaminen, esimerkiksi pukeutumiseen, seurusteluun ja harrastuksiin puuttuminen
et: ähvardamine, näiteks hirmutamine kodumaale saatmisega,
fi: uhkailu, esimerkiksi kotimaahan lähettämisellä pelottelu
et: abiellu sundimine või abielu lahutamise takistamine.
fi: avioliittoon pakottaminen tai avioeron estäminen.
et: Abi vägivalla korral
fi: Apua väkivaltaan
et: Kui vajad hädaolukorras politsei abi, helista üldisele hädaabinumbrile 112.
fi: Kun tarvitset poliisin apua hätätilanteessa, soita yleiseen hätänumeroon 112.
et: Ära helista hädaabinumbrile, kui tegemist ei ole kiireloomulise hädaolukorraga.
fi: Älä soita hätänumeroon, jos kyseessä ei ole kiireellinen hätätilanne.
et: Lisateavet hädaolukordade kohta on lehel Hädaolukorrad.
fi: Lisää tietoa hätätilanteista on sivulla Hätätilanteet.
et: Tel 080 005 005
fi: Puh. 080 005 005
et: Avatud: iga päev
fi: Avoinna: joka päivä
et: Nollalinja on abitelefon, kuhu saad helistada, kui oled perekonnas kogenud vägivalda, seksuaalset vägivalda või sind on vägivallaga ähvardatud.
fi: Nollalinja on auttava puhelin, jonne voit soittaa, jos olet kokenut perheessäsi väkivaltaa, seksuaalista väkivaltaa tai sinua on uhattu väkivallalla.
et: Võid helistada igal ajal.
fi: Voit soittaa milloin vain.
et: Teenuse töötajad räägivad soome, rootsi ja inglise keeles.
fi: Palvelun työntekijät puhuvat suomea, ruotsia ja englantia.
et: Abitelefonile Nollalinja helistamine on tasuta, helistamise kohta ei jää märget telefoniarvele.
fi: Nollalinjaan soittaminen on maksutonta, soittamisesta ei jää merkintää puhelinlaskuun.
et: Nollalinja on mõeldud nii naistele kui meestele.
fi: Nollalinja on tarkoitettu sekä naisille että miehille.
et: Avatud: argipäeviti
fi: Avoinna: arkipäivisin
et: Kriisikeskuse Monika abitelefon on mõeldud naisimmigrantidele.
fi: Kriisikeskus Monikan auttava puhelin on tarkoitettu maahanmuuttajanaisille.
et: Abitelefon teenindab mitmes keeles.
fi: Auttava puhelin palvelee monilla eri kielillä.
et: Võid helistada, kui oled kogenud perekonnas vägivalda, seksuaalset vägivalda või selle ohtu.
fi: Voit soittaa, jos olet kokenut perheessäsi väkivaltaa, seksuaalista väkivaltaa tai sen uhkaa.
et: Helistamine on tasuta.
fi: Soittaminen on maksutonta.
et: Kriisikeskusega Monika võid ühendust võtta ka vestlusakna (chat’i) kaudu.
fi: Kriisikeskus Monikaan voit ottaa yhteyttä myös chatissa.
et: Vestlusakna teenus töötab soome, inglise, vene ja araabia keeles.
fi: Chat palvelee suomeksi, englanniksi, venäjäksi ja arabiaksi.
et: Abitelefonsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Auttava puhelinsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Abitelefonsoome keel _ inglise keel _ vene keel _ araabia keel
fi: Auttava puhelinsuomi _ englanti _ venäjä _ arabia
et: Kui sinu abikaasa või mõni teine pereliige kasutab sinu suhtes vägivalda, võid minna turvakoju (turvakoti).
fi: Jos puolisosi tai muu perheenjäsen käyttää väkivaltaa sinua kohtaan, voit mennä turvakotiin.
et: Turvakodus oled kaitstud, seal on kogu aeg personal kohal.
fi: Turvakodissa olet turvassa, siellä on henkilökuntaa koko ajan.
et: Saad abi, et vägivald lõppeks, ja nõu olukorraga toime tulemiseks.
fi: Saat apua väkivallan loppumiseen ja neuvoja tilanteesta selviytymiseen.
et: Turvakodus viibimine on tasuta.
fi: Turvakodissa oleminen on maksutonta.
et: Turvakoduga võid võtta ühendust ka siis, kui pereliige on sind vägivallaga ähvardanud.
fi: Turvakotiin voit ottaa yhteyttä myös silloin, jos perheenjäsen on uhannut sinua väkivallalla.
et: Turvakodu Mona on mõeldud naisimmigrantidele ja nende lastele.
fi: Turvakoti Mona on tarkoitettu vain maahanmuuttajanaisille ja heidän lapsilleen.
et: Kui vajad turvakodus kohta, helista valvetelefonile 045 639 6274.
fi: Soita päivystävään numeroon 045 639 6274, jos tarvitset paikan turvakodista.
et: Turvakodude kontaktandmedsoome keel _ rootsi keel
fi: Turvakotien yhteystiedotsuomi _ ruotsi
et: Abi seksuaalvägivalla korral
fi: Apua seksuaaliseen väkivaltaan
et: Tel 0800 97899
fi: Puh. 0800 97899
et: Tukinainen on vägistamise kriisikeskus, kust saad abi ja tuge, kui oled sattunud seksuaalse vägivalla ohvriks.
fi: Tukinainen on raiskauskriisikeskus, josta saat apua ja tukea, jos olet joutunut seksuaalisen väkivallan uhriksi.
et: Abi saad soome ja inglise keeles.
fi: Apua saat suomeksi ja englanniksi.
et: Tugikeskus SERI
fi: SERI-tukikeskus
et: Tel 040 701 8446
fi: Puh. 040 701 8446
et: Helsingis asub seksuaalse vägivalla ohvritele mõeldud tugikeskus SERI.
fi: Helsingissä on seksuaalisen väkivallan uhreille tarkoitettu SERI-tukikeskus.
et: Tugikeskus SERI aitab ja nõustab seksuaalse vägivalla ohvreid.
fi: SERI-tukikeskus auttaa ja neuvoo seksuaalista väkivaltaa kokeneita.
et: Keskuse teenuste hulka kuuluvad näiteks meditsiiniline uuring ja psühholoogi abi.
fi: Keskuksen palveluja ovat esimerkiksi lääketieteellinen tutkimus ja psykologin apu.
et: Tugikeskus teenindab nii naisi kui mehi.
fi: Tukikeskus palvelee kaikkia sukupuolia.
et: Tugikeskusesse SERI võid kohe ise tulla, kuid soovitatav on siiski ette helistada.
fi: SERI-tukikeskukseen voit tulla suoraan itse, on kuitenkin suositeltavaa soittaa etukäteen.
et: Võid abi küsida ka oma valla tervisekeskusest.
fi: Voit aina hakea apua myös oman kuntasi terveyskeskuksesta.
et: Tugi seksuaalvägivalla ohvritelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tukea seksuaalisen väkivallan uhreillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Tugikeskus SERIsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: SERI-tukikeskussuomi _ ruotsi _ englanti
et: Abi auga seotud konfliktide korral
fi: Apua kunniaan liittyvissä konflikteissa
et: Kui oled kogenud perekonnas auvägivalda või selle ohtu, võid pöörduda Sopu töö poole.
fi: Jos olet kokenut perheessäsi kunniaan liittyvää väkivaltaa tai sen uhkaa, voit ottaa yhteyttä Sopu-työhön.
et: Kontaktid leiad Sopu töö veebilehelt.
fi: Yhteystiedot löydät Sopu-työn verkkosivuilta.
et: Abi vägivalla lõpetamiseks
fi: Apua väkivallan lopettamiseen
et: Tel 09 276 62 899
fi: Puh. 09 276 62 899
et: Miehen Linja on teenus meesimmigrantidele, kes on kasutanud või kardavad, et võivad kasutada vägivalda oma abikaasa või teiste pereliikmete suhtes.
fi: Miehen Linja on palvelu maahanmuuttajamiehille, jotka ovat käyttäneet tai pelkäävät että käyttävät väkivaltaa puolisoaan tai muita perheensä jäseniä kohtaan.
et: Kohtumise võid kokku leppida telefoni, vestlusakna või e-posti teel.
fi: Voit sopia tapaamisen puhelimitse, chatissa tai sähköpostilla.
et: Miehen Linja teenindab soome, inglise, rootsi, prantsuse ja kreeka keeles.
fi: Miehen Linja palvelee suomeksi, englanniksi, ruotsiksi, ranskaksi ja kreikaksi.
et: Peale selle on võimalik saada teenust ka tõlgi vahendusel oma emakeeles.
fi: Lisäksi palvelua on mahdollista saada myös tulkin välityksellä omalla äidinkielellä.
et: Tel 09 7562 2260
fi: Puh. 09 7562 2260
et: Maria Akatemia aitab naisi, kes on kasutanud või kardavad, et võivad kasutada vägivalda oma pereliikmete suhtes.
fi: Maria Akatemia auttaa naisia, jotka ovat käyttäneet tai pelkäävät käyttävänsä väkivaltaa perheenjäseniään kohtaan.
et: linkkiMaria Akatemia:
fi: linkkiMaria Akatemia:
et: Abi naistele vägivalla lõpetamisekssoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Apua väkivallan lopettamiseen naisillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui keegi ähvardab või häirib sind pidevalt ja soovid kaitset, võid taotleda selle isiku suhtes lähenemiskeeldu (lähestymiskielto).
fi: Jos joku uhkaa tai häiritsee sinua jatkuvasti ja haluat suojaa, voit hakea lähestymiskieltoa tälle henkilölle.
et: Lähenemiskeeld tähendab seda, et isik ei tohi sinuga ühendust võtta.
fi: Lähestymiskielto tarkoittaa, että tämä henkilö ei saa ottaa sinuun yhteyttä.
et: Võid taotleda lähenemiskeeldu politseist või esimese astme kohtust (käräjäoikeus).
fi: Voit hakea lähestymiskieltoa poliisilta tai käräjäoikeudesta.
et: Võid küsida nõu oma koduvalla sotsiaalbüroost (sosiaalitoimisto) või õigusabibüroost (oikeusaputoimisto).
fi: Voit kysyä neuvoa kotikuntasi sosiaalitoimistosta tai oikeusaputoimistosta.
et: Kui sul on tõendeid ähvardamise ja ahistamise kohta, siis tasub need alles hoida.
fi: Jos sinulla on todisteita uhkailusta ja häirinnästä, ne kannattaa säilyttää.
et: Teavet lähenemiskeelu kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa lähestymiskiellostasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Juriidilistes küsimustes saad abi juristilt.
fi: Lakiasioissa saat apua lakimieheltä.
et: Ta nõustab sind ja hoolitseb, et sinu õigused oleksid kaitstud.
fi: Hän neuvoo sinua ja huolehtii, että oikeutesi toteutuvat.
et: Kui otsid abi juristilt, siis tee selgeks, et jurist on pädev küsimuses, millele abi otsid.
fi: Kun haet apua lakimieheltä, sinun kannattaa selvittää, että lakimies on asiantunteva siinä asiassa, johon haet apua.
et: Kõik juriidilist abi pakkuvad ettevõtted või isikud ei pruugi olla pädevad.
fi: Kaikki yritykset tai henkilöt, jotka tarjoavat apua lakiasioiden hoitamissa eivät välttämättä ole asiantuntevia.
et: Riigi õigusabi
fi: Julkinen oikeusapu
et: Juristi teenused on tasulised, kuid kui sinu sissetulek on väike või keskmine, võid saada riigi õigusabibüroost (oikeusaputoimisto) tasuta või osaliselt hüvitatavat õigusabi.
fi: Lakimiehen palvelut ovat maksullisia, mutta jos tulosi ovat pienet tai keskisuuret, voit saada ilmaista tai osittain korvattavaa oikeudellista apua valtion oikeusaputoimistosta.
et: Riigi õigusabi saab ka inglise keeles ja vajadusel saab kasutada tõlgi teenuseid.
fi: Julkista oikeusapua saa myös englanniksi ja tarvittaessa voidaan käyttää tulkkipalveluja.
et: Riigi õigusabi taotletakse riigi õigusabibüroost.
fi: Julkista oikeusapua haetaan valtion oikeusaputoimistoista.
et: Kui sul on õiguskaitsekindlustus (oikeusturvavakuutus), mis hüvitab sinu kulutused, ei ole sul õigust saada riigi õigusabi.
fi: Jos sinulla on oikeusturvavakuutus, joka korvaa kulusi, et voi saada julkista oikeusapua.
et: Sageli kuulub õiguskaitsekindlustus kodukindlustuse juurde.
fi: Usein oikeusturvavakuutus kuuluu kotivakuutukseen.
et: Õigusabisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ araabia keel
fi: Oikeusapusuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ arabia
et: Erasektori juristid ja advokaadid
fi: Yksityiset lakimiehet ja asianajajat
et: Võid endale juristi otsida näiteks Soome advokaatide liidu veebilehe kaudu, otsinguteenuse Etsi asianajaja abil.
fi: Voit etsiä itsellesi lakimiestä esimerkiksi Suomen Asianajajaliiton verkkosivujen kautta, Etsi asianajaja-palvelusta.
et: Kui vajad elamisloa või Soome kodakondsuse taotlemisega seoses juristi abi, võid pöörduda pagulaste nõustamiskeskuse poole, kus töötavad elamisloa küsimustele spetsialiseerunud juristid.
fi: Jos tarvitset lakimiehen apua oleskelulupaan tai Suomen kansalaisuuden hakemiseen liittyvässä asiassa, voit ottaa yhteyttä Pakolaisneuvontaan, jossa työskentelee lupa-asioihin erikoistuneita lakimiehiä.
et: Õigusnõustamine
fi: Neuvontaa lakiasioissa
et: Pagulaste nõustamiskeskus Pakolaisneuvonta osutab varjupaigataotlejatele, pagulastele ja teistele välismaalastele tasuta õigusnõustamist.
fi: Pakolaisneuvonta antaa maksutta oikeudellista neuvontaa turvapaikanhakijoille, pakolaisille ja muille ulkomaalaisille.
et: Nõustatakse soome ja inglise keeles.
fi: Neuvontaa saa suomeksi ja englanniksi.
et: Võid saata ka e-kirja.
fi: Voit myös lähettää sähköpostia.
et: 09 2313 9325 (E–R kl 10–12)
fi: 09 2313 9325 (ma-pe klo. 10-12)
et: Dokumentideta välismaalaste nõustamine: 045 2377 104 (esmaspäeviti kl 14–16).
fi: Neuvontaa paperittomille ulkomaalaisille: 045 2377 104 (maanantaisin klo. 14-16).
et: InfoFinlandi lehelt Kuriteod leiad teavet selle kohta, mida saad teha, kui satud kuriteoohvriks.
fi: InfoFinlandin sivulta Rikokset löydät tietoa siitä, mitä voit tehdä, jos joudut rikoksen uhriksi.
et: Voldik "Kui satud kuriteo ohvriks"soome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel _ somaali keel _ araabia keel
fi: Jos joudut rikoksen uhriksi -esitesuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ viro _ somali _ arabia
et: Õigusabi kuriteoohvritelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Oikeusneuvontaa rikoksen uhreillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Muud nõustamisteenused
fi: Muut neuvontapalvelut
et: Rohkem nõustamisteenuseid leiad InfoFinlandi lehelt Helista ja küsi nõu.
fi: InfoFinlandin sivulta Soita ja kysy neuvoa löydät lisää neuvontapalveluja.
et: Enne abiellumist tuleb kirjalikult taotleda abielu registreerimist takistavate asjaolude uurimist.
fi: Ennen avioliittoa täytyy pyytää kirjallisesti avioliiton esteiden tutkimista.
et: Vastava taotluse võib esitada ükskõik millisele magistraadile.
fi: Tutkintapyynnön voi tehdä mihin tahansa maistraattiin.
et: Lisateavet leiab magistraadi veebilehelt.
fi: Lisätietoa löytyy maistraatin sivuilta.
et: Vabaabielu, abielu, abielulahutus
fi: Avioliitto, avioliitto, -eroaminensuomi
et: Kooselu registreeritakse magistraadis.
fi: Parisuhde rekisteröidään maistraatissa.
et: Enne kooselu registreerimist tuleb kirjalikult taotleda kooselu registreerimist takistavate asjaolude uurimist.
fi: Ennen parisuhteen rekisteröimistä täytyy pyytää kirjallisesti rekisteröinnin esteiden tutkimista.
et: Kooselu sõlmimist takistavate asjaolude uurimist teostab magistraat.
fi: Esteiden tutkinta tehdään maistraatissa.
et: Registreeritud kooselu
fi: Rekisteröity parisuhdesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Naine või mees võib esitada abielulahutuse avalduse Lapi esimese astme kohtu (Lapin käräjäoikeus)
fi: Nainen tai mies voi jättää avioerohakemuksen Lapin käräjäoikeuden Rovaniemen kansliaan.
et: Abielulahutust võib taotleda ka üksinda.
fi: Avioeroa voi hakea myös yksin.
et: Avalduse võib saata esimese astme kohtu kantseleile posti või e-posti teel.
fi: Hakemuksen voi lähettää käräjäoikeuden kansliaan postissa tai sähköpostilla.
et: Vabaabielu, abielu, abielulahutussoome keel
fi: Avioliitto, avioliitto, -eroaminensuomi
et: Abielulahutuse korral aitavad laste järelevalveinspektori teenused pidada läbirääkimisi, et sõlmida lapse huvisid kaitsvaid kokkuleppeid.
fi: Lastenvalvojan palvelut auttavat erotilanteessa neuvottelemaan lapsen edun mukaisia sopimuksia.
et: Teenus hõlmab abi laste hoolduse, elukoha, elatise ja kohtumise korraga seotud läbirääkimistel ja kokkulepete kinnitamisel.
fi: Palveluun kuuluu apu lasten huoltoon-, asumiseen-, tapaamiseen ja elatukseen liittyvissä sopimusneuvotteluissa ja sopimusten vahvistamisessa.
et: Teenus pakub ka rühma vormis tugiteenuseid, võimalust toetatud/järelevalve all kohtumisteks ja unekooli.
fi: Palvelu tarjoaa myös ryhmämuotoisia tukipalveluja sekä mahdollisuuden tuettuun/valvottuun tapaamiseen ja unikouluun.
et: Laste järelevalveinspektor
fi: Lastenvalvojasuomi
et: Pereplaneerimine on terviklik naise ja mehe seksuaaltervise edendamine ja hoidmine.
fi: Perhesuunnittelu on kokonaisvaltaista naisen ja miehen seksuaaliterveyden edistämistä ja ylläpitämistä.
et: Pereplaneerimise nõuandla toetab pere planeerimist ja raseduse vältimist puudutavates küsimustes.
fi: Perhesuunnitteluneuvola antaa tukea perhesuunnittelua ja raskaudenehkäisyä koskevissa asioissa.
et: Teenus on suunatud alla 35-aastastele.
fi: Palvelu on suunnattu alle 35-vuotiaille.
et: 35-aastased ja vanemad inimesed võivad minna oma elukohajärgse tervisekeskuse arsti vastuvõtule.
fi: 35 vuotta täyttäneet voivat hakeutua oman alueensa terveyskeskuslääkärin vastaanotolle.
et: Pereplaneerimise nõuandla terviseõe vastuvõtule tuleb broneerida aeg.
fi: Perhesuunnitteluneuvolan terveydenhoitajan vastaanotolle pääsee ajanvarauksella.
et: Nõuandlateenused
fi: Neuvolapalvelutsuomi
et: Emade nõuandlad
fi: Äitiysneuvolat
et: Emade nõuandlasse tuleb pöörduda kohe raseduse alguses.
fi: Äitiysneuvolaan tulee ottaa yhteyttä heti raskauden alussa.
et: Emadushoolduse eesmärk on kindlustada lapseootel ema, loote, vastsündinu ja pere parim võimalik tervislik seisund, ennetada rasedusaegseid kõrvalekaldeid, neid varajases etapis avastada ja suunata rase vajadusel edasisele ravile.
fi: Äitiyshuollon tavoitteena on turvata odottavan äidin, sikiön, vastasyntyneen ja perheen paras mahdollinen terveys, raskausaikaisten häiriöiden ehkäiseminen, varhainen toteaminen ja tarvittaessa jatkohoitoon ohjaaminen.
et: Eesmärk on tulevaste vanemate ja kogu perekonna tervise ja heaolu edendamine ning pere toetamine vanemaks kasvamisel ja suhtlemisel.
fi: Tavoitteena on tulevien vanhempien ja koko perheen terveyden hyvinvoinnin edistäminen sekä perheen tukeminen vanhemmuuteen kasvussa ja vuorovaikutuksessa.
et: Nõuandlate kontaktandmed
fi: linkkiRovaniemen kaupunki:
et: Taotluse saad teha veebis, saata posti teel Kelasse või minna Kela büroosse kohale.
fi: Voit tehdä hakemuksen verkossa, lähettää sen postissa Kelaan tai käydä Kelan toimistossa.
et: Toetused lapseootel emale
fi: Tukea raskaana olevalle äidillesuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ viro _ persia _ arabia
et: Lastenõuandla töö on tervise edendamine, haiguste ennetamine ja varajane avastamine ning lapse igakülgse psüühilise, füüsilise ja sotsiaalse arengu jälgimine ja toetamine.
fi: Lastenneuvolatyö on terveyden edistämistä, sairauksien ennaltaehkäisyä ja varhaistoteamista sekä lapsen kokonaisvaltaista psyykkisen, fyysisen ja sosiaalisen kehityksen seurantaa ja tukemista.
et: Tervisenõustamisel pööratakse tähelepanu kogu perele, toetades eelkõige varajast interaktsiooni.
fi: Terveysneuvonnassa otetaan huomioon koko perhe, tukien erityisesti varhaista vuorovaikutusta.
et: Lastenõuandlates teenindatakse koolieelses eas lapsi ja nende peresid.
fi: Lastenneuvolatyöhön kuuluvat alle kouluikäiset lapset ja heidän perheensä.
et: Lastenõuandlas jälgitakse regulaarsete tervisekontrollide käigus igakülgselt lapse kasvamist ja arengut.
fi: Lastenneuvolassa seurataan kokonaisvaltaisesti lapsen kasvua ja kehitystä säännöllisin terveystarkastuksin.
et: Kesksel kohal laste nakkushaiguste ennetamisel on vaktsineerimine. Lastenõuandla hoolitseb lapse põhiliste vaktsineerimiste eest.
fi: Rokotustoiminta on keskeinen osa lasten tartuntatautien ehkäisyä, lastenneuvola huolehtii lapsen perusrokotuksista.
et: Rovaniemi linna laste päevahoid pakub laste päevahoiu seaduse järgi lastega peredele päevahoiuteenuseid laste ja perede vajadustele vastavates tegevusvormides ja ajal.
fi: Rovaniemen kaupungin lasten päivähoito tarjoaa lapsiperheille päivähoitopalveluja lasten ja perheiden tarpeiden mukaisina toimintamuotoina ja -aikoina lasten päivähoidosta annetun lain mukaisesti.
et: Rovaniemis on linna hallatavad lastepäevakodud ja eralasteaiad.
fi: Rovaniemellä on kaupungin omia päiväkoteja ja yksityisiä päiväkoteja.
et: Linnas on võimalik saada ka mitmekultuurilist laste päevahoiu-, perepäevahoiu- ja erivajadustega laste päevahoiuteenust.
fi: Kaupungista on mahdollista saada myös monikulttuurista päivähoitoa, perhepäivähoitoa ja erityispäivähoitoa.
et: Kohaliku omavalitsuse laste päevahoiukohta on võimalik taotleda aastaringselt.
fi: Kunnallista päivähoitopaikkaa voi hakea ympäri vuoden.
et: Avaldus tuleb esitada neli kuud enne päevahoiukoha vajaduse algust.
fi: Hakemus on jätettävä neljä kuukautta ennen hoidon tarpeen alkamista.
et: Augustis algava tegevusaasta laste päevahoiukohtadele tuleb avaldus esitada märtsi lõpuks.
fi: Elokuussa alkavan toimintavuoden päivähoitopaikat haetaan maaliskuun loppuun mennessä.
et: Peresid üritatakse teavitada lapse päevahoiukoha suhtes hiljemalt kaks nädalat enne päevahoiu algust.
fi: Päivähoitopaikasta pyritään ilmoittamaan perheille viimeistään kaksi viikkoa ennen hoidon alkamista.
et: Laste päevahoid ja alusharidus
fi: Päivähoito ja esiopetussuomi
et: Lastepäevakodud
fi: Päiväkoditsuomi
et: Perepäevahoid
fi: Perhepäivähoitosuomi
et: Päevahoiukoha taotlemine
fi: linkkiRovaniemen kaupunki:
et: Erapäevahoid ja koduhoiu toetus
fi: Yksityinen päivähoito ja kotihoidon tuki
et: Kui sul on õigus koduhoiu toetusele, saad seda taotleda Kela kaudu.
fi: Jos sinulla on oikeus kotihoidon tukeen, voit hakea sitä Kelasta.
et: Taotluse saad esitada veebis või saata postiga Kelasse.
fi: Voit tehdä hakemuksen verkossa tai lähettää sen postissa Kelaan.
et: Samuti võid pöörduda Kela büroosse.
fi: Voit myös käydä Kelan toimistossa.
et: Era- ja koduhoiu toetus
fi: Tarkempaa tietoa InfoFinlandin sivulta Perhe.
et: Era- ja koduhoiu toetus
fi: Yksityisen ja kotihoidon tukisuomi
et: Kui satud kuriteoohvriks
fi: Jos joudut rikoksen uhriksi
et: Kui vajad kiiresti politsei abi, helista hädaabinumbrile 112.
fi: Jos tarvitset nopeasti poliisin apua, soita hätänumeroon 112.
et: Hädaabinumbrile võid helistada ainult kiiret reageerimist nõudvates hädaolukordades, kui ohus on elu, tervis, vara või keskkond.
fi: Hätänumeroon voit soittaa vain kiireellisissä hätätilanteissa, kun henki, terveys, omaisuus tai ympäristö on vaarassa.
et: Loe lisaks veebilehe InfoFinland lehelt Hädaolukorrad.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Hätätilanteet.
et: Igaühel on õigus teha politseile avaldus toimunud kuriteo kohta ehk kuriteoavaldus (rikosilmoitus).
fi: Jokaisella on oikeus tehdä poliisille ilmoitus tapahtuneesta rikoksesta eli rikosilmoitus.
et: Kuriteoavalduse võib esitada telefoni teel, isiklikult politseijaoskonnas või politsei veebilehe kaudu.
fi: Rikosilmoituksen voi tehdä puhelimitse, poliisilaitoksella henkilökohtaisesti tai poliisin verkkosivujen kautta.
et: Esita kuriteoavaldus esimesel võimalusel.
fi: Tee rikosilmoitus mahdollisimman pian.
et: Juhised kuriteoavalduse esitamisekssoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Ohjeet rikosilmoituksen tekemiseensuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui oled kuriteoohver, võid saada tuge ja nõu kuriteoohvrite valvekeskusest Rikosuhripäivystys.
fi: Jos olet rikoksen uhri, voit saada tukea ja neuvontaa Rikosuhripäivystyksestä.
et: Võid kuriteoohvrite valvekeskusega võtta ühendust telefoni teel, vestlusakna kaudu või tulla teeninduspunkti kohale.
fi: Voit ottaa yhteyttä Rikosuhripäivystykseen puhelimitse, chatissa tai tulla käymään palvelupisteessä.
et: Kuriteoohvrite valvekeskus pakub ka tasuta juristi nõustamisteenust.
fi: Rikosuhripäivystys tarjoaa myös maksutonta juristin neuvontaa.
et: Kuriteoohvrite valvekeskus annab ka diskrimineerimise vastast nõu.
fi: Rikosuhripäivystys antaa myös syrjinnän vastaista neuvontaa.
et: Kui kahtlustad, et sind on diskrimineeritud, võid pöörduda nõustamisse.
fi: Voit ottaa yhteyttä neuvontaan, jos epäilet, että sinua on syrjitty.
et: Kuriteoohvrite valvekeskuse kontaktid leiad veebilehelt.
fi: Rikosuhripäivystyksen yhteystiedot löydät verkkosivuilta.
et: Õigusabi kuriteoohvrile
fi: Oikeusapu rikoksen uhrille
et: Õigusabi tähendab seda, et võid saada endale advokaadi täielikult või osaliselt riigi vahendite arvelt.
fi: Oikeusapu tarkoittaa sitä, että voit saada itsellesi asianajajan kokonaan tai osittain valtion varoilla.
et: Lisateavet õigusabi kohta leiad InfoFinlandi lehelt Kas vajad juristi?
fi: Lisätietoa oikeudellisesta avusta löydät InfoFinlandin sivulta Tarvitsetko juristia?
et: Kui sind kahtlustatakse kuriteos
fi: Jos sinua epäillään rikoksesta
et: Kui politsei kahtlustab sind kuriteos, kutsutakse sind politseijaoskonda.
fi: Jos poliisi epäilee sinua rikoksesta, se kutsuu sinut kuultavaksi poliisilaitokselle.
et: Kui tegemist on tõsise kuriteoga, võib politsei kuriteos kahtlustatava kinni võtta või arreteerida.
fi: Jos kyseessä on vakava rikos poliisi voi ottaa rikoksesta epäillyn kiinni tai pidättää hänet.
et: Ka kuriteos kahtlustataval on õigus saada õigusabi.
fi: Myös rikoksesta epäillyllä on oikeus saada oikeudellista apua.
et: Lisateavet õigusabi kohta on InfoFinlandi lehel Kas vajad juristi?
fi: Lisätietoa oikeudellisesta avusta on InfoFinlandin sivulla Tarvitsetko juristia?
et: Kriminaalasja menetlemine Soomes
fi: Rikosasian käsittely Suomessa
et: Kui politsei kahtlustab, et on toimunud kuritegu, alustab ta eeluurimist.
fi: Jos poliisi epäilee, että on tapahtunut rikos, se aloittaa esitutkinnan.
et: Kui politsei on eeluurimise lõpetanud, läheb kriminaalasi edasi prokurörile.
fi: Kun poliisi on saanut esitutkinnan valmiiksi, rikosasia siirtyy syyttäjälle.
et: Prokurör kaalub, kas ta esitab süüdistuse.
fi: Syyttäjä harkitsee nostaako hän syytteen.
et: Kui prokurör otsustab süüdistuse esitada, läheb kriminaalasi menetlemiseks kohtule.
fi: Jos syyttäjä päättää nostaa syytteen, rikosasia siirtyy oikeuteen käsiteltäväksi.
et: Prokurör võib ka otsustada, et ta ei esita süüdistust.
fi: Syyttäjä voi myös päättää, että hän ei nosta syytettä.
et: Kui kriminaalasi edastatakse kohtule, toimub maakohtus kohtuprotsess.
fi: Kun rikosasia siirtyy oikeuteen, pidetään käräjäoikeudessa oikeudenkäynti.
et: Sinna kutsutakse kuriteoohver, kuriteos kahtlustatav ja tunnistajad.
fi: Sinne kutsutaan rikoksen uhri, rikoksesta epäilty ja todistajat.
et: Kohtuprotsessis osalemine on kohustuslik.
fi: Oikeudenkäyntiin on pakko osallistua.
et: Teatud kriminaalasju võidakse kohtus menetleda kirjalikus vormis, sellisel juhul ei ole vaja kohtuprotsessis osaleda.
fi: Jotkut rikosasiat voidaan käsitellä oikeudessa kirjallisena, silloin oikeudenkäyntiin ei tarvitse osallistua.
et: Kohtuprotsess lõppeb kohtu poolt kohtuotsuse tegemisega.
fi: Oikeudenkäynnin lopuksi oikeus antaa tuomion.
et: Kõiki kriminaalasju ei menetleta kohtus.
fi: Kaikkia rikosasioita ei käsitellä oikeudessa.
et: Kriminaalasi võidakse lahendada kohtuväliselt ka lepitusmenetluse teel, kui ohver ja kuriteos kahtlustatav sellega nõustuvad.
fi: Rikosasia voidaan myös sovitella, jos uhri ja rikoksesta epäilty siihen suostuvat.
et: Lepituse eesmärk on kokku leppida kuriteoga tekitatud kahju hüvitamises.
fi: Sovittelun tarkoituksena on sopia rikoksesta aiheutuneen vahingon korvaamisesta.