Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Seadust kohaldatakse ka avaliku ja erasektori sotsiaal- ja tervishoiuteenustes etnilise päritolu alusel toimuva diskrimineerimise korral.
fi: Lakia sovelletaan muun muassa etnisen alkuperän perusteella tapahtuvaan syrjintään julkisissa ja yksityisissä sosiaali- ja terveyspalveluissa.
et: Võrdõigusvolinik ja võrdõiguse ja võrdse kohtlemise komisjon teostavad järelevalvet, et inimesi ei diskrimineeritaks nende etnilisest päritolust tulenevalt.
fi: Yhdenvertaisuusvaltuutettu ja yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta valvovat, ettei ihmisiä syrjitä etnisen alkuperän vuoksi.
et: Kõigil tervishoiuteenuste klientidel on õigus võrdsele kohtlemisele ilma diskrimineerimiseta.
fi: Kaikilla terveyspalveluiden asiakkailla on oikeus yhdenvertaiseen kohteluun ilman syrjintää.
et: Kui sul puudub avalike tervishoiuteenuste kasutamise õigus, on sul õigus võrdväärsele kohtlemisele eratervishoiuteenuste kasutamisel.
fi: Jos sinulla ei ole oikeutta käyttää julkisia terveyspalveluita, sinulla on oikeus yhdenvertaiseen kohteluun yksityisissä terveyspalveluissa.
et: Diskrimineerimine ja halb kohtlemine tervishoiuteenustes
fi: Syrjintä ja huono kohtelu terveyspalveluissa
et: Kui tunned, et sind on tervishoiuteenuste osutamisel valesti koheldud, võid pöörduda patsiendivoliniku (potilasasiamies) poole.
fi: Jos koet, että sinua on kohdeltu väärin terveyspalveluissa, voit ottaa yhteyttä potilasasiamieheen.
et: Patsiendivoliniku abi saab kasutada kõigis nendes kohtades, kus tervishoiuteenuseid osutatakse, näiteks tervisekeskustes, haiglates, erameditsiinikeskustes, vanadekodudes ja puuetega inimeste hooldekodudes.
fi: Potilasasiamiehen apua saa kaikissa niissä paikoissa, joissa terveyspalveluita tarjotaan, esimerkiksi terveysasemilla, sairaaloissa, yksityisillä lääkäriasemilla, vanhainkodeissa ja vammaisten hoitolaitoksissa.
et: Patsiendivoliniku teenused on tasuta.
fi: Potilasasiamiehen palvelut eivät maksa mitään.
et: Küsi patsiendivoliniku kontakte sellest üksusest, kus oled käinud.
fi: Kysy potilasasiamiehen yhteystiedot siitä yksiköstä, jossa olet asioinut.
et: Patsiendivolinik aitab arusaamatusi lahendada, nõustab ja aitab, kui soovid esitada kaebuse või taotleda patsiendile tekitatud kahju hüvitamist.
fi: Potilasasiamies auttaa selvittämään ristiriitoja sekä neuvoo ja auttaa, jos haluat tehdä muistutuksen tai hakea korvausta potilasvahingosta.
et: Patsiendivolinik teavitab ka patsiendi õigustest ja aitab kaasa nende teostumisele.
fi: Potilasasiamies myös tiedottaa potilaan oikeuksista ja edistää niiden toteutumista.
et: Kui kahtlustad, et sind on diskrimineeritud avalike või eratervishoiuteenuste osutamisel etnilise päritolu tõttu, võid pöörduda ka võrdõigusvoliniku (yhdenvertaisuusvaltuutettu) poole.
fi: Jos epäilet, että sinua on syrjitty julkisissa tai yksityisissä terveyspalveluissa etnisen taustan vuoksi, voit ottaa yhteyttä myös yhdenvertaisuusvaltuutettuun.
et: Patsiendivoliniksoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
fi: Potilasasiamiessuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä
et: Tervishoius on sul õigus saada teenindust soome ja rootsi keeles.
fi: Terveyspalveluissa sinulla on oikeus saada palvelua suomeksi ja ruotsiksi.
et: Kui sa neid keeli ei räägi, on Soomes võimalik kasutada tõlgi teenuseid väga paljudes erinevates keeltes.
fi: Jos et puhu näitä kieliä, Suomessa on mahdollista saada tulkkipalveluja hyvin monella eri kielellä.
et: Mõnes olukorras võivad ametiisikud tellida tõlgi ja tasuda tõlkimise eest.
fi: Joissakin tilanteissa viranomaiset voivat tilata tulkin ja maksaa tulkkauksen.
et: Alati ei ole see võimalik.
fi: Aina tämä ei ole mahdollista.
et: Küsi ametiisikult eelnevalt tõlkimise kohta.
fi: Kysy tästä etukäteen viranomaiselta.
et: Tõlge võidakse organiseerida ka telefoni teel.
fi: Tulkkaus voidaan järjestää myös puhelimen kautta.
et: Tõlk peab olema täisealine, seega oma alaealist last ei saa tõlgina kasutada.
fi: Tulkin täytyy olla täysi-ikäinen, joten omaa alaikäistä lasta ei voi käyttää tulkkina.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi alamlehelt Kas vajad tõlki?
fi: Lisää tietoa saat InfoFinlandin sivulta Tarvitsetko tulkkia?
et: Patsientide ühingud
fi: Potilasyhdistykset
et: Soomes on palju patsientide ühinguid, mis pakuvad abi ja nõu inimestele, kes põevad mingit teatud haigust.
fi: Suomessa on paljon potilasyhdistyksiä, jotka tarjoavat tietoa ja neuvontaa ihmisille, jotka sairastavat jotakin tiettyä sairautta.
et: Patsientide ühingu kaudu võid leida ka tuge sama probleemiga kaaslastelt.
fi: Potilasyhdistyksen kautta voi löytää myös vertaistukea.
et: Patsiendiühingute kontaktidsoome keel
fi: Potilasyhdistysten yhteystietojasuomi
et: Soomes pakutakse nii avalikke kui erasektori tervishoiuteenuseid, mis on seotud raseduse vältimise, günekoloogia, vähi varajase avastamise, meeste seksuaaltervishoiu, viljatuse ja suguhaigustega.
fi: Suomessa sekä julkisessa että yksityisessä terveydenhuollossa tarjotaan palveluita, jotka liittyvät raskauden ehkäisyyn, gynekologiaan, syövän varhaiseen löytämiseen, miesten seksuaaliterveyteen, lapsettomuuteen ja sukupuolitauteihin.
et: Kas sul on õigus saada avalikke tervishoiuteenuseid?
fi: Onko sinulla oikeus julkisiin terveyspalveluihin?
et: Noorte seksuaalsussoome keel _ inglise keel
fi: Nuorten seksuaalisuussuomi _ englanti
et: Täiskasvanute seksuaalsussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Aikuisten seksuaalisuussuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kondoome saad osta kauplustest, tanklatest, kioskitest ja apteekidest.
fi: Voit ostaa kondomeja kaupoista, huoltoasemilta, kioskeista ja apteekeista.
et: Selle jaoks ei ole vaja retsepti.
fi: Et tarvitse reseptiä sitä varten.
et: Vajad arstilt retsepti hormonaalse rasestumisvastase vahendi jaoks.
fi: Hormonaalista ehkäisyä varten tarvitset reseptin lääkäriltä.
et: Sellisteks rasestumisvastasteks vahenditeks on näiteks e-pillid ja minipillid.
fi: Tallaisia ehkäisyvälineitä ovat esimerkiksi e-pillerit ja minipillerit.
et: Neid müüakse apteekides.
fi: Niitä myydään apteekeissa.
et: Retsepti saamiseks saad broneerida aja tervisekeskusesse või erakliinikusse.
fi: Voit varata ajan terveysasemalta tai yksityiseltä lääkäriasemalta.
et: Ka alaealised võivad arsti juurde aja broneerida ja saada retsepti rasestumisvastaste tablettide jaoks.
fi: Myös alaikäiset voivat varata ajan lääkärille ja saada reseptin ehkäisylääkkeitä varten.
et: Retsepti saamiseks ei ole sul vaja vanemate luba.
fi: Et tarvitse vanhempien lupaa reseptiä varten.
et: Mõnes omavalitsuses on rasestumisvastased vahendid noortele tasuta.
fi: Joissakin kunnissa ehkäisy on nuorille maksutonta.
et: Saad küsida selle kohta tervisekeskusest või oma kooli terviseõelt.
fi: Voit kysyä asiasta terveysasemalta tai koulusi terveydenhoitajalta.
et: Kui rasestumisvastaste vahendite kasutamine on ebaõnnestunud või kui oled unustanud kasutada rasestumisvastast vahendit, võid osta apteegist ilma retseptita SOS-pilli (jälkiehkäisypilleri).
fi: Jos ehkäisy on epäonnistunut tai jos olet unohtanut käyttää ehkäisyä, voit ostaa apteekista jälkiehkäisypillerin ilman reseptiä.
et: Võta SOS-pill võimalikult kiiresti peale vahekorda, üldjuhul hiljemalt 72 tunni jooksul.
fi: Ota pilleri mahdollisimman pian yhdynnän jälkeen, yleensä viimeistään 72 tunnin päästä.
et: Mõningaid preparaate võib võtta 120 tunni jooksul pärast vahekorda.
fi: Jotkut valmisteet voi ottaa 120 tunnin sisällä yhdynnästä.
et: Raseduse vältiminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Raskauden ehkäisysuomi _ ruotsi _ englanti
et: Naiste seksuaaltervis
fi: Naisten seksuaaliterveys
et: Günekoloogilisi läbivaatusi teevad kõik tervisekeskuse arstid.
fi: Kaikki lääkärit terveysasemalla tekevät gynekologisia tutkimuksia.
et: Küsi lisateavet oma tervisekeskusest.
fi: Kysy lisää omalta terveysasemaltasi.
et: Kui soovid minna naistearsti vastuvõtule, siis maini seda aega broneerides.
fi: Jos haluat naislääkärin vastaanotolle, kerro se, kun varaat ajan.
et: Arst võib kirjutada saatekirja günekoloogiapolikliiniku eriarsti juurde, kui see on vajalik.
fi: Lääkäri voi kirjoittaa lähetteen erikoislääkärille gynekologian poliklinikalle, jos se on tarpeen.
et: Võid broneerida aja ka eragünekoloogi juurde.
fi: Voit myös varata ajan yksityiseltä gynekologilta.
et: Sel juhul saad ise arsti valida.
fi: Silloin saat valita lääkärin itse.
et: Eraarstide teenused on kliendi jaoks palju kallimad.
fi: Yksityislääkärien palvelut maksavat asiakkaalle paljon enemmän.
et: Soomes organiseeritakse teatud vanuses naistele regulaarseid sõeluuringuid.
fi: Suomessa järjestetään tietyn ikäisille naisille säännöllisiä seulontatutkimuksia.
et: Sel viisil püütakse avastada piisavalt varajases staadiumis rinnavähki ja emakakaelavähki.
fi: Näin yritetään löytää rintasyöpä ja kohdunkaulan syöpä tarpeeksi aikaisin.
et: Rinnavähiuuringut tehakse 50–69-aastastele naistele umbes 2 aasta tagant.
fi: Rintasyöpätutkimus tehdään 50–69-vuotiaille naisille noin 2 vuoden välein.
et: Emakakaelavähi uuringut tehakse 30–60-aastastele naistele umbes 5 aasta tagant.
fi: Kohdunkaulansyöpätutkimus tehdään 30–60-vuotiaille naisille 5 vuoden välein.
et: Sõeluuringudsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
fi: Seulontatutkimuksetsuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä
et: Teavet rinnavähi sõeluuringute kohtasoome keel _ rootsi keel
fi: Tietoa rintasyövän seulonnastasuomi _ ruotsi
et: Teavet vähktõve sõeluuringute kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa syöpäseulonnoistasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Meeste seksuaaltervis
fi: Miesten seksuaaliterveys
et: Arsti juurde saad aja broneerida oma tervisekeskuse kaudu.
fi: Voit varata ajan lääkärille omalta terveysasemaltasi.
et: Soovi korral võid registreeruda meestearsti vastuvõtule.
fi: Voit pyytää päästä mieslääkärin vastaanotolle, jos haluat.
et: Arst võib kirjutada saatekirja uroloogiapolikliiniku eriarsti juurde, kui see on vajalik.
fi: Lääkäri voi kirjoittaa lähetteen erikoislääkärille urologian poliklinikalle, jos se on tarpeen.
et: Võid broneerida aja ka erakliinikusse.
fi: Voit myös varata ajan yksityiseltä lääkäriasemalta.
et: Sageli on viljatus ravitav.
fi: Lapsettomuutta voidaan useimmiten hoitaa.
et: Viljatus võib olla tingitud mehest või naisest.
fi: Lapsettomuus voi johtua miehestä tai naisesta.
et: Vahel ei leita sellele mingit meditsiinilist põhjust.
fi: Joskus sille ei löydy mitään lääketieteellistä syytä.
et: Kui olete lõpetanud rasestumisvastaste vahendite kasutamise, kuid aasta jooksul ei ole rasestumist toimunud, broneeri aeg tervisekeskusesse või eragünekoloogi juurde.
fi: Jos olette lopettaneet ehkäisyn, mutta raskaus ei ole alkanut vuoden kuluttua, varaa aika terveysasemalle tai yksityiselle gynekologille.
et: Vastuvõtule võiks paar minna koos.
fi: Parin on hyvä mennä vastaanotolle yhdessä.
et: Arst kirjutab viljatuspolikliinikus teostatavate uuringute jaoks saatekirja.
fi: Lääkäri kirjoittaa lähetteen tutkimuksiin lapsettomuuspoliklinikalle.
et: Uuringutega selgitatakse välja, miks rasestumist pole toimunud.
fi: Tutkimuksissa selvitetään, miksi raskaus ei ole alkanut.
et: Viljatusravi pakuvad nii avalikud kui erakliinikud.
fi: Lapsettomuushoitoja tarjoavat sekä julkiset että yksityiset klinikat.
et: Viljatusravi saamist avalike tervishoiuteenuste kaudu mõjutab naise vanus.
fi: Siihen, kenellä on oikeus lapsettomuushoitoon julkisissa terveyspalveluissa, vaikuttaa esimerkiksi naisen ikä.
et: Kui kahtlustad, et põed suguhaigust, saad broneerida aja kas tervisekeskuse või erakliiniku arsti juurde.
fi: Jos epäilet, että sairastat sukupuolitautia, voit varata ajan lääkärille terveysasemalta tai yksityiseltä lääkäriasemalta.
et: Mõningates linnades on suguhaiguste raviks suguhaiguste polikliinik.
fi: Joissakin kaupungeissa on sukupuolitautien poliklinikka, jossa hoidetaan sukupuolitauteja.
et: Paljude suguhaiguste eest kaitseb kondoomi või suuseksi turvakile kasutamine.
fi: Kondomin ja suuseksisuojan käyttö suojaa useimmilta sukupuolitaudeilta.
et: Suguhaiguste ravi on õigus saada ka dokumentideta isikutel ja varjupaigataotlejatel.
fi: Myös paperittomilla ja turvapaikanhakijoilla on oikeus saada hoitoa sukupuolitauteihin.
et: Kui viibid Soomes ilma elamisloata, siis võib juhtuda, et pead ravi eest maksma.
fi: Jos olet Suomessa ilman oleskelulupaa, voi kuitenkin olla, että joudut maksamaan hoidosta.
et: Infot HIVistsoome keel _ inglise keel _ vene keel
fi: Tietoa HIV:stäsuomi _ englanti _ venäjä
et: Voldik "Hea elu HI-viirusega"soome keel _ inglise keel _ vene keel _ prantsuse keel _ somaali keel _ araabia keel _ tai keel
fi: Hyvä elämä hivin kanssa -esitesuomi _ englanti _ venäjä _ ranska _ somali _ arabia _ thai
et: Voldik "HI-viirus perekonnas"(pdf, 881 kb)soome keel _ inglise keel _ vene keel
fi: Hiv perheessä -esite(pdf, 881 kb)suomi _ englanti _ venäjä
et: Poiste ümberlõikamine
fi: Poikien ympärileikkaus
et: Mõtle hoolega, kas ümberlõikamine on vajalik.
fi: Mieti tarkkaan, onko ympärileikkaus tarpeen.
et: Kui poisslaps on piisavalt vana oma arvamuse avaldamiseks, siis tuleb temalt küsida, kas ta on lõikusega nõus.
fi: Jos poika on tarpeeksi vanha kertomaan mielipiteensä, häneltä täytyy kysyä, suostuuko hän leikkaukseen.
et: Kui poiss on selle vastu, ei tohi lõikust teha.
fi: Leikkausta ei saa tehdä, jos poika vastustaa sitä.
et: Kui poisslapsel on kaks hooldajat, peavad mõlemad lõikuseks kirjaliku nõusoleku andma.
fi: Jos pojalla on kaksi huoltajaa, molempien täytyy antaa kirjallinen suostumus leikkaukseen.
et: Kui ümberlõikuseks puudub meditsiiniline põhjus, ei tohi seda teha avalike tervishoiuteenuste kaudu.
fi: Jos lääketieteellistä syytä ympärileikkaukselle ei ole, sitä ei voi tehdä julkisissa terveyspalveluissa.
et: Sel juhul pead lõikuse eest ise maksma.
fi: Sinun täytyy silloin maksaa leikkaus itse.
et: Lõikust tohib teha ainult arst ja see tuleb läbi viia steriilsetes tingimustes.
fi: Vain lääkäri saa tehdä leikkauksen. Se täytyy tehdä steriileissä olosuhteissa.
et: Arst peab hoolitsema valu leevendamise eest.
fi: Lääkärin täytyy huolehtia kivunlievityksestä.
et: Küsi ümberlõikuse kohta lisateavet nõuandlast, tervisekeskuse arstilt, kooli terviseõelt või kooliarstilt.
fi: Kysy lisää ympärileikkauksesta neuvolasta, terveysaseman lääkäriltä, kouluterveydenhoitajalta tai koululääkäriltä.
et: Naiste suguelundite moonutamine
fi: Naisten sukuelinten silpominen
et: Tütarlaste suguelundite moonutamine on Soomes kuritegu.
fi: Tyttöjen sukuelinten silpominen on Suomessa rikos.
et: Selle eest võib saada mitmeaastase vanglakaristuse.
fi: Siitä voi saada monen vuoden vankeusrangaistuksen.
et: Samuti on kuritegu, kui tütarlapse suguelundite moonutamine viiakse läbi välisriigis.
fi: On myös rikos tehdä tytölle sukuelinten silpominen ulkomailla.
et: Kui sulle on selline lõikus tehtud, võidakse sulle teha avamislõikus.
fi: Jos sinulle on tehty tällainen leikkaus, sinulle voidaan tehdä avausleikkaus.
et: Võimalik on teha ka korrigeeriv lõikus.
fi: Myös korjausleikkaus on mahdollinen.
et: Naiste ja tüdrukute ümberlõikaminesoome keel _ inglise keel _ somaali keel _ araabia keel
fi: Naisten ja tyttöjen ympärileikkaussuomi _ englanti _ somali _ arabia
et: Keerulises elusituatsioonis võib kes tahes abi vajada.
fi: Apua voi tarvita kuka tahansa haastavassa elämäntilanteessa.
et: Sellised olukorrad võivad olla nt teise riiki elama asumine, probleemid töö juures, töökoha kaotus, pereprobleemid, abielulahutus, lähedase surm, haigus või muu elumuudatus.
fi: Tällaisia tilanteita voivat olla esim. muutto maasta toiseen, työpaikan ongelmat, työpaikan menetys, perheongelmat, avioero, omaisen kuolema, sairaus tai muu elämänmuutos.
et: Ka positiivne sündmus, näiteks lapse sünd, võib muuta elu nii palju, et uues situatsioonis on vaja tuge.
fi: Myös positiivinen asia, esimerkiksi lapsen syntymä, voi muuttaa elämää niin paljon, että uudessa tilanteessa tarvitaan tukea.
et: Vahel võib halb enesetunne tekkida ka tagantjärele, kui raske kogemus on möödas ja elu on pöördunud tagasi rööbastele.
fi: Joskus paha olo voi yllättää myös jälkeenpäin, kun vaikeasta kokemuksesta on jo aikaa, ja elämä on rauhoittunut.
et: Abi tasub otsida, kui sul on järgmisi sümptomeid:
fi: Apua kannattaa hakea, jos sinulla on seuraavia oireita:
et: argielu tundub raske
fi: arkielämä tuntuu raskaalta
et: ei jaksa tööl käia ega inimestega kohtuda
fi: et jaksa käydä töissä tai tavata ihmisiä
et: füüsilised sümptomid, milledele ei leidu meditsiinilist põhjust
fi: fyysisiä oireita, joihin ei löydetä lääketieteellistä syytä
et: sinu alkoholi- või narkoainekasutus on lisandunud
fi: alkoholin tai huumeiden käyttösi on lisääntynyt
et: Ei ole haruldane otsida abi toeks vaimsele tervisele.
fi: Ei ole harvinaista hakea apua mielenterveyden tueksi.
et: Soomes 20% inimestest kannatab mingil eluetapil masenduse all.
fi: Suomessa 20% ihmisistä kärsii masennuksesta jossain vaiheessa elämäänsä.
et: Tihti aitab juba see, et rääkida asjadest pere ja sõprade ringis.
fi: Usein auttaa jo se, että asioista puhuu perheen tai ystävien kanssa.
et: Mõnikord vajatakse ka muud abi.
fi: Välillä tarvitaan myös muuta apua.
et: Rääkimine medõe (terveydenhoitaja), arsti (lääkäri) või psühhoterapeudiga (psykoterapeutti) võib aidata.
fi: Puhuminen terveydenhoitajan, lääkärin tai psykoterapeutin kanssa voi auttaa.
et: Temaga koos võite mõelda, milline tugi oleks just sinule kõige sobivam.
fi: Hänen kanssaan voitte yhdessä miettiä, minkälainen tuki olisi juuri sinulle sopivinta.
et: Tihti on abi teraapiast, ravimitest või mõlemast koos.
fi: Usein apua on terapiasta, lääkkeistä tai molemmista yhdessä.
et: Mõnikord vajatakse ravi haiglas.
fi: Joskus tarvitaan hoitoa sairaalassa.
et: Ravi haiglas kestab tavaliselt mõned nädalad.
fi: Hoito sairaalassa kestää yleensä joitakin viikkoja.
et: Eesmärgiks on, et patsient on võimeline võimalikult kiiresti koju naasma.
fi: Tavoite on, että potilas pystyy palaamaan kotiin mahdollisimman pian.
et: Seejärel jätkub ravi tervisekeskuse ja koduse ravina.
fi: Sen jälkeen hoito jatkuu avohoitona.
et: Kui sul on koduvald Soomes, pöördu esmalt oma tervisekeskuse (terveysasema) poole.
fi: Jos sinulla on kotikunta Suomessa, ota ensin yhteyttä omaan terveysasemaasi.
et: Tervisekeskused on tavaliselt avatud esmaspäevast reedeni u kl 8–16.
fi: Terveysasemat ovat yleensä auki maanantaista perjantaihin n. klo 8–16.
et: Helista tervisekeskusesse kohe hommikul ja broneeri aeg.
fi: Soita terveysasemalle heti aamulla ja varaa aika.
et: Kui vajad kiiresti abi, siis kindlasti ütle seda telefoni teel.
fi: Jos tarvitset apua nopeasti, kerro siitä puhelimessa.
et: Arst kirjutab vajadusel saatekirja psühhiaatriapolikliinikusse (psykiatrian poliklinikka) või muusse vaimse tervise osakonda.
fi: Lääkäri kirjoittaa tarvittaessa lähetteen psykiatrian poliklinikalle tai muuhun mielenterveysyksikköön.
et: Polikliinikusse ei saa sa otse ilma arsti saatekirjata minna.
fi: Poliklinikalle et voi mennä suoraan ilman lääkärin lähetettä.
et: Arstile või psühholoogile võid konfidentsiaalselt rääkida oma probleemidest.
fi: Lääkärille tai psykologille voit puhua asioistasi luottamuksellisesti.
et: Tal on vaikimiskohustus.
fi: Hänellä on vaitiolovelvollisuus.
et: Ta ei räägi sinu poolt talle usaldatud asju edasi teistele ametiisikutele.
fi: Hän ei kerro asioistasi muille viranomaisille.
et: Kui mõni teine tervishoiuüksus vajab sinu andmeid, siis küsitakse sinult nende andmete andmise jaoks eraldi luba.
fi: Jos jokin toinen terveydenhuollon yksikkö tarvitsee tietojasi, sinulta kysytään erikseen lupa niiden antamiseen.
et: Oma tervisekeskusest saad lisateavet selle kohta, kuidas vaimse tervise teenused on sinu kodukohas organiseeritud.
fi: Omalta terveysasemaltasi saat tarkempaa tietoa siitä, miten mielenterveyspalvelut on paikkakunnallasi järjestetty.
et: Kui oled mures oma lähedase pärast ja arvad, et tema võiks abi vajada, võid küsida nõu näiteks tervisekeskuse medõelt või arstilt.
fi: Jos olet huolissasi läheisestäsi ja arvelet, että hän saattaisi tarvita apua, voit kysyä neuvoa esimerkiksi terveysaseman terveydenhoitajalta tai lääkäriltä.
et: Lisateavet erinevate probleemsete olukordade kohta saad InfoFinlandi alamlehelt Probleemsed olukorrad.
fi: Lisää tietoa erilaisista ongelmatilanteista saat InfoFinlandin sivuilta Ongelmatilanteet.
et: Vaimse tervise teenusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
fi: Mielenterveyspalvelutsuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä
et: Vaimse tervise erateenused
fi: Yksityiset mielenterveyspalvelut
et: Võid broneerida aja psühhiaatri või psühholoogi juurde ka erameditsiinikeskusest.
fi: Voit myös varata yksityiseltä lääkäriasemalta ajan psykiatrille tai psykologille.
et: Sinna võid vahel saada aja kiiremini, kuid kliendi jaoks on arstikülastus märkimisväärselt kallim.
fi: Sinne ajan voi joskus saada nopeammin, mutta asiakkaalle käynti maksaa huomattavasti enemmän.
et: Rahvapensioniamet (Kela) maksab osa eraarsti kuludest, kui kuulud Soome haiguskindlustuse alla.
fi: Kela maksaa osan yksityisistä lääkärikuluista, jos kuulut Suomen sairausvakuutuksen piiriin.
et: Küsi lisateavet Rahvapensioniametist ehk Kelast.
fi: Kysy lisää Kelasta.
et: Rahvapensioniameti hüvitis võidakse vahel maha arvestada otse sellest summast, mida kassasse maksad.
fi: Kelan korvaus voidaan toisinaan vähentää suoraan summasta, jonka maksat kassalla.
et: Võta kaasa tõend selle kohta, et sulle kehtib Soome haiguskindlustus.
fi: Ota mukaan todistus siitä, että kuulut Suomen sairausvakuutuksen piiriin.
et: Rahvapensioniameti hüvitist võid taotleda Rahvapensioniametist ka tagantjärele.
fi: Voit hakea Kelan korvausta myös Kelasta jälkeenpäin.
et: Loe Soome haiguskindlustuse alla kuulumise kohta täiendavalt InfoFinlandi alamlehelt Soome sotsiaalne kaitse.
fi: Lue lisää kuulumisesta Suomen sairausvakuutuksen piiriin InfoFinlandin sivulta Suomen sosiaaliturva.
et: Ravihüvitisedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Sairaanhoitokorvauksetsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui abi on vaja kiiresti
fi: Kun apua tarvitaan kiireesti
et: Kui tunned, et vajad kiiresti abi, võid pöörduda lähima erakorralist abi pakkuva tervisekeskuse või haigla poole.
fi: Jos koet, että tarvitset apua kiireesti, voit ottaa yhteyttä lähimpään päivystävään terveyskeskukseen tai sairaalaan.
et: Kiireloomulist psühhiaatrilist haiglaravi pakuvad psühhiaatriahaiglate valveosakonnad.
fi: Kiireellistä psykiatrista sairaalahoitoa tarjoavat psykiatristen sairaaloiden päivystysyksiköt.
et: Kui su lähedane on ohtlik iseendale või teistele ja ei ole nõus arstiga kohtuma, võid helistada tervisekeskusesse või haiglasse.
fi: Jos läheisesi on vaaraksi itselleen tai muille eikä suostu tapaamaan lääkäriä, voit soittaa terveyskeskukseen tai sairaalaan.
et: Kui abi vajatakse kiiresti, ütle seda telefoni teel.
fi: Jos apua tarvitaan nopeasti, kerro siitä puhelimessa.
et: Ütle ka, kui kardad, et su lähedane kahjustab iseennast.
fi: Mainitse myös, jos pelkäät, että läheisesi vahingoittaa itseään.
et: Kui sinu lähedase seisund on väga halb ja ta vajab akuutset psühhiaatrilist haiglaravi, siis on võimalik, et teda võidakse ravile saata, isegi kui ta ise seda ei taha.
fi: Jos läheisesi on hyvin huonossa kunnossa ja tarvitsee akuuttia psykiatrista sairaalahoitoa, on mahdollista, että hänet voidaan lähettää hoitoon, vaikka hän ei itse tahtoisi.
et: Selleks on vaja arsti saatekirja sundravile (pakkohoitolähete).
fi: Tähän tarvitaan lääkärin pakkohoitolähete.
et: Kui kellegi elu on otseselt ohus, võid helistada hädaabinumbrile 112.
fi: Jos joku on välittömässä hengenvaarassa, voit soittaa hätänumeroon 112.
et: Ära helista hädaabinumbrile, kui olukord ei ole kiireloomuline.
fi: Älä soita hätänumeroon, jos tilanne ei ole kiireellinen.
et: Soomekeelne kriisitelefon: 09 2525 0111
fi: Kriisipuhelin suomeksi: 09 2525 0111
et: Araabiakeelne kriisitelefon: 09 2525 0113.
fi: Arabiankielinen kriisipuhelin: 09 2525 0113.
et: Helistades võid rääkida ka inglise keeles.
fi: Voit soittaa myös englanniksi.
et: Ühingu Mieli kriisitelefon pakub vahetut vestlusabi kriisis olevatele inimestele ja nende lähedastele.
fi: Mieli ry kriisipuhelin tarjoaa välitöntä keskusteluapua kriiseissä oleville ja heidän läheisilleen.
et: Telefonile vastavad kriisitöötajad ja koolituse läbinud vabatahtlikud tugiisikud.
fi: Puhelimessa vastaavat kriisityöntekijät ja koulutetut vapaaehtoiset tukihenkilöt.
et: Kriisitelefonil võid rääkida ootamatust juhtumist või raskest elusituatsioonist mõistvas ja toetavas õhkkonnas.
fi: Kriisipuhelimessa voit kertoa yllättävästä tapahtumasta tai vaikeasta elämäntilanteesta sallivassa ja tukevassa ilmapiirissä.
et: Riiklik kriisitelefonsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Valtakunnallinen kriisipuhelinsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui sinu laps on olukorras, mis kurnab vaimset tervist, võid pöörduda oma piirkonna perenõuandlasse (perheneuvola).
fi: Jos lapsesi on tilanteessa, joka kuormittaa mielenterveyttä, voit ottaa yhteyttä oman paikkakuntasi perheneuvolaan.
et: Perenõuandlas kaardistatakse lapse olukord, et laps võiks saada just temale sobivat abi.
fi: Perheneuvolassa lapsen tilanne kartoitetaan, jotta lapsi voisi saada juuri hänelle sopivaa apua.
et: Võid broneerida aja ka lastenõuandla (lastenneuvola) psühholoogi või oma tervisekeskuse arsti juurde.
fi: Voit myös varata ajan lastenneuvolan psykologilta tai oman terveysaseman lääkäriltä.
et: Kui laps on kooliealine, võid pöörduda koolipsühholoogi või kooliarsti poole.
fi: Jos lapsi on kouluikäinen, voit ottaa yhteyttä koulupsykologiin tai koululääkäriin.
et: Lisateavet lastele probleemsetes olukordades antava abi kohta saad InfoFinlandi alamlehelt Kust saada abi laste ja noorte probleemidele?
fi: Lisää tietoa avusta lapsille ongelmatilanteissa saat InfoFinlandin sivulta Mistä apua lasten ja nuorten ongelmiin?
et: Kui oled noor, võid rasketest probleemidest rääkida näiteks kooli tervishoiutöötajale, kooliarstile või koolikuraatorile.
fi: Jos olet nuori, voit kertoa vaikeista asioista esimerkiksi kouluterveydenhoitajalle, koululääkärille, koulupsykologille tai koulukuraattorille.
et: Võid pöörduda ka oma tervisekeskuse poole.
fi: Voit myös ottaa yhteyttä omaan terveysasemaasi.
et: Arst võib kirjutada saatekirja noorte psühhiaatriapolikliinikusse (nuorisopsykiatrian poliklinikka), kui see on vajalik.
fi: Lääkäri voi kirjoittaa lähetteen nuorisopsykiatrian poliklinikalle, jos se on tarpeen.
et: Lisateavet noortele probleemsetes olukordades antava abi kohta saad InfoFinlandi alamlehelt Kust saada abi laste ja noorte probleemidele?
fi: Lisää tietoa avusta nuorille ongelmatilanteissa saat InfoFinlandin sivulta Mistä apua lasten ja nuorten ongelmiin?
et: Noorte veebsoome keel
fi: Nuorten nettisuomi
et: Tuge vanematelesoome keel
fi: Tukea vanhemmillesuomi
et: Õppeasutuste tervishoiu kaudu organiseeritakse vaimse tervise teenuseid õppuritele.
fi: Oppilaitosten terveydenhuollossa järjestetään mielenterveyspalveluita opiskelijoille.
et: Töötervishoiuteenused
fi: Työterveyspalvelut
et: Kui sul on töökoht, võid rääkida vaimset tervist puudutavatest probleemidest töötervishoiuarstile.
fi: Jos sinulla on työpaikka, työterveyslääkärille voit puhua asioista, jotka liittyvät mielenterveyteen.
et: Töötervishoiu kaudu võib olla võimalus pääseda ka psühholoogi vastuvõtule.
fi: Työterveyshuollossa voi olla mahdollisuus myös psykologin vastaanottoon.
et: Traumaatilised kogemused
fi: Traumaattiset kokemukset
et: Traumaatilistesse olukordadesse sattunud inimestel on risk haigestuda posttraumaatilisse stressihäiresse (traumaperäinen stressihäiriö).
fi: Ihmisillä, jotka ovat joutuneet traumaattisiin tilanteisiin, on riski sairastua traumaperäiseen stressihäiriöön.
et: Traumasid põhjustavad kogemused on näiteks:
fi: Traumoja aiheuttavia kokemuksia ovat esimerkiksi:
et: tagakiusamine ja diskrimineerimine,
fi: vaino ja syrjintä
et: vangistus ja piinamiskogemused,
fi: vankeus ja kidutuskokemukset
et: väärkohtlemine ja vägistamine,
fi: pahoinpitelyt ja raiskaukset
et: vägivallaolukordade nägemine,
fi: väkivaltatilanteiden näkeminen
et: Posttraumaatilise stressihäire korral tulevad erinevates situatsioonides mälupildid traumast vägisi meelde ja põhjustavad tugevat ängistust.
fi: Traumaperäisessä stressihäiriössä muistikuvat traumasta tulevat väkisin mieleen eri tilanteissa ja aiheuttavat voimakasta ahdistusta.
et: Sellises olukorras on oluline abi otsida.
fi: Tällaisessa tilanteessa on tärkeää hankkia apua.
et: Posttraumaatiline stressihäire mõjutab lisaks haigele ka tema lähedasi.
fi: Traumaperäinen stressihäiriö vaikuttaa sairastuneen lisäksi myös hänen läheisiinsä.
et: Õige ravi abil enamik posttraumaatilisse stressihäiresse haigestunuist terveneb.
fi: Suurin osa niistä, jotka ovat sairastuneet traumaattiseen stressihäiriöön, paranee oikean hoidon avulla.
et: Piinatute Rehabiliteerimiskeskus (Kidutettujen kuntoutuskeskus) pakub abi neile pagulastele ja varjupaigataotlejatele, keda on kodumaal piinatud.
fi: Kidutettujen kuntoutuskeskus tarjoaa apua niille pakolaisille ja turvapaikanhakijoille, joita on kotimaassaan kidutettu.
et: Võid võtta keskusega ühendust argipäeviti kl 8.30–13.30.
fi: Voit ottaa keskukseen yhteyttä arkisin klo 8.30–13.30.
et: Piinatute Rehabiliteerimiskeskussoome keel _ inglise keel
fi: Kidutettujen kuntoutuskeskussuomi _ englanti
et: Teavet vaimse tervise kohta veebis erinevates keeltes
fi: Tietoa mielenterveydestä verkossa eri kielillä
et: Soome Vaimse Tervise Ühingu MIELI (MIELI Suomen Mielenterveys ry) kodulehelt leiad teavet järgmiste teemade kohta:
fi: MIELI Suomen Mielenterveys ry:n sivuilta löydät tietoa
et: keerulised elusituatsioonid,
fi: vaikeista elämäntilanteista
et: vaimse tervise probleemid,
fi: mielenterveyden ongelmista
et: kuidas saad abi otsida,
fi: siitä, miten haet apua
et: kuidas saad taastuda.
fi: siitä, miten voit toipua
et: Tihtipeale saad broneerida arsti juurde aja emade nõuandla kaudu.
fi: Kun käyt lääkärintarkastuksessa, saat todistuksen raskaudesta.
et: Hambahaigusi võib ravida kõige paremini, kui need avastatakse juba enne sümptomite ilmnemist.
fi: Jos sinulla on kotikunta Suomessa, voit käyttää julkisia hammashoitopalveluita.
et: Suu ja hammaste tervis mõjutab kogu keha tervist.
fi: Lisää tietoa saat InfoFinlandin sivulta Kotikunta Suomessa.
et: Kui sul on koduvald (kotikunta) Soomes, võid kasutada avalikke hambaraviteenuseid.
fi: Vaikka sinulla ei olisi kipuja tai muita oireita, kannattaa käydä säännöllisesti hammastarkastuksissa.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi alamlehelt Koduvald Soomes.
fi: Suun ja hampaiden terveys vaikuttaa koko kehosi terveyteen.
et: Hädaolukorras saad ravi ka juhul, kui sul ei ole Soomes koduvalda ega elamisluba.
fi: Hätätilanteissa saat hoitoa, vaikka sinulla ei olisi kotikuntaa Suomessa tai oleskelulupaa.
et: Tervishoiuteenuste keeled on Soomes soome ja rootsi keel.
fi: Terveyspalveluiden kielet ovat Suomessa suomi ja ruotsi.
et: Sageli saab ka inglise keelega hakkama.
fi: Usein myös englannilla pärjää.
et: Kui broneerid aja hambaravile, siis küsi, kas on võimalik kasutada tõlki, kui sa ei oska neid keeli.
fi: Kun varaat ajan hammashoitoon, kysy, onko mahdollista käyttää tulkkia, jos et osaa näitä kieliä.
et: Loe täpsemalt InfoFinlandi lehelt Kas vajad tõlki.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Tarvitsetko tulkkia.
et: Kui oled broneerinud aja hambaravile, on tähtis õigeks ajaks kohale minna.
fi: Kun olet varannut ajan hammashoitoon, on tärkeää mennä ajoissa paikalle.
et: Kui oled broneerinud aja, aga sa ei saa kohale minna, on väga tähtis broneering varakult tühistada, soovitav eelmisel päeval.
fi: Jos olet varannut ajan, mutta et pääsekään paikalle, on hyvin tärkeää perua käynti ajoissa, yleensä edellisenä päivänä.
et: Kui sa ei ilmu kohale ega ole tühistanud broneeritud aega, tuleb sul maksta hüvitist.
fi: Jos et ilmesty paikalle etkä ole perunut varattua aikaa, joudut maksamaan korvausta.
et: Suu tervissoome keel _ rootsi keel
fi: Suun terveyssuomi _ ruotsi
et: Omavalitsused pakuvad hambaraviteenuseid tervisekeskustes (terveysasema) või hambakliinikutes (hammashoitola).
fi: Kunnat tarjoavat hammashoitoa terveysasemilla tai hammashoitoloissa.
et: Kui soovid broneerida aja hambaraviks, helista oma piirkonna hambaravi registratuuri.
fi: Kun haluat varata ajan hammashoitoon, soita paikkakuntasi hammashoidon ajanvaraukseen.
et: Ravivajaduse iseloomu hinnatakse üldjuhul telefoni teel.
fi: Hoidon tarve arvioidaan yleensä puhelimessa.
et: Kui raviga ei ole kiire, siis võib juhtuda, et järjekorras tuleb olla mitu kuud.
fi: Jos hoidolla ei ole kiire, sitä voi joutua jonottamaan useita kuukausia.
et: Ravile peab pääsema kuue kuu jooksul.
fi: Hoitoon täytyy päästä kuuden kuukauden sisällä.
et: Kui soovid broneerida aega kiireloomuliseks raviks, helista oma piirkonna valveregistratuuri (päivystysajanvaraus).
fi: Kun haluat varata ajan kiireelliseen hoitoon, soita paikkakuntasi päivystysajanvaraukseen.
et: Kiireloomulisele ravile pääseb, kui põhjuseks on tugev valu, paistetus või õnnetusjuhtum.
fi: Kova särky, turvotus tai tapaturma on syy päästä kiireelliseen hoitoon.
et: Kiireloomuliste juhtumitega tegeletakse kiiresti.
fi: Kiireelliset tapaukset hoidetaan nopeasti.
et: Õhtuti ja nädalalõppudel on valvepolikliiniku teenus koondatud suurematesse osakondadesse.
fi: Iltaisin ja viikonloppuisin päivystys on keskitetty suurempiin yksiköihin.
et: Kui elad väikeses kohas, võib tekkida vajadus sõita valvepolikliinikusse lähedalasuvasse linna.
fi: Jos asut pienellä paikkakunnalla, voit joutua matkustamaan päivystykseen läheiseen kaupunkiin.
et: Kui vajad keerukamat ravi, näiteks hambakirurgiat, broneeri esmalt aeg hambaarsti juurde.
fi: Jos tarvitset vaativampia toimenpiteitä, esimerkiksi hammaskirurgiaa, varaa aika ensin hammaslääkärille.
et: Hambaarst kirjutab saatekirja erihambaravi jaoks, kui see on vajalik.
fi: Hammaslääkäri kirjoittaa lähetteen erikoishammashoitoon, jos se on tarpeen.
et: Võid broneerida aja ka erahambaarsti juurde.
fi: Voit myös varata ajan yksityiseltä hammaslääkäriltä.
et: Erahambaravi on riiklikust hambaraviteenusest kallim.
fi: Yksityinen hammashoito on kalliimpaa kuin julkinen hammashoito.
et: Kui kuulud Soome sotsiaalkaitse alla, hüvitab Kela osa tasust.
fi: Jos kuulut Suomen sosiaaliturvan piiriin, Kela korvaa osan maksusta.
et: Kela ei hüvita siiski sellist hambaravi, mis mõjutab ainult välimust.
fi: Kela ei kuitenkaan esimerkiksi sellaista hoitoa, joka vaikuttaa ainoastaan ulkonäköön.
et: Lisateavet saad Kela veebilehelt.
fi: Lisää tietoa saat Kelan verkkosivuilta.
et: InfoFinlandi alamlehelt Soome sotsiaalne kaitse saad lisateavet Soome haiguskindlustuse alla kuulumise kohta.
fi: InfoFinlandin sivulta Suomen sosiaaliturva saat lisää tietoa Suomen sairausvakuutuksen piiriin kuulumisesta.
et: Erahambaravi ja hüvitisedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Yksityinen hammashoito ja korvauksetsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Võrdle arstide hindusoome keel _ inglise keel
fi: Vertaa lääkärien hintojasuomi _ englanti
et: Omavalitsus organiseerib lastele regulaarselt hammaste kontrolli.
fi: Kunta järjestää lapsille hammastarkastuksia säännöllisesti.
et: Koolieelses eas lastele tehakse hammaste kontroll paari aasta tagant.
fi: Alle kouluikäisille lapsille tehdään hammastarkastus parin vuoden välein.
et: Mõnes linnas saab laps kutse hammaste kontrolliks kirjaga koju.
fi: Joissakin kaupungeissa lapsi saa kutsun hammastarkastukseen kirjeellä kotiin.
et: Kui aeg ei sobi, helista registratuuri ja vaheta aeg ära.
fi: Jos aika ei sovi, soita ajanvaraukseen ja vaihda aika.
et: Mõnes linnas tuleb aeg hammaste kontrolliks ise broneerida.
fi: Joissakin kaupungeissa täytyy itse varata aika tarkastukseen.
et: Kooliealised lapsed käivad hammaste kontrollis piirkonna hambakliinikus koolipäeva ajal.
fi: Kouluikäiset lapset käyvät hammastarkastuksessa koulupäivän aikana alueen hammashoitolassa.
et: Hammaste kontroll tehakse 1., 5. ja 8. klassis.
fi: Tarkastukset tehdään 1., 5. ja 8. luokalla.
et: Vanemad võiksid vähemalt 1. klassis hammaste kontrollimisel kaasas olla.
fi: Vanhempien kannattaa olla mukana hammastarkastuksissa ainakin 1. luokalla.
et: Tervisekeskuse hambaravi on alla 18-aastastele lastele tasuta.
fi: Terveyskeskuksen hammashoito on maksutonta alle 18-vuotiaille lapsille.
et: Väikelapse suutervissoome keel _ inglise keel
fi: Pienen lapsen suun terveyssuomi _ englanti
et: Kooliealise lapse suutervissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Kouluikäisen lapsen suun terveyssuomi _ ruotsi _ englanti
et: Soomes sünnitavad naised tavaliselt haiglas.
fi: Suomessa naiset synnyttävät tavallisesti sairaalassa.
et: Nõuandlast saad teavet oma piirkonna haigla või haiglate kohta.
fi: Neuvolasta saat tietoa alueesi sairaalasta tai sairaaloista.
et: Kui sul on koduvald Soomes, on haiglaravi sulle odavam.
fi: Jos sinulla on kotikunta Suomessa, sairaalahoito on sinulle halvempaa.
et: Ka kodusünnitus on võimalik, kuid see ei kuulu üldtervishoiu alla ning seda ei soovitata.
fi: Kotisynnytys on myös mahdollinen, mutta se ei kuulu yleisen terveydenhuollon piiriin eikä sitä suositella.
et: See tähendab, et vanemad peavad ise korraldama kodusünnitusega seonduva.
fi: Se tarkoittaa, että vanhempien on itse hoidettava synnytyksen järjestelyt.
et: Ka vastutus sünnituse kulgemise eest lasub vanematel.
fi: Myös vastuu synnytyksen sujumisesta on vanhemmilla.
et: Üldjuhul osaleb isa sünnitusel.
fi: Yleensä isä on mukana synnytyksessä.
et: Tugiisikuks võib olla ka mõni sugulane või sõber.
fi: Tukihenkilönä voi olla myös joku muu sukulainen tai ystävä.
et: Soovi korral võid paluda sünnitusele kaasa ka vabatahtliku tugiisiku, kes on läbinud tugiisiku koolituse.
fi: Jos haluat, voit pyytää mukaan synnytykseen myös vapaaehtoista tukihenkilöä, joka on saanut koulutusta tukihenkilönä toimimiseen.
et: Sellist tugiisikut nimetatakse doulaks.
fi: Tällaista tukihenkilöä kutsutaan doulaksi.
et: Võid küsida nõuandlast oma piirkonna doulade tegevuse kohta.
fi: Voit kysyä neuvolasta oman paikkakuntasi doulatoiminnasta.
et: Soomes suurim osa emadest sünnitab loomulikul teel.
fi: Suomessa suurin osa äideistä synnyttää alakautta.
et: See on sageli ka kõige turvalisem viis.
fi: Se on useimmiten turvallisin tapa.
et: Kui see ei ole võimalik (näiteks lapse asendi tõttu), teeb arst keisrilõike otsuse.
fi: Jos tämä ei ole mahdollista esimerkiksi vauvan asennon vuoksi, lääkäri tekee päätöksen keisarinleikkauksesta.
et: Kui kõik on muidu hästi, võib operatsiooni eelnevalt planeerida.
fi: Jos kaikki on muuten hyvin, leikkaus voidaan suunnitella etukäteen.
et: Vahel algab sünnitus normaalselt, kuid lapse seisundi tõttu tuleb teha kiireloomuline keisrilõikus.
fi: Joskus synnytys alkaa normaalisti, mutta vauvan voinnin takia täytyy tehdä kiireellinen keisarinleikkaus.
et: Emade nõuandlates ja mõnedes sünnitusmajades organiseeritakse perekooli, mille eesmärgiks on ema ja perekonna ettevalmistamine eesootavaks sünnituseks ja beebi eest hoolitsemiseks.
fi: Äitiysneuvoloissa ja joissakin synnytyssairaaloissa järjestetään perhevalmennusta, jonka tarkoituksena on valmistaa äitiä ja perhettä tulevaan synnytykseen ja vauvanhoitoon.
et: Perekoolis saad ka teavet selle kohta, kuidas sünnitus algab ja millal on aeg haiglasse minna.
fi: Perhevalmennuksessa saat myös tietoa siitä, miten synnytys alkaa ja milloin on aika lähteä sairaalaan.
et: Kui looteveed tulevad ja sul on kestvad, tihedad ja valusad kokkutõmbed, helista haiglasse ja küsi, kas on aeg haiglasse minna.
fi: Jos lapsivettä alkaa vuotaa tai jos sinulla on jatkuvia, tiheitä ja kivuliaita supistuksia, soita sairaalaan ja kysy, onko aika lähteä.
et: Kui lähed haiglasse, võta beebile kojuminekuks kaasa piisavalt soojad riided.
fi: Kun lähdet sairaalaan, ota mukaan vauvalle riittävän lämpimät vaatteet kotimatkaa varten.
et: Kui kavatsed beebi autoga koju viia, vajad selleks autosse turvahälli (turvakaukalo).
fi: Jos aiot kuljettaa vauvan autolla kotiin, tarvitset sitä varten autoon turvakaukalon.
et: Tõlgi saamine sünnitusele võib olla raske, sest sünnituse täpset aega on raske ette teada.
fi: Tulkin saaminen synnytykseen voi olla vaikeaa, koska synnytyksen tarkkaa aikaa on vaikea tietää etukäteen.
et: Mõned tõlkide keskused on vajadusel valves nädalavahetustel ning õhtuti ja öösel ja ka lühikese etteteatamisajaga.
fi: Jotkut tulkkikeskukset päivystävät tarvittaessa viikonloppuisin sekä ilta- ja yöaikaan ja myös lyhyellä varoitusajalla.
et: Nõuandla personaliga võid ka kokku leppida, et keelt oskav abikaasa või sõber tuleb sünnitusele kaasa tõlkima.
fi: Henkilökunnan kanssa voit myös sopia siitä, että kielitaitoinen puoliso tai ystävä tulee mukaan synnytykseen tulkkaamaan.
et: Tõlgi kasutamise otsuse teevad vanemad.
fi: Päätöksen tulkin käytöstä tekevät vanhemmat.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kas vajad tõlki?
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Tarvitsetko tulkkia?
et: Ümberlõikamine ja sünnitus
fi: Ympärileikkaus ja synnytys
et: Kui sulle on tehtud ümberlõikamine (ympärileikkaus) enne Soome saabumist, tehakse sulle sünnituse käigus avamisoperatsioon (avausleikkaus).
fi: Jos sinulle on tehty ympärileikkaus ennen kuin tulit Suomeen, sinulle tehdään synnytyksen yhteydessä avausleikkaus.
et: Avamisoperatsioon võidakse teha ka raseduse keskfaasis.
fi: Avausleikkaus voidaan tehdä myös raskauden keskivaiheessa.
et: Ümberlõikamise kohta tasub mainida juba eelnevalt sünnitushaiglas, et sellega saaks sünnitusel arvestada.
fi: Ympärileikkauksesta on hyvä kertoa etukäteen synnytyssairaalassa, jotta se voidaan ottaa huomioon synnytyksessä.
et: Kui sinu lapsel on koduvald (kotikunta) Soomes, on tal õigus kasutada avalikke tervishoiuteenuseid.
fi: Jos lapsellasi on kotikunta Suomessa, hänellä on oikeus käyttää julkisia terveyspalveluita.
et: Loe lisaks InfoFinlandi alamlehelt Koduvald Soomes.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Kotikunta Suomessa.
et: Kui kuulud Soome haiguskindlustuse (sairausvakuutus) alla, võid võtta oma lapsele kindlustuse, mis katab eratervishoiuteenuste kulusid.
fi: Jos kuulut Suomen sairausvakuutuksen piiriin, voit ottaa lapsellesi vakuutuksen, joka kattaa yksityisten terveyspalveluiden kustannuksia.
et: Kui laps haigestub
fi: Kun lapsi sairastuu
et: Palavikuga või muidu haiget last ei tohi laste päevahoidu viia.
fi: Kuumeista tai muuten sairasta lasta ei voi viedä hoitopaikkaan.
et: Kui lapsel on köha või nohu, võib laps olla päevahoius, kui ta on muidu terve.
fi: Jos lapsella on yskä tai nuha, lapsi voi osallistua päivähoitoon, jos hän on muuten kunnossa.
et: Kui alla 10-aastane laps jääb järsku haigeks, võib ema või isa jääda koju last hooldama.
fi: Kun alle 10-vuotias lapsi sairastuu äkillisesti, lapsen äiti tai isä voi jäädä kotiin hoitamaan lasta.
et: Hoolduspuhkuse (hoitovapaa) kestus on maksimaalselt neli päeva.
fi: Hoitovapaa voi kestää korkeintaan neljä päivää.
et: Kollektiivlepinguga on paika pandud, kas selle aja eest makstakse töötasu või mitte.
fi: Työehtosopimuksessa on sovittu, saako tältä ajalta palkkaa vai ei.
et: Kui laps haigestub keset koolipäeva, saab ta arstiabi koolis.
fi: Jos lapsi sairastuu kesken koulupäivän, hän saa hoitoa koulussa.
et: Vajadusel viiakse laps linna tervisekeskusesse.
fi: Jos on tarpeen, lapsi viedään kaupungin terveysasemalle.
et: Kui haige laps vajab arsti või tervishoiutöötaja abi, pöördu oma elukohajärgse tervisekeskuse (terveysasema) või erameditsiinikeskuse poole.
fi: Jos sairas lapsi tarvitsee lääkärin tai terveydenhoitajan apua, ota yhteyttä oman paikkakuntasi terveysasemaan tai yksityiseen lääkäriasemaan.
et: Tervisekeskused on avatud esmaspäevast reedeni, tavaliselt kl 8–16.
fi: Terveysasemat ovat auki maanantaista perjantaihin, yleensä klo 8–16.
et: Tervisekeskusesse on soovitatav helistada kohe hommikul, kui registratuur avatakse.
fi: Terveysasemalle kannattaa soittaa heti aamulla, kun ajanvaraus aukeaa.
et: Registratuuris hinnatakse, millist ravi laps vajab.
fi: Ajanvarauksessa arvioidaan, millaista hoitoa lapsi tarvitsee.
et: Sel juhul tegeletakse äkiliste haiguste ja õnnetusjuhtumitega valvepolikliinikus (päivystys).
fi: Silloin äkilliset sairaudet ja tapaturmat hoidetaan päivystyksessä.
et: Kui lapse haigus ei nõua kohest ravi, oota tervisekeskuse järgmise lahtiolekuajani.
fi: Jos lapsen sairaus ei vaadi välitöntä hoitoa, odota kunnes terveysasema aukeaa seuraavan kerran.
et: Laste ja noorte valvepolikliiniku teenus on sageli organiseeritud eraldi osakonnas.
fi: Lasten ja nuorten päivystys on järjestetty usein omassa yksikössään.
et: Võid broneerida arsti juurde aja ka erameditsiinikeskusesse.
fi: Voit myös varata lääkäriajan yksityiseltä lääkäriasemalta.
et: Need on sageli avatud ka õhtuti ja sinna võib vahel saada aja kiiremini.
fi: Ne ovat usein auki myös iltaisin, ja niihin ajan voi joskus saada nopeammin.
et: Eratervishoiuteenused on kliendile siiski oluliselt kallimad kui avalikud tervishoiuteenused.
fi: Yksityiset terveyspalvelut maksavat kuitenkin asiakkaalle paljon enemmän kuin julkiset.
et: Kui kahtlustad, et laps on saanud mürgituse, võid küsida nõu Mürgistusteabekeskusest (Myrkytystietokeskus).
fi: Jos epäilet, että lapsi on saanut myrkytyksen, voit kysyä neuvoa Myrkytystietokeskuksesta.
et: Kui lapse elu on ohus või ta sattub õnnetusse, helista hädaabinumbrile (hätänumero) 112.
fi: Jos lapsi on hengenvaarassa tai joutuu onnettomuuteen, soita hätänumeroon 112.
et: Kiirabi on mõeldud vaid tõsisteks ja kiireloomulisteks olukordadeks.
fi: Ambulanssi on tarkoitettu vain vakavia ja kiireellisiä tilanteita varten.
et: Ära helista hädaabinumbrile tavapärase haiguse korral.
fi: Älä soita hätänumeroon tavallisessa sairastapauksessa.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi alamlehelt Hädaolukorrad.
fi: Lisää tietoa saat InfoFinlandin sivulta Hätätilanteet.
et: Kui laps haigestubsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Jos lapsi sairastuusuomi _ ruotsi _ englanti
et: Väikeste laste tervis
fi: Pienten lasten terveys
et: Eelkooliealiste laste tervise eest hoolitseb lastenõuandla (lastenneuvola).
fi: Alle kouluikäisen lapsen terveydestä huolehtii lastenneuvola.
et: Lastenõuandla (lastenneuvola) jälgib ja toetab koolieelses eas lapse füüsilist, psüühilist ja sotsiaalset kasvamist ja arengut.
fi: Lastenneuvola seuraa ja tukee alle kouluikäisen lapsen fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista kasvua ja kehitystä.
et: Lapsed käivad lastenõuandlas arsti või meditsiiniõe juures.
fi: Lapset käyvät lastenneuvolassa lääkärin tai terveydenhoitajan luona.
et: Alla aastase lapse pere kutsutakse nõuandlasse vähemalt üheksa korda.
fi: Alle vuoden ikäisen lapsen perhe kutsutaan neuvolaan vähintään yhdeksän kertaa.
et: Peale esimest eluaastat kutsutakse nõuandlasse veel vähemalt kuus korda.
fi: Ensimmäisen vuoden jälkeen neuvolaan kutsutaan vielä vähintään kuusi kertaa.
et: Meditsiiniõde jälgib lapse arengut, vaktsineerib ja annab teavet õigest toitumisest.
fi: Terveydenhoitaja seuraa lapsen kehitystä, rokottaa lapset ja antaa tietoa oikeasta ravitsemuksesta.
et: Meditsiiniõde teeb ka koduvisiidi lapse juurde kohe peale lapse sündi.
fi: Terveydenhoitaja käy myös lapsen kotona heti syntymän jälkeen.
et: Oma valla nõuandlateenused on tasuta.
fi: Oman kunnan neuvolapalvelut ovat maksuttomia.
et: Võid kasutada oma valla lastenõuandla teenuseid, kui sul on koduvald Soomes.
fi: Voit käyttää oman kuntasi lastenneuvolan palveluja, jos sinulla on kotikunta Suomessa.
et: Laps saab nõuandlast oma nõuandla kaardi (neuvolakortti).
fi: Lapsi saa neuvolasta oman neuvolakortin.
et: Võta kaart alati nõuandlasse kaasa.
fi: Ota kortti aina mukaan neuvolaan.
et: Meditsiiniõde märgib sinna sinu lapse terviseandmed ja vaktsineerimised.
fi: Terveydenhoitaja merkitsee siihen lapsesi terveystiedot ja rokotukset.
et: Kooliealiste laste tervis
fi: Kouluikäisten lasten terveys
et: Igale koolile on määratud oma arst ja terviseõde.
fi: Jokaisella koululla on nimetty lääkäri ja terveydenhoitaja.
et: Terviseõde teeb koolis laste terviseläbivaatust.
fi: Terveydenhoitaja tarkastaa lapset koulussa.
et: Terviseõde on koolis teatud nädalapäevadel.
fi: Terveydenhoitaja on koulussa tiettyinä päivinä viikossa.
et: Õpilased võivad ise minna terviseõe juurde, kui neil on terviseprobleeme.
fi: Oppilaat voivat itse mennä terveydenhoitajan luokse, jos heillä on ongelmia.
et: Kui koolis juhtub õnnetus, saab laps esmaabi.
fi: Jos koulussa sattuu tapaturma, lapsi saa ensiapua.
et: Teavet koolitervishoiu kohta on Sotsiaal- ja Tervishoiuministeeriumi (Sosiaali- ja terveysministeriö) veebilehel.
fi: Tietoa kouluterveydenhuollosta on Sosiaali- ja terveysministeriön sivuilla.
et: Koolitervishoidsoome keel _ rootsi keel
fi: Kouluterveydenhuoltosuomi _ ruotsi
et: Soomes pakutakse lastele võimalust vaktsineerimiseks (rokotus) mitmete nakkushaiguste vastu.
fi: Suomessa lapsille tarjotaan mahdollisuus rokotuksiin monia tarttuvia tauteja vastaan.
et: Vaktsineerimised tehakse lastenõuandlas (lastenneuvola) ja koolitervishoiu raames.
fi: Rokotukset annetaan lastenneuvolassa ja kouluterveydenhuollossa.
et: Need vaktsineerimised, mis kuuluvad vaktsineerimisprogrammi, on perele tasuta.
fi: Ne rokotukset, jotka kuuluvat rokotusohjelmaan, ovat perheelle maksuttomia.
et: Vaktsineerimine on vabatahtlik.
fi: Rokottaminen on vapaaehtoista.