Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Peresisene adopteerimine tähendab, et abikaasa adopteerib teise abikaasa lapse ja saab ametlikult lapse teiseks vanemaks.
fi: Perheen sisäinen adoptio tarkoittaa sitä, että puoliso adoptoi toisen puolison lapsen ja tulee virallisesti lapsen toiseksi vanhemmaksi.
et: Soomes võib lapsel olla maksimaalselt kaks juriidilist lapsevanemat.
fi: Suomessa lapsella voi olla korkeintaan kaksi juridista vanhempaa.
et: Kui planeerid peresisest adopteerimist, pöördu oma kohaliku omavalitsuse sotsiaalbüroosse.
fi: Jos suunnittelet perheen sisäistä adoptiota, ota yhteyttä kuntasi sosiaalitoimistoon.
et: Sateenkaariperheet ry on organisatsioon, kes toetab, nõustab ja organiseerib vikerkaareperedele erinevaid tegevusi.
fi: Sateenkaariperheet ry on järjestö, joka tukee, neuvoo ja järjestää toimintaa sateenkaariperheille.
et: Kontaktandmed leiad organisatsiooni veebilehelt.
fi: Yhteystiedot löydät järjestön verkkosivuilta.
et: Toetus ja tegevused samasooliste peredelesoome keel
fi: Tukea ja toimintaa sateenkaariperheillesuomi
et: Ülalpidamiskohustus
fi: Elatusvelvollisuus
et: Soome seaduse kohaselt on vanemad kohustatud majanduslikult kandma hoolt oma alaealiste laste eest ja abikaasad teineteise eest.
fi: Suomen lain mukaan vanhemmat ovat velvollisia huolehtimaan taloudellisesti alaikäisistä lapsistaan ja aviopuolisot toisistaan.
et: Pereliikmete ülalpidamiskohustus ei laiene teistele sugulastele, näiteks täiskasvanud õdedele ja vendadele või vanavanematele.
fi: Perheenjäsenten elatusvelvollisuus ei ulotu muihin sukulaisiin, esimerkiksi aikuisiin sisaruksiin tai isovanhempiin.
et: Soomes seega ei eeldata, et inimesed hoolitsevad majanduslikult nendest nõrgemal positsioonil olevate sugulaste eest.
fi: Suomessa ei siis oleteta, että yksityiset ihmiset huolehtivat taloudellisesti heikossa asemassa olevista sukulaisistaan.
et: Toetus tuleb ühiskonnalt sotsiaalkaitse kaudu.
fi: Tuki tulee yhteiskunnalta sosiaaliturvan kautta.
et: Ühel eluasemel püsivalt koos elavad isikud kuuluvad ühte leibkonda.
fi: Samassa asunnossa pysyvästi yhdessä asuvat henkilöt kuuluvat samaan ruokakuntaan.
et: Lisateavet sellel teemal on InfoFinlandi alamlehel eluase ja elamine.
fi: Lisää tietoa aiheesta ruokakunta on InfoFinlandin sivulla Asuminen.
et: Paar võib valida, kas nad soovivad koos elades olla vabaabielus või abielus.
fi: Pariskunta voi valita haluavatko he elää yhdessä avoliitossa vai avioliitossa.
et: Tasub arvesse võtta, et kooselu vorm mõjutab abikaasade õigusi ja kohustusi, vara ja pärandi küsimusi, lapse hooldust ja lapsendamist.
fi: Kannattaa ottaa huomioon, että parisuhteen muoto vaikuttaa puolisoiden oikeuksiin ja velvollisuuksiin, omaisuus- ja perintöasioihin, lapsen huoltoon ja elatukseen sekä adoptioon.
et: Nõustamine pereküsimustes
fi: Neuvoa perheasioissa
et: Rahvaliit (Väestöliitto) pakub nõustamist telefoni ja e-kirja teel, kui vajad nõu ja abi, arutlemaks laste kasvatamise või peresuhete teemadel.
fi: Väestöliitto tarjoaa puhelin- ja sähköpostineuvontaa kun tarvitset keskusteluapua lastenkasvatukseen tai perheen ihmissuhteisiin liittyvissä kysymyksissä.
et: Kõnedele vastatakse järgmistes keeltes:
fi: Puheluihin vastataan seuraavilla kielillä:
et: kurdi (sorani), dari ja pärsia keeles tel 050 325 6450
fi: kurdi (sorani), dari, persia puh. 050 325 6450
et: vene ja inglise keeles tel 050 325 7173
fi: venäjä ja englanti puh. 050 325 7173
et: Loe lisaks InfoFinlandi alamlehelt Laste kasvatamine Soomes.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Lasten kasvatus Suomessa.
et: Loe täiendavalt InfoFinlandi alamlehelt Pereprobleemid.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Avioliiton ja parisuhteen ongelmat.
et: Soome peresidemete aluselsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Perhesiteen perusteella Suomeensuomi _ ruotsi _ englanti
et: Sellelt lehelt leiad teavet nendes küsimustes, millega pead tegelema, kui soovid sõlmida abielu Soomes.
fi: Tältä sivulta löydät tietoa niistä asioista, jotka sinun täytyy hoitaa, jos haluat solmia avioliiton Suomessa.
et: Enne abielu sõlmimist tuleb teha abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine.
fi: Ennen kun avioliitto solmitaan, täytyy tehdä avioliiton esteiden tutkinta.
et: Selle teostab kas magistraat või kogudus, kus viiakse läbi laulatus.
fi: Sen tekee joko maistraatti tai seurakunta, joka suorittaa vihkimisen.
et: Loe täiendavalt abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimise kohta InfoFinlandi lehelt Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine.
fi: Lue lisää esteiden tutkinnasta InfoFinlandin sivulta Avioliiton esteiden tutkinta.
et: Abielu sõlmimisel võid võtta koos abikaasaga ühise perekonnanime.
fi: Kun solmit avioliiton, voit ottaa puolisosi kanssa yhteisen sukunimen.
et: Võid jätta ka oma perekonnanime või võtta liitperekonnanime.
fi: Voit myös pitää oman sukunimesi tai ottaa yhdistelmänimen.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi lehelt Perekonnanime otsustamine.
fi: Lisätietoa saat InfoFinlandin sivulta Sukunimestä päättäminen.
et: Abielu registreerimine või kiriklik laulatus
fi: Siviilivihkiminen vai uskonnollinen vihkiminen
et: Soomes on võimalik abielu sõlmida:
fi: Suomessa avioliiton voi solmia
et: usulises ühenduses, kellel on abiellu pühitsemise õigus
fi: uskonnollisessa yhdyskunnassa, jolla on oikeus vihkiä avioliittoon
et: Abielu registreerimine toimub magistraadis, kiriklik laulatus kirikus või muus usulises ühenduses.
fi: Siviilivihkiminen tehdään maistraatissa, uskonnollinen vihkiminen kirkossa tai muussa uskonnollisessa yhdyskunnassa.
et: Lisateavet leiad InfoFinlandi lehelt Abielu sõlmimine.
fi: Lisätietoa löydät InfoFinlandin sivulta Avioliittoon vihkiminen.
et: Puudetoetus alla 16-aastasele lapsele
fi: Alle 16-vuotiaan vammaistuki
et: Alla 16-aastane laps võib saada puudetoetust, kui ta vajab oma puude või haiguse tõttu regulaarset ravi, hoolitsust ja taastusravi vähemalt kuue kuu jooksul.
fi: Alle 16-vuotias lapsi voi saada vammaistukea, jos hän tarvitsee vammansa tai sairautensa vuoksi säännöllistä hoitoa, huolenpitoa ja kuntoutusta vähintään kuuden kuukauden ajan.
et: Alla 16-aastase lapse puudetoetust saad taotleda Kelast.
fi: Alle 16-vuotiaan vammaistukea voit hakea Kelasta.
et: Toetus määratakse üldjuhul teatud ajaks.
fi: Tuki myönnetään yleensä tietyksi ajaksi.
et: Kui see on lõppenud, võib taotleda toetuse pikendamist.
fi: Kun se on päättynyt, tuelle voi hakea jatkoa.
et: Puudetoetus lapselesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Vammaistuki lapsellesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Võid saada Kelast erihooldusraha, kui:
fi: Voit saada Kelasta erityishoitorahaa, jos
et: sinu alla 16-aastane laps viibib haiglaravil või
fi: alle 16-vuotias lapsesi on sairaalahoidossa tai
et: ravid oma last kodus ja kodune ravi on seotud lapse haiglaraviga või
fi: hoidat lastasi kotona ja kotihoito liittyy lapsen sairaalahoitoon tai
et: sinu tööturutoetus ajutiselt katkeb, sest sul pole võimalik oma lapse ravi tõttu kohanemistegevustes osaleda või
fi: työmarkkinatukesi väliaikaisesti katkeaa, kun et pysty osallistumaan kotoutumistoimenpiteisiin lapsesi hoidon takia tai
et: sinu laps proovib kooli või päevahoidu naasmist.
fi: lapsesi kokeilee kouluun tai päivähoitoon palaamista
et: Erihooldusraha alla 16-aastasele lapselesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Erityishoitoraha alle 16-vuotiaallesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Taastusravi lapsele
fi: Kuntoutusta lapselle
et: Laps, kellel on raske puue, võib saada nõudlikku meditsiinilist taastusravi (vaativa lääkinnällinen kuntoutus).
fi: Lapsi, jolla on vaikea vamma, voi saada vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta.
et: Kela organiseerib taastusravi ja hüvitab selle kulud.
fi: Kela järjestää kuntoutuksen ja korvaa sen kustannukset.
et: Taastusravi võib sisaldada mitmesugust tegevust.
fi: Kuntoutukseen voi sisältyä monenlaista toimintaa.
et: See võib olla näiteks füsioteraapia või erinevad kursused, kus õpetatakse elamist koos puudega.
fi: Se voi olla esimerkiksi fysioterapiaa tai erilaisia kursseja, joilla opetellaan elämistä vamman kanssa.
et: Kela võib organiseerida taastusravi ka kaalutlusel põhineva taastusravina (harkinnanvarainen kuntoutus).
fi: Kela voi järjestää kuntoutusta myös harkinnanvaraisena kuntoutuksena.
et: Kaalutlusel põhineva taastusravi eesmärk on töö- või tegevusvõime parandamine.
fi: Harkinnanvaraisen kuntoutuksen tavoitteena on parantaa työ- tai toimintakykyä.
et: Kui laps ei saa nõudlikku meditsiinilist taastusravi Kelast, on vastutus taastusravi organiseerimise eest koduvallal.
fi: Jos lapsi ei voi saada Kelan vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta, vastuu kuntoutuksen järjestämisestä on kotikunnalla.
et: Nõudlik meditsiiniline taastusravisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Vaativa lääkinnällinen kuntoutussuomi _ ruotsi _ englanti
et: Puudega lapse kooliskäimine
fi: Vammaisen lapsen koulunkäynti
et: Puudega lapsel on kõigus käia koolis oma elukohajärgses koolis.
fi: Vammaisella lapsella on oikeus käydä koulussa lähikoulussa.
et: Puudega laps võib saada eriõpet, kui tema puue raskendab õppimist.
fi: Vammainen lapsi voi saada erityisopetusta, jos hänen vammansa vaikeuttaa oppimista.
et: Laps võib saada ka kooliabistaja (koulunkäyntiavustaja), kui see vajalik on.
fi: Lapsi voi myös saada koulunkäyntiavustajan, jos se on tarpeen.
et: Kela võib katta kallite ja nõudlike abivahendite (apuvälineet) kulud, mida puudega laps vajab kooliskäimiseks.
fi: Kela voi kustantaa kalliita ja vaativia apuvälineitä, joita vammainen lapsi tarvitsee koulunkäyntiä varten.
et: Sellised abivahendid on näiteks arvutid ja nende lisaseadmed.
fi: Tällaisia apuvälineitä ovat esimerkiksi tietokoneet ja niiden lisälaitteet.
et: Abivahendeid võib saada, kui laps ei saa ilma nendeta õppimisel hakkama või see on väga raske.
fi: Apuvälineitä voi saada, jos lapsi ei selviä opiskelusta ilman niitä tai se on hyvin vaikeaa.
et: Abivahendeid võib saada kõige varem siis, kui laps käib põhikooli seitsmendas klassis.
fi: Apuvälineitä voi saada aikaisintaan silloin kun lapsi on peruskoulun seitsemännellä luokalla.
et: Abivahendid tööks ja õppimisekssoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Apuvälineitä työhön ja opiskeluunsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Puudega lapse vaba aeg
fi: Vammaisen lapsen vapaa-aika
et: Võid saada teavet oma elukohajärgsete harrastusvõimaluste kohta näiteks oma valla spordi- ja kultuuriametist.
fi: Voit saada tietoja asuinalueesi harrastusmahdollisuuksista esimerkiksi oman kuntasi liikunta- ja kulttuuritoimesta.
et: Ka puuetega inimeste organisatsioonidel on mitmekülgne harrastustegevus.
fi: Myös vammaisjärjestöillä on monenlaista harrastustoimintaa.
et: Näiteks registreeritud ühing Suomen vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry korraldab erinevaid spordi- ja liikumisüritusi.
fi: Esimerkiksi Suomen vammaisurheilu ja -liikunta VAU ry järjestää erilaisia urheilu- ja liikuntatapahtumia.
et: Liikumist puudega lastele ja noortelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Liikuntaa vammaisille lapsille ja nuorillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Soome seaduse järgi on abielu kahe inimese vaheline seadusega kindlaks määratud suhe.
fi: Suomen lain mukaan avioliitto on kahden ihmisen välinen, laissa säädetty suhde.
et: Abielu sõlmitakse laulatamise teel.
fi: Avioliitto solmitaan vihkimisellä.
et: On tavaline, et enne abielu elab paar vabaabielus.
fi: On yleistä, että pari elää avoliitossa ennen avioliittoa.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Vabaabielu.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Avoliitto.
et: Enne abiellumist võib paar kihluda.
fi: Ennen avioliittoa pari voi mennä kihloihin.
et: See tähendab abielulubadust.
fi: Se tarkoittaa lupausta avioliitosta.
et: Kihlumine on vabatahtlik ja seadus seda ei nõua.
fi: Kihlaus on vapaaehtoinen, eikä laki vaadi sitä.
et: Kihlusest ei pea teatama, kuid soovi korral võib selle avalikustada.
fi: Kihlauksen voi pitää yksityisenä tietona tai julkistaa sen muille.
et: Kes võib sõlmida abielu?
fi: Kuka voi solmia avioliiton?
et: Abielluda võib Soomes igaüks:
fi: Naimisiin voi Suomessa mennä jokainen
et: kes on 18-aastane või vanem ja
fi: joka on täyttänyt 18 vuotta ja
et: kes ei ole abielus või hooldatav, kes ei suuda ise enda asjade eest hoolt kanda.
fi: joka ei ole naimisissa tai holhouksen alainen. Henkilö, joka on holhouksen alainen, ei pysty itse huolehtimaan asioistaan.
et: Tema eest vastutab eestkostja.
fi: Hänen asioistaan huolehtii edunvalvoja.
et: Abielu kahe samasoolise inimese vahel on Soomes lubatud alates 01.03.2017. a.
fi: Avioliitto kahden samaa sukupuolta olevan ihmisen välillä on ollut sallittu Suomessa 1.3.2017 lähtien.
et: Enne seda lubati sõlmida vaid registreeritud kooselusid.
fi: Tätä ennen on voinut solmia vain rekisteröityjä parisuhteita.
et: Soomes ei saa enam sõlmida uusi registreeritud kooselusid, kuid endised registreeritud kooselud on kehtivad.
fi: Uusia rekisteröityjä parisuhteita ei voi enää solmia Suomessa, mutta vanhat pysyvät voimassa.
et: Magistraadis saab muuta registreeritud kooselu abieluks.
fi: Rekisteröidyn parisuhteen voi muuttaa avioliitoksi maistraatissa.
et: Abielu on keelatud järgmiste lähisugulaste vahel:
fi: Avioliitto on kielletty seuraavien lähisukulaisten kesken:
et: õed ja vennad ning poolõed ja -vennad
fi: sisarusten tai puolisisarusten
et: lapsendatud lapsed ja lapsendajad ning
fi: ottolasten ja ottovanhempien sekä
et: õdede ja vendade lapsed (näiteks onu ja õetütar).
fi: sisarusten lasten kanssa (esimerkiksi eno ja sisarentytär).
et: Kahel viimasel juhul võib saada justiitsministeeriumist eriloa.
fi: Kahdessa jälkimmäisessä tapauksessa voi saada erityisluvan oikeusministeriöstä.
et: Abielu on alati vabatahtlik valik ja kedagi ei saa selleks sundida.
fi: Avioliitto on aina vapaaehtoinen valinta, eikä ketään voida pakottaa siihen.
et: Kui abielu seaduslikud tingimused on täidetud, võib paar abielluda.
fi: Kun avioliiton lailliset ehdot täyttyvät, pariskunta voi mennä naimisiin.
et: Justiitsministeeriumi veebilehel tutvustatakse lühidalt abielu sõlmimist ja lõpetamist ning abielu õiguslikke mõjusid puudutavaid õigusnorme.
fi: Oikeusministeriön verkkosivuilla selostetaan lyhyesti avioliiton solmimista ja purkamista sekä avioliiton oikeudellisia vaikutuksia koskevia säännöksiä.
et: Abieluseaduse täistekst on leitav veebilehelt Finlex.
fi: Avioliittolaki löytyy kokonaisuudessaan Finlexin sivuilta.
et: Töövõimetuspension
fi: Työkyvyttömyyseläke
et: Kui sul on puue või haigus, mille pärast ei ole sa võimeline tööl käima, võid saada töövõimetuspensionit (työkyvyttömyyseläke).
fi: Jos sinulla on vamma tai sairaus, jonka takia et pysty käymään töissä, voit saada työkyvyttömyyseläkettä.
et: Kui sa oled pime või liikumisvõimetu, võid saada töövõimetuspensionit vaatamata sellele, et oleksid võimeline tööl käima.
fi: Jos olet sokea tai liikuntakyvytön, voit saada työkyvyttömyyseläkettä, vaikka pystyisit käymään töissä.
et: Töövõimetuspensionit makstakse 16–64-aastastele isikutele.
fi: Työkyvyttömyyseläkettä maksetaan 16–64-vuotiaille.
et: Pensioni saamist mõjutab see, kui kaua sa Soomes elanud oled.
fi: Eläkkeen saamiseen vaikuttaa se, kuinka kauan olet asunut Suomessa.
et: Tavaliselt võid saada töövõimetuspensionit, kui oled elanud Soomes kolm aastat.
fi: Tavallisesti voit saada työkyvyttömyyseläkettä, kun olet asunut Suomessa kolme vuotta.
et: Võid taotleda töövõimetuspensionit Kelast.
fi: Voit hakea työkyvyttömyyseläkettä Kelasta.
et: Töövõimetuspensionsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Työkyvyttömyyseläkesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Puudetoetus täiskasvanule
fi: Vammaistuki aikuiselle
et: Kui sul on puue või haigus, mis nõrgendab su tegutsemisvõimet katkematult vähemalt aasta aega, võid saada puudetoetust (vammaistuki).
fi: Jos sinulla on vamma tai sairaus, joka huonontaa toimintakykyäsi yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan, voit saada vammaistukea.
et: Puudetoetuse saamiseks vajad arstitõendit.
fi: Tarvitset lääkärintodistuksen, jotta voit saada vammaistukea.
et: Täiskasvanu puudetoetust makstakse 16–64-aastastele isikutele.
fi: Aikuisen vammaistukea maksetaan 16–64-vuotiaille.
et: Toetuse saamist mõjutab see, kui kaua sa Soomes elanud oled.
fi: Tuen saamiseen vaikuttaa se, kuinka kauan olet asunut Suomessa.
et: Tavaliselt võid saada puudetoetust, kui oled elanud Soomes kolm aastat.
fi: Tavallisesti voit saada vammaistukea, kun olet asunut Suomessa kolme vuotta.
et: Puudetoetuse suurus sõltub sinu puude raskusest.
fi: Vammaistuen määrä riippuu siitä, kuinka vakava vammasi on.
et: Puudetoetus täiskasvanulesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Vammaistuki aikuisellesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Tervis ja rehabilitatsioonsoome keel _ rootsi keel _ vene keel _ eesti keel
fi: Terveys ja kuntoutussuomi _ ruotsi _ venäjä _ viro
et: Toetus puudega omase hooldamiseks
fi: Tukea vammaisen omaisen hoitamiseen
et: Kui hooldad puudega omast kodus, võib su koduvald maksta sulle omastehoolduse toetust (omaishoidontuki).
fi: Jos hoidat vammaista omaistasi kotona, kotikuntasi voi maksaa sinulle omaishoidontukea.
et: Selleks et võiksid saada toetust, pead sa sõlmima oma vallaga omastehoolduse lepingu.
fi: Jotta voisit saada tukea, sinun täytyy tehdä kuntasi kanssa omaishoitosopimus.
et: Võid taotleda omastehoolduse toetust oma valla sotsiaalbüroost.
fi: Voit hakea omaishoidontukea kuntasi sosiaalitoimistosta.
et: Puudetoetus lapsele ja erihoolderaha
fi: Vammaistuki lapselle ja erityishoitoraha
et: Loe lisaks lapse puudetoetuse ja erihoolderaha kohta InfoFinlandi leheküljelt Puudega laps.
fi: Lue lisää lapsen vammaistuesta ja erityishoitorahasta InfoFinlandin sivulta Vammainen lapsi.
et: Pensionisaaja hooldustoetus
fi: Eläkettä saavan hoitotuki
et: Kui sa oled pensionil ja sinu tegevusvõime on nõrgenenud puude või haiguse tõttu katkematult vähemalt aasta aega, võid saada pensionisaaja hooldustoetust (eläkettä saavan hoitotuki).
fi: Jos olet eläkkeellä ja toimintakykysi on heikentynyt vamman tai sairauden takia yhtäjaksoisesti vähintään vuoden ajan, voit saada eläkettä saavan hoitotukea.
et: Võid saada toetust, kui vajad puude või haiguse tõttu pidevalt abi.
fi: Voit saada tukea, jos tarvitset vamman tai sairauden takia jatkuvasti apua.
et: Toetuse suurus sõltub sellest, kui palju toetust sa vajad.
fi: Tuen suuruus riippuu siitä, miten paljon tukea tarvitset.
et: Võid taotleda pensionisaaja hooldustoetust Kelast.
fi: Voit hakea eläkettä saavan hoitotukea Kelasta.
et: Pensionisaaja hooldustoetussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Eläkettä saavan hoitotukisuomi _ ruotsi _ englanti
et: Toetus riietele ja toidule
fi: Vaatetus- ja ravitsemustuki
et: Kui sinu puue või haigus põhjustab sulle täiendavaid kulutusi toidule või riietele, võid taotleda toetust riietele ja toidule (vaatetus- ja ravitsemustuki).
fi: Jos vammasi tai sairautesi aiheuttaa sinulle ylimääräisiä ruoka- tai vaatekustannuksia, voit hakea vaatetus- ja ravitsemustukea.
et: Toetust võid taotleda oma koduvalla sotsiaalbüroost.
fi: Tukea voit hakea kotikuntasi sosiaalitoimistosta.
et: Täiendavad kulutused riietele ja toidulesoome keel _ rootsi keel
fi: Ylimääräiset vaate- ja ravintokustannuksetsuomi _ ruotsi
et: Vallad on kohustatud osutama puuetega inimestele vajalikke eriteenuseid.
fi: Kuntien täytyy tarjota vammaisille tarpeellisia erityispalveluja.
et: Sellised eriteenused on näiteks transporditeenus, korteri ümberehitustööd või isiklik abistaja.
fi: Näitä erityispalveluja ovat esimerkiksi kuljetuspalvelu, asunnon muutostyöt tai henkilökohtainen avustaja.
et: Teenuste mõte on aidata puudega isikut ühiskonnas osalema ja kergendada elu puudega.
fi: Palvelujen tarkoitus on auttaa vammaista henkilöä osallistumaan yhteiskuntaan ja helpottaa elämää vamman kanssa.
et: Kui sul on elamisluba ja koduvald Soomes, on sul õigus saada valla poolt pakutavaid teenuseid.
fi: Jos sinulla on oleskelulupa ja kotikunta Suomessa, sinulla on oikeus palveluihin, joita kunta tarjoaa.
et: Lisa informatsiooni õigusest koduvallale saad InfoFinlandi leheküljelt Koduvald Soomes.
fi: Lisää tietoa oikeudesta kotikuntaan saat InfoFinlandin sivulta Kotikunta Suomessa.
et: Puuetega inimeste teenuste käsiraamatsoome keel _ rootsi keel
fi: Vammaispalvelujen käsikirjasuomi _ ruotsi
et: Puuetega inimeste teenused ja tugimeetmedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Vammaispalvelut ja tukitoimetsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Puuetega inimestele mõeldud teenuseid saab sageli ainult arstitõendiga.
fi: Vammaisten palveluja saa usein vain lääkärintodistuksella.
et: Mine näiteks oma tervisejaama arstlikku kontrolli.
fi: Käy esimerkiksi omalla terveysasemallasi lääkärintarkastuksessa.
et: Kui sul on arstitõend olemas, võta ühendust oma koduvalla sotsiaalbürooga.
fi: Kun sinulla on lääkärintodistus, ota yhteyttä kotikuntasi sosiaalitoimistoon.
et: Vallas on sotsiaaltöötaja, kes vastutab puuetega inimeste teenuste eest.
fi: Kunnassa on sosiaalityöntekijä, joka vastaa vammaisten palveluista.
et: Temalt saad juhiseid ja abi teenuste taotlemiseks.
fi: Häneltä saat ohjeita ja apua palvelujen hakemiseen.
et: Sotsiaalbüroos (sosiaalitoimisto) koostatakse sulle teenuste plaan (palvelusuunnitelma).
fi: Sosiaalitoimistossa sinulle tehdään palvelusuunnitelma.
et: Teenuste plaani mõte on välja selgitada, milliseid puuetega inimeste teenuseid sa võid saada.
fi: Palvelusuunnitelman tarkoitus on selvittää, mitä vammaispalveluja voit saada.
et: Teenuste kohta võetakse vastu otsus, mille muutmist võid taotleda juhul, kui sa ei ole saadud teenustega rahul.
fi: Palveluista tehdään päätös, johon voit hakea muutosta, jos et ole tyytyväinen saamiisi palveluihin.
et: Vallad organiseerivad teeninduskortereid ja tugikortereid nendele puuetega inimestele, kes vajavad elamisel tuge ja abi.
fi: Kunnat järjestävät palveluasumista ja tuettua asumista vammaisille henkilöille, jotka tarvitsevat tukea ja apua asumisessa.
et: Loe lisaks InfoFinlandi leheküljelt Tugi- ja sotsiaalkorter.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Tuki- ja palveluasuminen.
et: Tervisejaam ja keskhaigla katavad selliste abivahendite kulud, mis antakse meditsiinilise taastusravi (lääkinnällinen kuntoutus) raames.
fi: Terveysasema ja keskussairaala kustantavat apuvälineet, jotka annetaan lääkinnällisenä kuntoutuksena.
et: See tähendab seda, et sina ei pea maksma abivahendite eest, mida sa vajad igapäevases elus toime tulemiseks.
fi: Tämä tarkoittaa, että sinun ei tarvitse maksaa apuvälineistä, joita tarvitset selvitäksesi arkielämässä.
et: Sellised tasuta abivahendid on näiteks ratastoolid, kuulmispuudega inimeste kuuldeaparaadid ning nägemispuudega inimeste valged kepid ja juhtkoerad.
fi: Tällaisia maksuttomia apuvälineitä ovat esimerkiksi pyörätuolit, kuulovammaisten kuulolaitteet sekä näkövammaisten valkoiset kepit ja opaskoirat.
et: Kui su korteris tuleb teha ümberehitustöid või sinna tuleb paigaldada statsionaarseid abivahendeid, võid saada nende eest vallalt hüvitist.
fi: Jos asuntoosi täytyy tehdä muutostöitä tai sinne täytyy asentaa kiinteitä apuvälineitä, voit saada niistä korvausta kunnalta.
et: Korter võidakse ehitada ümber selliseks, et seal on võimalik ratastooliga liikuda.
fi: Asunto voidaan muuttaa esimerkiksi sellaiseksi, että siellä voi liikkua pyörätuolilla.
et: Statsionaarsed abivahendid on näiteks erinevad tõsteseaded ning kuulmispuuetega inimeste suitsuandur ja uksekell, milles on heli asendatud valgusega.
fi: Kiinteitä apuvälineitä ovat esimerkiksi erilaiset nostolaitteet sekä kuulovammaisten palovaroitin ja ovikello, jossa ääni on korvattu valolla.
et: Su koduvalla puuetega inimeste teenuse sotsiaaltöötaja hindab koos sinuga, kas su korteris on vaja teha ümberehitustöid.
fi: Kotikuntasi vammaispalvelun sosiaalityöntekijä arvioi kanssasi, tarvitseeko asuntoosi tehdä muutostöitä.
et: Kela võib katta selliste abivahendite kulud, mida vajatakse töös ja õppimiseks.
fi: Kela voi maksaa sellaisia apuvälineitä, joita tarvitaan työssä ja opiskelussa.
et: Võid saada abivahendeid, kui sa ei saa töö või õppimisega ilma abivahenditeta hakkama või kui õppimine on ilma abivahendita väga raske.
fi: Voit saada apuvälineitä, jos et selviydy työstä tai opiskelusta ilman apuvälinettä tai jos opiskelu on hyvin vaikeaa ilman apuvälinettä.
et: Küsi Kelast lisateavet selle kohta, kuidas sa neid abivahendeid saada võid.
fi: Kysy Kelasta lisätietoa siitä, miten voit saada näitä apuvälineitä.
et: Abivahendid liikumisekssoome keel _ rootsi keel
fi: Apuvälineitä liikkumiseensuomi _ ruotsi
et: Kui sa ei saa puude tõttu kasutada ühistranspordivahendeid, võib sul olla õigus transporditeenusele (kuljetuspalvelu).
fi: Jos et voi vammasi takia käyttää julkisia liikennevälineitä, sinulla voi olla oikeus kuljetuspalveluun.
et: Kui sa vajad, võid saada kaasa ka saatja (saattaja) ehk isiku, kes aitab sind sõitmisel.
fi: Jos tarvitset, voit saada mukaasi myös saattajan eli henkilön, joka auttaa sinua matkustamisessa.
et: Transporditeenuse ja saatja võid saada töö, õppimise või vaba aja veetmisega seotud sõitudeks.
fi: Voit saada kuljetuspalvelun ja saattajan työhön, opiskeluun tai vapaa-aikaan liittyville matkoille.
et: Transporditeenust võid taotleda oma koduvalla puuetega inimeste teenuse sotsiaaltöötajalt.
fi: Voit hakea kuljetuspalvelua kotikuntasi vammaispalvelun sosiaalityöntekijältä.
et: Sina maksad transporditeenuse eest ühistranspordi hinna järgi.
fi: Maksat kuljetuspalvelusta julkisen liikenteen mukaisen maksun.
et: Võid puude tõttu saada ka ühistranspordipiletite hindadest soodustust.
fi: Voit saada vammasi takia myös alennuksia julkisen liikenteen lippujen hinnoista.
et: Küsi nende kohta oma koduvalla sotsiaalbüroost.
fi: Kysy näistä kotikuntasi sosiaalitoimistosta.
et: Transporditeenus ja saatja teenussoome keel _ rootsi keel
fi: Kuljetuspalvelu ja saattajapalvelusuomi _ ruotsi
et: Kui vajad oma puude tõttu palju abi igapäevases elus, võid saada isikliku abistaja (henkilökohtainen avustaja).
fi: Jos tarvitset vammasi takia paljon apua arkielämässä, voit saada henkilökohtaisen avustajan.
et: Abistaja võib aidata sind näiteks toidu valmistamisel, poes käimises, töö juures, õppimise või harrastuste juures.
fi: Avustaja voi auttaa sinua esimerkiksi ruoan laittamisessa, kaupassa käymisessä, työpaikalla, opiskelussa tai harrastuksissa.
et: Abistajale maksab palka sinu koduvald.
fi: Kotikuntasi maksaa avustajan palkan.
et: Taotle abistaja teenust oma valla sotsiaalbüroost. linkkiTerveyden ja hyvinvoinnin laitos:
fi: linkkiTerveyden ja hyvinvoinnin laitos:
et: Isiklik abisoome keel _ rootsi keel
fi: Henkilökohtainen apusuomi _ ruotsi
et: Suulise tõlke teenused
fi: Tulkkauspalvelut
et: Puuetega inimestele mõeldud suulise tõlke teenus erineb tavapärasest suulisest tõlkest.
fi: Vammaisen henkilön tulkkaus on eri asia kuin puhutun kielen tulkkaus.
et: Sul on õigus kasutada puuetega inimeste suulise tõlke teenuseid (tulkkauspalvelu), kui sul on
fi: Sinulla on oikeus käyttää vammaisten henkilöiden tulkkauspalvelua, jos sinulla on
et: kuulmis- ja nägemispuue või
fi: kuulonäkövamma tai
et: ja kui sa vajad puude tõttu tõlgi abi
fi: ja jos vammasi takia tarvitset tulkin apua
et: õppimiseks pärast põhiõpet
fi: opiskeluun perusopintojen jälkeen
et: ühiskondlikus tegevuses osalemiseks
fi: yhteiskunnalliseen osallistumiseen
et: vaba aja harrastusteks või virgestuseks.
fi: vapaa-ajan harrastuksiin tai virkistykseen.
et: Võid taotleda puuetega inimeste suulise tõlke teenust Kelast.
fi: Voit hakea vammaisten tulkkauspalvelua Kelasta.
et: Kui sa ei saa soome keelest või soome või soomerootsi viipekeelest aru, võid vajada ka teist tõlki.
fi: Jos et ymmärrä suomen kieltä tai suomalaista tai suomenruotsalaista viittomakieltä, saatat tarvita myös toisen tulkin.
et: Soome puuetega inimeste tõlgid ei pruugi tingimata osata teistes riikides kasutuses olevaid viipeid.
fi: Suomalaiset vammaistulkit eivät välttämättä osaa muissa maissa käytössä olevia viittomia.
et: Kela teist tõlki ei organiseeri.
fi: Kela ei järjestä toista tulkkia.
et: Alati kui ametkondadega asju ajad, ära unusta kindlaks tegemast suulise tõlke vajadust.
fi: Muista varmistaa aina viranomaisten kanssa asioinnissa tulkkauksen tarve.
et: Tõlgi organiseerimine ei ole selle ametiasutuse ülesanne, kellega sa asju ajad.
fi: Tulkin järjestäminen kuuluu viranomaiselle, jonka kanssa asioit.
et: Kui sind kutsutakse arsti juurde, ära unusta eelnevalt mainida, et vajad tõlki.
fi: Jos sinut kutsutaan terveydenhoitoon, muista kertoa etukäteen, että tarvitset tulkkia.
et: Kui pöördud ise valvekliinikusse või arsti poole, saad tellida tõlgi Kelast. linkkiKela:
fi: Jos hakeudut itse päivystykseen tai lääkärille, voit tilata tulkin Kelasta.
et: Tõlgi teenused puuetega inimestelesoome keel _ rootsi keel
fi: linkkiKela: Vammaisten tulkkauspalvelutsuomi _ ruotsi
et: Kui sul on raske puue või haigus ja oled alla 65-aastane, võib Kela organiseerida sulle nõudlikku meditsiinilist taastusravi ja hüvitada taastusravi kulusid.
fi: Jos sinulla on vaikea vamma tai sairaus ja olet alle 65-vuotias, Kela voi järjestää sinulle vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta ja korvata kuntoutuksen kustannuksia.
et: Võid saada taastusravi, kui sul on puude või haiguse tõttu märgatavaid raskusi argipäevaste toimetustega hakkama saamisel kodus, tööl või koolis.
fi: Voit saada kuntoutusta, jos sinulla on vamman tai sairauden vuoksi huomattavia vaikeuksia selviytyä arjesta kotona, työssä tai koulussa.
et: Meditsiinilist taastusravi võidakse organiseerida taastusraviasutuses või ambulatoorse teraapiana, mille ajal võid elada kodus.
fi: Lääkinnällinen kuntoutus voidaan järjestää kuntoutuslaitoksessa tai avoterapiana, jonka aikana voit asua kotona.
et: Taastusravi eesmärgiks on aidata sul argieluga paremini hakkama saada.
fi: Kuntoutuksen tavoitteena on auttaa sinua selviytymään paremmin arjessa.
et: Kui sa ei saa nõudlikku meditsiinilist taastusravi Kelast, kuulub vastutus sulle taastusravi organiseerimise eest sinu koduvallale.
fi: Jos et voi saada Kelan vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta, vastuu kuntoutuksen järjestämisestä sinulle on kotikunnallasi.
et: Loe lisaks InfoFinlandi leheküljelt Taastusravi.
fi: Lue lisää infoFinlandin sivulta Kuntoutus.
et: Meditsiinilise taastusravi taotleminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Hakeminen lääkinnälliseen kuntoutukseensuomi _ ruotsi _ englanti
et: Puuetega inimeste eriteenused
fi: Kehitysvammaisten erityispalvelut
et: Puuetega inimeste eriteenused on muu hulgas
fi: Kehitysvammaisten erityispalveluja ovat muun muassa
et: töökeskuse tegevus ja päevakeskuse tegevus.
fi: työtoiminta ja päivätoiminta.
et: Eluasemeteenus (asumispalvelu) tähendab seda, et intellektipuudega isik võib elada korteris, kuhu võib saada erilist abi ja toetust.
fi: Asumispalvelu tarkoittaa sitä, että kehitysvammainen henkilö voi asua asunnossa, johon voi saada erilaista apua ja tukea.
et: Perehooldus (perhehoito) tähendab seda, et isiku hooldus, kasvatamine või hoolekanne organiseeritakse väljaspool tema oma kodu kellegi teise kodus.
fi: Perhehoito tarkoittaa, että henkilön hoito, kasvatus tai huolenpito järjestetään hänen kotinsa ulkopuolella jonkun toisen kodissa.
et: Intellektipuudega isik, kes vajab hooldust, võib elada perekodus.
fi: Kehitysvammainen henkilö, joka tarvitsee hoitoa, voi asua perhekodissa.
et: Perekodus võib elada ka ajutiselt.
fi: Perhekodissa voi asua myös väliaikaisesti.
et: Perehooldust võidakse organiseerida ka hooldatava isiku kodus.
fi: Perhehoitoa voidaan järjestää myös hoidettavan kotona.
et: Kui intellektipuudega isik vajab kogu aeg hooldust ja temale ei ole seda võimalik kodus või teeninduskorteris osutada, võib ta elada ka hooldusasutuses (laitos).
fi: Jos kehitysvammainen henkilö tarvitsee hoitoa koko ajan eikä hän voi saada sitä kotona tai palveluasunnossa, hän voi asua myös laitoksessa.
et: Hooldusasutuses võib elada ka lühikest aega.
fi: Laitoksessa voi asua myös lyhyitä aikoja.
et: Vallad organiseerivad töökeskuste tegevust ja päevakeskuste tegevust puuetega inimestele.
fi: Kunnat järjestävät työtoimintaa ja päivätoimintaa vammaisille henkilöille.
et: Töökeskuse tegevuse (työtoiminta) hulka kuulub kerge töö.
fi: Työtoimintaan kuuluu kevyttä työtä.
et: Päevakeskuse tegevus (päivätoiminta) on mõeldud raske puudega isikutele, kes ei saa osaleda töökeskuse tegevuses.
fi: Päivätoiminta on tarkoitettu vaikeasti vammaisille henkilöille, jotka eivät voi osallistua työtoimintaan.
et: Päevakeskuse tegevus võib sisaldada näiteks toidu valmistamist, liikumist, vestlemist ja matkamist.
fi: Päivätoiminta voi sisältää esimerkiksi ruoanlaittoa, liikuntaa, keskustelua ja retkeilyä.
et: Internetist leiab Intellektipuudega inimeste hoolduse andmepanga (Kehitysvammahuollon tietopankki), kust leiab palju kasulikku teavet intellektipuude ja puuetega inimeste teenuste kohta.
fi: Internetistä löytyy Kehitysvammahuollon tietopankki, josta löytyy paljon hyödyllistä tietoa kehitysvammaisuudesta ja vammaisten palveluista.
et: Teenus on soomekeelne.
fi: Palvelu on suomenkielinen.
et: Vaimupuudega inimeste eluasemeteenusedsoome keel
fi: Kehitysvammaisten asumispalvelutsuomi
et: Vaimupuudega inimesed ja töösoome keel
fi: Kehitysvammaiset ja työsuomi
et: Päevakeskuse tegevussoome keel
fi: Päivätoimintasuomi
et: Soome õiguse kohaselt ei tohi kedagi puude tõttu diskrimineerida.
fi: Suomen lain mukaan ketään ei saa syrjiä vamman takia.
et: Puudega inimesel on õigus elada tavapärast elu, näiteks õppida, töötada ja luua perekond.
fi: Vammaisella ihmisellä on oikeus elää normaalia elämää, esimerkiksi opiskella, tehdä työtä ja perustaa perhe.
et: Soome on ka võtnud kohustuse järgida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni.
fi: Suomi on myös sitoutunut noudattamaan YK:n vammaissopimusta.
et: Puudega inimesel võib puude või haiguse tõttu olla raske igapäevaeluga toime tulla.
fi: Vammaisen ihmisen voi olla vaikeaa selviytyä jokapäiväisestä elämästä vamman tai sairauden vuoksi.
et: Kohalikud omavalitsused peavad osutama puuetega inimestele vajalikke teenuseid.
fi: Kuntien täytyy tarjota vammaisille ihmisille tarpeellisia palveluja.
et: Nendeks teenusteks on näiteks transpordi- ja abistaja teenus.
fi: Näitä palveluja ovat esimerkiksi kuljetus- ja avustajapalvelu.
et: Kui sul on elamisluba ja koduvald Soomes, on sul õigus saada omavalitsuse osutatavaid teenuseid puuetega inimestele.
fi: Jos sinulla on oleskelulupa ja kotikunta Suomessa, sinulla on oikeus kunnan vammaispalveluihin.
et: Loe lisaks puuetega inimeste teenuste ja nende taotlemise kohta lehelt Puuetega inimeste teenused.
fi: Lue lisää vammaispalveluista ja niiden hakemisesta InfoFinlandin sivuilta Vammaisten palvelut.
et: Puuetega inimeste organisatsioonid
fi: Vammaisjärjestöt
et: Soomes on mitmeid organisatsioone, kelle eesmärgiks on parandada ühiskonnas puuetega inimeste olukorda.
fi: Suomessa on useita järjestöjä, joiden tavoitteena on parantaa vammaisten ihmisten asemaa yhteiskunnassa.
et: Nendest organisatsioonidest võid saada nõu ja abi näiteks teenuste taotlemisel.
fi: Näistä järjestöistä voit saada neuvoja ja apua esimerkiksi palvelujen hakemiseen.
et: Paljud organisatsioonid pakuvad ka vaba aja tegevusi ja vastastikust toetust igas vanuses inimestele.
fi: Monet järjestöt myös tarjoavat vapaa-ajan toimintaa ja vertaistukea kaikenikäisille.
et: Organisatsioonide kontaktid leiad puuetega inimeste foorumi Vammaisfoorumi veebilehelt.
fi: Löydät järjestöjen yhteystiedot Vammaisfoorumin sivuilta.
et: Soomes tegutseb ka puuetega immigrantide tugikeskus Hilma, kes osutab juhtumikorraldus- ja nõustamisteenust puuetega immigrantidele ja kroonilistele haigetele.
fi: Suomessa toimii myös vammaisten maahanmuuttajien tukikeskus Hilma, joka tarjoaa palveluohjausta ja neuvontaa vammaisille maahanmuuttajille ja pitkäaikaissairaille.
et: Puuetega inimeste organisatsioone Soomessoome keel _ rootsi keel
fi: Vammaisjärjestöjä Suomessasuomi _ ruotsi
et: Nägemispuudega inimesed
fi: Näkövammaiset
et: Kui oled pime või vaegnägija, võid saada nägemispuudega inimestele mõeldud teenuseid.
fi: Jos olet sokea tai heikkonäköinen, voit saada näkövammaisille ihmisille kuuluvia palveluja.
et: Kui vajad abivahendeid, käi esmalt oma tervisekeskuses arstlikul läbivaatusel.
fi: Jos tarvitset apuvälineitä, käy ensin omalla terveysasemallasi lääkärintarkastuksessa.
et: Arst hindab sinu nägemispuuet ja seejärel võid saada meditsiinilise taastusravina abivahendeid.
fi: Lääkäri arvioi näkövammasi ja voit sen jälkeen saada apuvälineitä lääkinnällisenä kuntoutuksena.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Puuetega inimeste teenused.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Vammaisten palvelut.
et: Kui vajad oma puude tõttu näiteks spetsiaalset arvutit või kodumasinaid, võid saada nende jaoks toetust koduvalla sotsiaalbüroost.
fi: Jos tarvitset vammasi takia esimerkiksi erityistä tietokonetta tai kodinkoneita, voit saada niitä varten tukea kotikuntasi sosiaalitoimistosta.
et: See on siiski kaalutletud otsus ehk siis toetuse saamine ei ole kindel.
fi: Tämä on kuitenkin harkinnanvaraista, eli tuen saaminen ei ole varmaa.
et: Nägemispuudega inimeste raamatukogust Celia saad laenutada heliraamatuid, punktkirjas raamatuid, elektroonilisi raamatuid ja reljeefpilte.
fi: Näkövammaisten kirjasto Celiasta voit lainata äänikirjoja, pistekirjoja, elektronisia kirjoja ja kohokuvia.
et: Raamatukogu annab välja ka õpikuid, mida nägemispuudega kooliõpilased ja tudengid vajavad.
fi: Kirjasto tuottaa myös oppikirjoja, joita näkövammaiset koululaiset ja opiskelijat tarvitsevat.
et: Nägemispuudega inimeste liit on organisatsioon, kelle eesmärgiks on parandada ühiskonnas nägemispuudega inimeste olukorda.
fi: Näkövammaisten liitto on järjestö, jonka tavoitteena on parantaa näkövammaisten ihmisten asemaa yhteiskunnassa.
et: Liit pakub nägemispuudega inimestele ka palju kasulikku teavet ja teenuseid.
fi: Liitto tarjoaa myös paljon hyödyllistä tietoa ja palveluita näkövammaisille ihmisille.
et: Nägemispuudega inimeste enamlevinud abivahendidsoome keel
fi: Näkövammaisten yleisimmät apuvälineetsuomi
et: Nägemispuudega inimeste raamatukogusoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Näkövammaisten kirjastosuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kuulmispuudega inimesed
fi: Kuulovammaiset
et: Kuulmispuudega inimesed on kurdid või halva kuulmisega.
fi: Kuulovammaiset ihmiset ovat kuuroja tai huonokuuloisia.
et: Paljud neist suhtlevad viipekeeles.
fi: Monet kommunikoivat viittomakielellä.
et: Soomes kasutatakse soome ja soomerootsi viipekeelt.
fi: Suomessa käytetään suomalaista ja suomenruotsalaista viittomakieltä.
et: Kuulmispuudega inimesed kasutavad sageli ka kuuldeaparaate.
fi: Kuulovammaiset ihmiset käyttävät usein myös kuulolaitteita.
et: Arst hindab sinu kuulmispuuet ja seejärel võid saada meditsiinilise taastusravina abivahendeid.
fi: Lääkäri arvioi kuulovammasi ja voit sen jälkeen saada apuvälineitä lääkinnällisenä kuntoutuksena.
et: Võid saada näiteks kuulmispuudega inimese suitsuanduri ja tekstitelefoni, selleks et võiksid oma kodus turvaliselt elada.
fi: Voit saada esimerkiksi kuulovammaisille ihmisille tarkoitetun palovaroittimen ja tekstipuhelimen, jotta voit asua kotonasi turvallisesti.
et: Taotle neid abivahendeid oma koduvalla sotsiaalbüroost.
fi: Hae näitä apuvälineitä kotikuntasi sosiaalitoimistosta.
et: Võid saada tõlketeenust, kui vajad seda kuulmispuude tõttu näiteks tööl, õpingutes või asjaajamisel.
fi: Voit saada tulkkauspalvelua, jos tarvitset sitä kuulovamman takia esimerkiksi työssä, opiskelussa tai asioinnissa.
et: Tõlkimine võib tähendada näiteks viipekeeles tõlkimist või tõlkimist teksti üleskirjutamise teel.
fi: Tulkkaus voi olla esimerkiksi viittomakielen tulkkausta tai kirjoitustulkkausta.
et: Taotle suulise tõlke teenuse kasutamise õigust Kelast.
fi: Hae oikeutta tulkkipalvelun käyttöön Kelasta.
et: Loe abivahendite ja suulise tõlke teenuse kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Puuetega inimeste teenused.
fi: Lue lisää apuvälineistä ja tulkkauspalvelusta InfoFinlandin sivulta Vammaisten palvelut.
et: Internetist leiab soome viipekeele sõnaraamatu Suvi.
fi: Internetistä löytyy suomalaisen viittomakielen sanakirja Suvi.
et: Kuuloliitto ja Kuurojen liitto on organisatsioonid, kelle eesmärgiks on parandada ühiskonnas kuulmispuudega inimeste olukorda.
fi: Kuuloliitto ja Kuurojen liitto ovat järjestöjä, joiden tavoitteena on parantaa kuulovammaisten ihmisten asemaa yhteiskunnassa.
et: Need organisatsioonid pakuvad kuulmispuudega inimestele ka palju kasulikku teavet ja teenuseid.
fi: Ne tarjoavat myös paljon hyödyllistä tietoa ja palveluja kuulovammaisille ihmisille.
et: linkkiKuuloliitto ry:
fi: linkkiKuuloliitto ry:
et: Kuulmise abivahendidsoome keel
fi: Kuulon apuvälineetsuomi
et: Kuuldeaparaatsoome keel
fi: Kuulokojesuomi
et: Tõlgi teenused puuetega inimestelesoome keel _ rootsi keel
fi: Vammaisten tulkkauspalvelutsuomi _ ruotsi
et: Soome viipekeele veebisõnaraamatsoome keel
fi: Suomalaisen viittomakielen verkkosanakirjasuomi
et: Teavet Kuulmisliidu kohtasoome keel
fi: Tietoa Kuuloliitostasuomi
et: Teavet Kurtide Liidu kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa Kuurojen Liitostasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Koolitus kurtidele immigrantidelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Koulutusta kuuroille maahanmuuttajillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Liikumispuudega inimesed
fi: Liikuntavammaiset
et: Liikumispuudega inimene ei ole võimeline iseseisvalt või ilma abivahenditeta liikuma.
fi: Liikuntavammainen ihminen ei pysty liikkumaan itsenäisesti tai ilman apuvälineitä.
et: Liikumispuue võib olla tingitud haigusest või õnnetusest või geneetilistest põhjustest.
fi: Liikuntavammaisuus voi johtua sairaudesta, tapaturmasta tai geneettisistä syistä.
et: Arst hindab sinu liikumispuuet ja seejärel võid saada meditsiinilise taastusravina abivahendeid.
fi: Lääkäri arvioi liikuntavammasi ja voit sen jälkeen saada apuvälineitä lääkinnällisenä kuntoutuksena.
et: Kui sinu korteris tuleb teha ümberehitustöid või sinna tuleb paigaldada statsionaarseid abivahendeid, võid saada nende eest oma koduvallast hüvitust.
fi: Jos asuntoosi täytyy tehdä muutostöitä tai sinne täytyy asentaa kiinteitä apuvälineitä, voit saada niistä korvausta kotikunnaltasi.
et: Korterit on näiteks võimalik selliselt ümber ehitada, et seal on võimalik ratastooliga liikuda.
fi: Asunto voidaan muuttaa esimerkiksi sellaiseksi, että siellä voi liikkua pyörätuolilla.
et: Statsionaarsed abivahendid on näiteks tugikäepidemed, kaldteed ja elektriuksed.
fi: Kiinteitä apuvälineitä ovat esimerkiksi tukikahvat, luiskat ja sähköovet.
et: Loe abivahendite ja ümberehitustööde kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Puuetega inimeste teenused.
fi: Lue lisää apuvälineistä ja muutostöistä InfoFinlandin sivulta Vammaisten palvelut.
et: Tuge ja tegevust liikumispuudega inimestelesoome keel
fi: Tukea ja toimintaa liikuntavammaisillesuomi
et: Vaimupuudega inimesed
fi: Kehitysvammaiset
et: Vaimupuue raskendab uute asjade õppimist ja nendest arusaamist.
fi: Kehitysvamma vaikeuttaa uusien asioiden oppimista ja ymmärtämistä.
et: Vaimupuudega inimesele on õppimine ja meeldejätmine teistega võrreldes raskem.
fi: Kehitysvammaiselle ihmiselle oppiminen ja muistaminen on vaikeampaa kuin muille.
et: Vaimupuude olemasolu märgatakse sageli lapse- või noorukieas.
fi: Kehitysvamma huomataan usein lapsuudessa tai nuoruudessa.
et: Vaimupuudega inimestele pakutakse mitmesuguseid eriteenuseid.
fi: Kehitysvammaisille ihmisille on tarjolla erilaisia erityispalveluja.
et: Nendeks on näiteks elamisteenused, töökeskuste ja päevakeskuste tegevus.
fi: Tällaisia ovat esimerkiksi asumispalvelut, työtoiminta ja päivätoiminta.
et: Loe vaimupuudega inimeste teenuste kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Puuetega inimeste teenused.
fi: Lue lisää kehitysvammaisten ihmisten palveluista InfoFinlandin sivulta Vammaisten palvelut.
et: On ka palju organisatsioone, kust võib saada teavet ja tuge.
fi: On myös paljon järjestöjä, joista voi saada tietoa ja tukea.
et: Lisateavet leiad näiteks liitude Kehitysvammaliitto ja Kehitysvammaisten Tukiliitto veebilehtedelt.
fi: Lisätietoa löydät esimerkiksi Kehitysvammaliiton ja Kehitysvammaisten Tukiliiton verkkosivuilta.
et: Teavet vaimupuudega inimestele ja nende lähedastelesoome keel
fi: Tietoa kehitysvammaisille ja omaisillesuomi
et: Vaimupuudega inimeste huve kaitsev organisatsioonsoome keel _ inglise keel
fi: Kehitysvammaisten edunvalvontajärjestösuomi _ englanti
et: Vaimupuudega inimeste huve kaitsev organisatsioonsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Kehitysvammaisten edunvalvontajärjestösuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kohalike omavalitsuste poolt organiseeritav taastusravi
fi: Kuntien järjestämä kuntoutus
et: Kohalikud omavalitsused organiseerivad meditsiinilist taastusravi, näiteks tervisekeskustes ja haiglates.
fi: Kunnat järjestävät lääkinnällistä kuntoutusta esimerkiksi terveyskeskuksissa ja sairaaloissa.
et: Võid saada kohaliku omavalitsuse organiseeritavat taastusravi, kui sul on koduvald Soomes.
fi: Voit päästä kunnan järjestämään kuntoutukseen, jos sinulla on kotikunta Suomessa.
et: Kohalike omavalitsuste poolt organiseeritav taastusravi sisaldab:
fi: Kuntien järjestämään kuntoutukseen kuuluu:
et: taastusravi alast nõustamist
fi: kuntoutusneuvontaa
et: uuringuid, mille abil selgitatakse välja taastusravi vajadus
fi: tutkimuksia, joilla selvitetään kuntoutuksen tarve
et: ravi, mis parandab inimese töö– ja tegutsemisvõimet
fi: hoitoa, joka parantaa työ- ja toimintakykyä
et: taastusravi juhendamist
fi: kuntoutusohjausta
et: Lisateavet kohaliku omavalitsuse taastusraviteenuste kohta saad oma tervisekeskusest.
fi: Saat lisätietoja kunnan kuntoutuspalveluista omalta terveysasemaltasi.
et: Kela poolt organiseeritav taastusravi
fi: Kelan järjestämä kuntoutus
et: Kela taastusravi võib olla:
fi: Kelan kuntoutus voi olla
et: taastusravi raske puudega inimestele
fi: kuntoutusta vaikeavammaiselle
et: vajaduspõhine taastusravi
fi: harkinnanvaraista kuntoutusta
et: psühhoteraapiline taastusravi
fi: kuntoutuspsykoterapiaa
et: Kutsealast taastusravi organiseerivad tööpensioniametid (työeläkelaitos) ja Rahvapensioniamet (Kela).
fi: Ammatillista kuntoutusta järjestävät työeläkelaitokset ja Kela.
et: Meditsiinilist taastusravi organiseerivad omavalitsused ja Rahvapensioniamet (Kela).
fi: Lääkinnällistä kuntoutusta järjestävät kunnat ja Kela.
et: Kui kannatad kutsehaiguse all või kui oled saanud vigastuse mingi õnnetuse tagajärjel, võid saada taastusravi kindlustusfirma (vakuutusyhtiö) kaudu.
fi: Jos kärsit ammattitaudista tai jos olet saanut vamman jossakin tapaturmassa, voit saada kuntoutusta vakuutusyhtiöltä.
et: Kela saab psühhoteraapiat toetada, kuid pead ise leidma sobiva terapeudi.
fi: Kela voi tukea psykoterapiaa, mutta sinun täytyy etsiä itse sopiva terapeutti.
et: Rahvapensioniameti (Kela) taastusravi on mõeldud neile, kellel on Soome haiguskindlustus (sairausvakuutus).
fi: Kelan kuntoutus on tarkoitettu niille, jotka kuuluvat Suomen sairausvakuutuksen piiriin.
et: Lisateavet haiguskindlustuse kohta saad InfoFinlandi alamlehelt Soome sotsiaalne kaitse.
fi: Lisää tietoa sairausvakuutuksesta saat InfoFinlandin sivulta Suomen sosiaaliturva.
et: Taastusravi töötamiseks
fi: Kuntoutusta työtä varten
et: Võid saada kutsealast taastusravi, kui sul on terviseprobleeme, mille tõttu sa ei suuda tööd teha.
fi: Voit saada ammatillista kuntoutusta, jos sinulla on terveysongelmia, joiden takia et pysty tekemään työtä.
et: Taastusravi võid saada ka siis, kui sul on risk, et oled sunnitud töölkäimise terviseprobleemide tõttu lõpetama.
fi: Kuntoutusta voit saada myös, jos sinulla on riski joutua lopettamaan työ terveysongelmien takia.
et: Tööõnnetuse järgselt on sul õigus taastusravile.
fi: Työtapaturman jälkeen sinulla on oikeus kuntoutukseen.
et: Tööpensioniametid organiseerivad töötajatele kutsealast taastusravi.
fi: Työeläkelaitokset järjestävät ammatillista kuntoutusta työntekijöille.
et: Võid taotleda taastusravi tööpensioniametist, kui oled töötanud viis aastat või kauem.
fi: Voit hakea kuntoutusta työeläkelaitokselta, jos olet ollut työssä viisi vuotta tai kauemmin.
et: Küsi lisateavet oma tööpensioniameti spetsialistidelt, kes tegelevad taastusraviküsimustega.
fi: Kysy lisää oman työeläkelaitoksesi asiantuntijoilta, jotka hoitavat kuntoutusasioita.
et: Rahvapensioniamet organiseerib kutsealast taastusravi noortele ja täiskasvanutele, kes ei tööta.
fi: Kela järjestää ammatillista kuntoutusta nuorille ja aikuisille, jotka eivät ole työssä.
et: Kutsealane taastusravisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Ammatillinen kuntoutussuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kutsealase taastusravi taotleminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Hakeminen ammatilliseen kuntoutukseensuomi _ ruotsi _ englanti
et: Taastusravi raske puudega inimestele
fi: Kuntoutusta vaikeavammaiselle
et: Kui oled alla 65-aastane ja sul on haiguse või puude tõttu suuri raskusi igapäevaeluga hakkama saamisel, näiteks kui sul on raske liikuda või iseenda eest hoolitseda, võib
fi: Jos olet alle 65 vuotta ja sinulla on sairauden tai vamman vuoksi suuria vaikeuksia arjessa, esimerkiksi jos sinun on vaikea liikkua tai huolehtia itsestäsi,
et: Kela organiseerida sulle nõudlikku meditsiinilist taastusravi (vaativa lääkinnällinen kuntoutus).
fi: Kela voi järjestää sinulle vaativaa lääkinnällistä kuntoutusta