Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Abielu registreerimine on tasuta, kui see toimub magistraadi või esimese astme kohtu ruumides tööajal.
fi: Siviilivihkiminen on maksuton, jos se tapahtuu maistraatin tai käräjäoikeuden tiloissa virka-aikana.
et: Eraldi kokkuleppel võib registreerimise läbi viia ka mujal, näiteks kodus või peoruumides.
fi: Jos asiasta sovitaan erikseen, vihkiminen voidaan tehdä muuallakin, esimerkiksi kotona tai juhlatiloissa.
et: Sel juhul võetakse eraldi tasu.
fi: Silloin siitä peritään erillinen maksu.
et: Abielu registreerimiseks on õigus igaühel, ka neil, kes kuuluvad mõnda usuühendusse.
fi: Siviilivihkimiseen on oikeus jokaisella, myös niillä, jotka kuuluvat johonkin uskontokuntaan.
et: Üldandmed abielu registreerimise kohta on leitavad magistraadi veebilehelt.
fi: Maistraatin sivuilla kerrotaan perustiedot vihkimisestä.
et: Esimese astme kohtute kontaktandmedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Käräjäoikeuksien yhteystiedotsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kiriklik laulatus
fi: Kirkollinen vihkiminen
et: Kirikliku laulatuse võib läbi viia:
fi: Kirkollinen vihkiminen voidaan toimittaa
et: Evangeelses Luterlikus Kirikus (evankelis-luterilainen kirkko)
fi: evankelis-luterilaisessa kirkossa
et: Õigeusu Kirikus (ortodoksinen kirkko) või
fi: ortodoksisessa kirkossa tai
et: mõnes muus Soomes registreeritud usulises ühenduses.
fi: jossakin muussa Suomessa rekisteröidyssä uskonnollisessa yhdyskunnassa.
et: Iga usuline ühendus määrab ise kindlaks, millised tingimused abielu laulatamisega seonduvad ja milline on abielutseremoonia.
fi: Jokainen uskonnollinen yhdyskunta määrää itse, mitä ehtoja vihkimiseen liittyy ja millainen tilaisuus vihkiminen on.
et: Kui abikaasad ei ole sama usku, viiakse abielu registreerimine läbi magistraadis ja abielu võidakse õnnistada kirikus.
fi: Jos puolisot eivät tunnusta samaa uskontoa, suoritetaan vihkiminen maistraatissa ja avioliitto voidaan siunata kirkossa.
et: Luterlikus kirikus võib laulatada kristlikesse usunditesse kuuluvaid paare, näiteks luterlane ja õigeusklik.
fi: Luterilaisessa kirkossa voidaan vihkiä kristillisiin uskontoihin kuuluvat, esimerkiksi luterilainen ja ortodoksi.
et: Teavet abielu kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa avioliitostasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Soome Õigeusu Kiriksoome keel _ rootsi keel _ vene keel
fi: Suomen ortodoksinen kirkkosuomi _ ruotsi _ venäjä
et: Registreeritud usulised ühendused, kellel on laulatamise õigussoome keel
fi: Rekisteröidyt uskonnolliset yhdyskunnat, joilla on vihkimisoikeussuomi
et: Välisriigi kodanikud
fi: Ulkomaan kansalaiset
et: Magistraatides registreeritakse ka välisriigi kodanike abielusid.
fi: Maistraateissa vihitään myös ulkomaan kansalaisia.
et: Soomes viiakse abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine läbi alati enne abiellumist.
fi: Suomessa esteiden tutkinta tehdään aina ennen avioliiton solmimista.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi alamlehelt Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine.
fi: Lisätietoa saat InfoFinlandin sivulta Avioliiton esteiden tutkinta.
et: Mõju elamisloale ja kodakondsusele
fi: Vaikutus oleskelulupaan ja kansalaisuuteen
et: Soomes elava Soome või mõne muu riigi kodaniku abikaasa või elukaaslane või registreeritud kooselupartner võib saada Soome elamisloa.
fi: Suomessa asuvan Suomen tai jonkin muun maan kansalaisen avio- tai avopuoliso tai rekisteröity parisuhdekumppani voi saada oleskeluluvan Suomeen.
et: Püsiva elamisloa võib saada siis, kui abielu on kestnud viis aastat.
fi: Pysyvän oleskeluluvan voi saada, kun avioliitto on kestänyt viisi vuotta.
et: Loe teema kohta lisaks InfoFinlandi alamlehelt Elamisluba abikaasale.
fi: Lue aiheesta lisää InfoFinlandin sivulta Oleskelulupa puolisolle.
et: Soome kodakondsust ei ole võimalik saada abielu kaudu.
fi: Avioliiton kautta ei voi saada Suomen kansalaisuutta.
et: Välisriigis sõlmitud abielu kohta magistraadis registrikande tegemine
fi: Ulkomailla solmittu avioliitto rekisteröidään maistraatissa
et: Välisriigis sõlmitud abielu on Soomes ametlik alles peale seda, kui selle kohta on tehtud Soomes registrikanne.
fi: Ulkomailla solmittu avioliitto on Suomessa virallinen vasta kun se on rekisteröity Suomessa.
et: Kui abielu on sõlmitud välisriigis, tuleb selle kohta esitada magistraadile registrikande tegemiseks legaliseeritud ja tõlgitud tõend.
fi: Jos avioliitto on solmittu ulkomailla, vihkimisestä pitää esittää laillistettu ja käännetty todistus maistraatille rekisteröintiä varten.
et: Välisriigis elav Soome kodanik võib saata abiellumisdokumendid ka sealsele Soome esindusele, kes edastab dokumendid Soomes asuvale magistraadile.
fi: Ulkomailla asuva Suomen kansalainen voi lähettää vihkimisasiakirjat myös sikäläiselle Suomen edustustolle, joka toimittaa asiakirjat maistraatille Suomessa.
et: Soomes elavate isikute põhiandmed kantakse rahvastikuregistrisse.
fi: Suomessa asuvista henkilöistä merkitään perustiedot väestötietojärjestelmään.
et: Registriandmed on nimi, sünniaeg, kodakondsus, perekonnaseis ja aadress.
fi: Rekisteröitäviä tietoja ovat muun muassa nimi, syntymäaika, kansalaisuus, perhesuhdetiedot ja osoite.
et: Välismaalane peab seaduse järgi teatama registrile sarnaselt Soome kodanikuga samad andmed, kui ta viibib Soomes vähemalt aasta.
fi: Ulkomaalaisen on lain mukaan ilmoitettava rekisteriin samat tiedot kuin Suomen kansalaisenkin, jos oleskelu Suomessa kestää vähintään vuoden.
et: Blankett "Välisriigis sõlmitud abielu kohta registrikande tegemine"soome keel _ inglise keel
fi: Ulkomailla tapahtuneen vihkimisen rekisteröinti -lomakesuomi _ englanti
et: Sellelt lehelt leiad teavet nende küsimuste kohta, millega pead tegelema, kui soovid Soomes abielluda.
fi: Tältä sivulta löydät tietoa niistä asioista, jotka sinun täytyy hoitaa, jos haluat mennä naimisiin Suomessa.
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine
fi: Avioliiton esteiden tutkinta
et: Enne abiellumist tuleb teha abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine (avioliiton esteiden tutkinta).
fi: Ennen avioliittoa täytyy tehdä avioliiton esteiden tutkinta.
et: Takistavate asjaolude uurimise käigus selgitavad ametkonnad välja, kas abielu sõlmimisele on olemas Soome õigusest tulenevaid takistusi.
fi: Esteiden tutkinnassa viranomaiset selvittävät, onko avioliitolle Suomen lain mukaan esteitä.
et: Saad taotleda takistavate asjaolude uurimist ükskõik millisest magistraadist (maistraatti).
fi: Voit pyytää esteiden tutkintaa mistä tahansa maistraatista.
et: Uurimist tuleb ise kirjalikus vormis taotleda.
fi: Tutkintaa pitää itse pyytää kirjallisesti.
et: Uurimine kestab umbes nädala.
fi: Tutkinta kestää noin viikon.
et: Kui uurimine on lõppenud, saad selle kohta tõendi.
fi: Kun tutkinta on valmis, saat siitä todistuksen.
et: Tõend kehtib neli kuud.
fi: Todistus on voimassa neljä kuukautta.
et: Uurimistõend peab laulatustseremoonial kaasas olema.
fi: Tutkintatodistus täytyy olla mukana vihkitilaisuudessa.
et: Magistraat uurib abielu sõlmimist takistavaid asjaolusid Soome rahvastikuregistrisse registreeritud andmete alusel.
fi: Maistraatti tutkii avioliiton esteet niiden tietojen perusteella, jotka on rekisteröity Suomen väestötietojärjestelmään.
et: Kui Soome rahvastikuregistril puuduvad andmed sinu perekonnaseisu kohta, pead saatma magistraadile oma koduriigi ametkonna perekonnaseisutõendi (siviilisäätytodistus).
fi: Jos tietoa siviilisäädystäsi ei ole Suomen väestötietojärjestelmässä, sinun täytyy toimittaa maistraattiin siviilisäätytodistus kotimaasi viranomaiselta.
et: Tõendi saad hankida ka oma koduriigi Soomes asuvast suursaatkonnast või konsulaadist.
fi: Voit hankkia todistuksen myös kotimaasi suurlähetystöstä tai konsulaatista Suomessa.
et: Kui kumbki abikaasadest ei ole Soome kodanik ega ela Soomes, peavad nad lisaks perekonnaseisutõenditele saatma magistraadile selgituse selle kohta, et nende koduriigi õigus lubab Soomes abielluda.
fi: Jos kumpikaan puolisoista ei ole Suomen kansalainen eikä asu Suomessa, heidän täytyy siviilisäätytodistusten lisäksi toimittaa maistraattiin selvitys siitä, että heidän kotimaansa laki sallii naimisiin menemisen Suomessa.
et: Arvesta, et takistavate asjaolude uurimine võib kesta mitmeid nädalaid, kui selle jaoks on vaja tõendeid teistest riikidest.
fi: Huomaa, että esteiden tutkinta voi kestää useita viikkoja, jos sitä varten tarvitaan todistuksia muista maista.
et: Tõendite legaliseerimine ja tõlke tellimine
fi: Todistusten laillistaminen ja käännättäminen
et: Välisriigi tõendid tuleb üldjuhul legaliseerida ja lasta tõlkida kas soome, rootsi või inglise keelde.
fi: Ulkomaiset todistukset täytyy tavallisesti laillistaa ja käännättää joko suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi.
et: Ka tõlge tuleb legaliseerida.
fi: Myös käännös täytyy laillistaa.
et: Tõlget ei ole vaja legaliseerida juhul, kui tõlke teeb Soome või mõne teise EL-i liikmesriigi vandetõlk.
fi: Jos käännöksen tekee Suomen tai muun EU-valtion auktorisoima kääntäjä, käännöstä ei tarvitse laillistaa.
et: Põhjamaa või EL-i liikmesriigi ametkonna väljastatud tõendeid ei ole vaja legaliseerida.
fi: Pohjoismaan tai EU-maan viranomaisen antamia todistuksia ei tarvitse laillistaa.
et: Ka Soomes asuva suursaatkonna või konsulaadi väljastatud tõendit ei ole vaja legaliseerida.
fi: Myöskään Suomessa sijaitsevan suurlähetystön tai konsulaatin antamaa todistusta ei tarvitse laillistaa.
et: Kui tõendi on väljastanud EL-i liikmesriigi ametkond ja sellele on lisatud EL-i standardvorm vastavalt määrusele 2016/1191, siis ei ole vaja tõendit tõlkida.
fi: Jos todistuksen on antanut EU-maan viranomainen ja siihen on liitetty lomake EU 2016/1191, todistusta ei tarvitse käännättää.
et: Perekonnanime otsustamine
fi: Sukunimestä päättäminen
et: Soomes võivad abikaasad abielludes perekonnanime vahetada.
fi: Suomessa puolisot voivat muuttaa sukunimeään, kun he menevät naimisiin.
et: Abiellumisel võid:
fi: Kun menet naimisiin, voit
et: jätta alles praeguse perekonnanime,
fi: säilyttää nykyisen sukunimesi
et: võtta abikaasa perekonnanime või
fi: ottaa puolisosi sukunimen tai
et: moodustada enda perekonnanimedest kaheosalise perekonnanime.
fi: muodostaa sukunimistänne sukunimiyhdistelmän.
et: Kaheosalises perekonnanimes on esindatud teie mõlema perekonnanimed, näiteks Virtanen-Smith.
fi: Molemmat sukunimet näkyvät sukunimiyhdistelmässä, esimerkiksi Virtanen-Smith.
et: Perekonnanimed võib kirjutada ka eraldi ilma sidekriipsuta.
fi: Nimet voidaan myös kirjoittaa erikseen ilman väliviivaa.
et: Abikaasad võivad taotleda ühiseks perekonnanimeks ka täiesti uut nime.
fi: Puolisot voivat hakea yhteiseksi sukunimekseen myös kokonaan uuden nimen.
et: Uut perekonnanime tuleb taotleda magistraadist.
fi: Uutta sukunimeä pitää hakea maistraatilta.
et: Taotlus on tasuline.
fi: Hakemus on maksullinen.
et: Perekonnanimeks ei saa valida nime, mille üks abikaasadest on saanud varasema abielu alusel.
fi: Sukunimeksi ei voi valita nimeä, jonka toinen puoliso on saanut aikaisemman avioliiton perusteella.
et: Vali perekonnanimi koos tulevase abikaasaga välja juba siis, kui taotled abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimist.
fi: Valitse sukunimi yhdessä puolisosi kanssa jo silloin, kun pyydät avioliiton esteiden tutkintaa.
et: Kui soovid oma perekonnanime muuta, teata sellest magistraadile.
fi: Jos haluat muuttaa sukunimeäsi, ilmoita asiasta maistraatille.
et: Blanketi saab magistraadist või magistraadi veebilehelt.
fi: Lomakkeen saa maistraatista tai maistraatin verkkosivuilta.
et: Kui sa magistraati perekonnanime muutmise soovist ei teavita, jääb sinu perekonnanimi samaks.
fi: Jos et ilmoita, että haluat muuttaa sukunimeäsi, sukunimesi säilyy ennallaan.
et: Abieluvaraleping on vabatahtlik.
fi: Avioehtosopimus on vapaaehtoinen.
et: Abieluvaralepinguga on võimalik kas osaliselt või täielikult välistada abikaasade abielust tulenev õigus teise abikaasa varale kas lahutuse korral või kui üks abikaasadest sureb.
fi: Avioehtosopimuksella voidaan sulkea osittain tai kokonaan pois puolisoiden avio-oikeus toisen puolison omaisuuteen, jos he eroavat tai toinen puoliso kuolee.
et: Abieluvaralepingu võib sõlmida enne abielu või selle ajal.
fi: Avioehtosopimus voidaan tehdä ennen avioliittoa tai sen aikana.
et: Abieluvaralepingu peavad allkirjastama mõlemad abikaasad ja allkirjade õigsust peavad tõendama kaks tunnistajat.
fi: Molempien puolisoiden täytyy allekirjoittaa avioehtosopimus ja kahden todistajan täytyy todistaa allekirjoitukset oikeaksi.
et: Abieluvaralepingu jõustumiseks tuleb see magistraadis registreerida.
fi: Avioehtosopimus täytyy rekisteröidä maistraattiin, jotta se tulee voimaan.
et: Lisateavet abikaasade vara kohta leiad InfoFinlandi lehelt Abikaasade õigused ja kohustused.
fi: Lisätietoa aviopuolisoiden omaisuudesta löydät InfoFinlandin sivulta Aviopuolisoiden oikeudet ja velvollisuudet.
et: Abieluvaralepingsoome keel _ rootsi keel
fi: Avioehtosopimussuomi _ ruotsi
et: Abiellumisviisi valik
fi: Vihkimistavan valinta
et: Ilmalik abielu registreerimine toimub magistraadis (maistraatti) või esimese astme kohtus (käräjäoikeus).
fi: Siviilivihkiminen tapahtuu maistraatissa tai käräjäoikeudessa.
et: Kiriklik laulatus toimub kirikus või muus usukogukonnas, kellel on õigus abielu kiriklikult laulatada.
fi: Uskonnollinen vihkiminen tapahtuu kirkossa tai muussa uskonnollisessa yhdyskunnassa, jolla on oikeus vihkiä avioliittoon.
et: Abielutseremoonial peavad mõlemad abikaasad kohal olema.
fi: Molempien puolisoiden täytyy olla paikalla vihkimistilaisuudessa.
et: Peale selle peab olema kohal vähemalt kaks 15-aastast või vanemat tunnistajat.
fi: Lisäksi paikalla täytyy olla vähintään kaksi todistajaa, jotka ovat täyttäneet 15-vuotta.
et: Broneeri abielu registreerimiseks aeg magistraadis või esimese astme kohtus võimalikult varakult enne pulmapäeva.
fi: Varaa vihkimisaika maistraatista tai käräjäoikeudesta hyvissä ajoin ennen hääpäivää.
et: Abielu registreerimine on tasuta, kui see viiakse läbi magistraadi või esimese astme kohtu ruumides tööajal.
fi: Siviilivihkiminen on maksuton, jos se tehdään maistraatin tai käräjäoikeuden tiloissa virka-aikana.
et: Abielu võidakse registreerida ka mujal, näiteks kodus või peosaalis.
fi: Vihkiminen voidaan tehdä myös muualla, esimerkiksi kotona tai juhlatiloissa.
et: Sel juhul võetakse selle eest tasu.
fi: Silloin siitä peritään maksu.
et: Igaühel on õigus abielu registreerimiseks, ka neil, kes kuuluvad mõnda usuühendusse.
fi: Siviilivihkimiseen on oikeus jokaisella, myös niillä, jotka kuuluvat johonkin uskontokuntaan.
et: Kiriklik laulatus
fi: Uskonnollinen vihkiminen
et: Iga usukogukond määrab ise kindlaks, millised on abielu laulatamise tingimused ja milline on laulatustseremoonia.
fi: Jokainen uskonnollinen yhdyskunta määrää itse, mitä ehtoja vihkimiseen liittyy ja millainen tilaisuus vihkiminen on.
et: Kui soovid kiriklikku laulatust, lepi selles usukogukonnaga kokku.
fi: Jos haluat uskonnollisen vihkimisen, sovi siitä kyseisen uskonnollisen yhdyskunnan kanssa.
et: Abieluvaraleping (avioehtosopimus) mõjutab seda, kuidas jagatakse abikaasade vara lahutuse või surma korral.
fi: Avioehtosopimus vaikuttaa siihen, miten puolisoiden omaisuus jaetaan eron tai kuoleman sattuessa.
et: Kui abikaasad ei ole abieluvaralepingut sõlminud, arvutatakse vara jaotamiseks mõlema vara kokku ja seejärel jagatakse abikaasade vahel võrdselt.
fi: Jos puolisot eivät ole tehneet avioehtosopimusta, kummankin omaisuus lasketaan osituksessa yhteen ja jaetaan tasan puolisoiden kesken.
et: Kõige üldisem abieluvaraleping määrab kindlaks, et mõlemal abikaasal ei ole õigust teise varale.
fi: Yleisin avioehtosopimus määrittää, että kummallakaan aviopuolisolla ei ole oikeutta toisen omaisuuteen.
et: Selleks on vaja mõlema abikaasa nõusolekut.
fi: Siihen tarvitaan molempien puolisoiden suostumus.
et: Abieluvaraleping sõlmitakse kirjalikult.
fi: Avioehtosopimus tehdään kirjallisesti.
et: Lepingule pannakse kuupäev ja see allkirjastatakse.
fi: Se päivätään ja allekirjoitetaan.
et: Lisaks peavad kaks piiranguteta isikut selle õigeks tunnistama.
fi: Lisäksi kahden esteettömän henkilön on todistettava se oikeaksi.
et: Abieluvaraleping saadetakse registreerimiseks magistraati.
fi: Avioehtosopimus lähetetään maistraattiin rekisteröitäväksi.
et: Lepingu sõlmimisel tasub kasutada pädevat juristi.
fi: Sopimuksen tekemisessä kannattaa käyttää asiantuntevaa lakimiestä.
et: Soomes võivad abielluda kõikide riikide kodanikud.
fi: Kaikkien maiden kansalaiset voivat mennä naimisiin Suomessa.
et: Abielluda võib igaüks, kes:
fi: Naimisiin voi mennä jokainen, joka:
et: on vähemalt 18-aastane,
fi: on vähintään 18-vuotias
et: ei ole juba abielus või registreeritud kooselus.
fi: ei ole ennestään avioliitossa tai rekisteröidyssä parisuhteessa.
et: Soomes saavad abielluda ka samasoolised paarid.
fi: Myös samaa sukupuolta olevat parit voivat mennä Suomessa naimisiin.
et: Soome õiguse kohaselt ei tohi omavahel abielluda lähisugulased.
fi: Lähisukulaiset eivät saa Suomen lain mukaan mennä naimisiin.
et: Abielu on alati vabatahtlik valik ja kedagi ei tohi selleks survestada ega sundida.
fi: Avioliitto on aina vapaaehtoinen valinta, eikä ketään saa painostaa tai pakottaa siihen.
et: Näiteks vanemad ei tohi last abielluma survestada ega sundida.
fi: Esimerkiksi vanhemmat eivät saa painostaa tai pakottaa lastaan menemään naimisiin.
et: Teise inimese abielluma sundimine on Soomes kuritegu.
fi: Toisen ihmisen pakottaminen avioliittoon on Suomessa rikos.
et: Soomes saavad naised ja mehed ise otsustada, kellega nad abielluvad.
fi: Suomessa naiset ja miehet voivat itse päättää, kenen kanssa he menevät naimisiin.
et: Luba ei pea taotlema (näiteks sugulastelt).
fi: Lupaa ei tarvitse pyytää esimerkiksi sukulaisilta.
et: Lisateavet Soomes abiellumise kohta leiad InfoFinlandi lehelt Abielu sõlmimine Soomes, meelespea.
fi: Lisätietoa naimisiin menemisestä Suomessa löydät InfoFinlandin sivulta Naimisiin Suomessa, muistilista.
et: Abielu ja elamisluba
fi: Avioliitto ja oleskelulupa
et: Kui sinu abikaasa elab Soomes alaliselt, võid saada Soome elamisloa abielu alusel.
fi: Jos aviopuolisosi asuu Suomessa vakituisesti, voit saada oleskeluluvan Suomeen avioliiton perusteella.
et: Sellegipoolest ei garanteeri abielu elamisloa saamist.
fi: Avioliitto ei kuitenkaan takaa oleskelulupaa.
et: Loe täiendavalt InfoFinlandi lehelt Elamisluba abikaasale.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Oleskelulupa puolisolle.
et: Abielu kaudu ei ole võimalik saada Soome kodakondsust.
fi: Avioliiton kautta ei voi saada Suomen kansalaisuutta.
et: Välisriigis sõlmitud abielu
fi: Ulkomailla solmittu avioliitto
et: Välisriigis sõlmitud abielu on Soomes ametlik alles peale seda, kui selle kohta on Soomes tehtud kanne rahvastikuregistrisse.
fi: Ulkomailla solmittu avioliitto on Suomessa virallinen vasta kun se on rekisteröity Suomessa väestötietojärjestelmään.
et: Registrikande tegemiseks pead saatma oma koduvalla magistraadile (maistraatti) abielutõendi legaliseeritud originaaldokumendi.
fi: Rekisteröintiä varten sinun täytyy toimittaa alkuperäinen ja laillistettu avioliittotodistus kotikuntasi maistraatille.
et: Kui tõend ei ole soome-, inglis- või rootsikeelne, tuleb see lasta tõlkida ühte neist keeltest ja ka tõlge tuleb legaliseerida.
fi: Jos todistus ei ole suomen-, englannin- tai ruotsinkielinen, se pitää käännättää jollekin näistä kielistä ja myös käännös on laillistettava.
et: Tõlget ei ole vaja legaliseerida, kui tõlke teeb Soome vandetõlk.
fi: Jos käännöksen tekee Suomessa auktorisoitu kääntäjä, käännöstä ei tarvitse laillistaa.
et: Voldik "Teavet abieluseadusest"soome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ araabia keel
fi: Tietoa avioliittolaista -esitesuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ arabia
et: Perekonnanime määramisel kohaldatakse Soome seadust, kui sinu elukoht on Soomes.
fi: Jos asuinpaikkasi on Suomessa, sukunimesi määräytyy Suomen lain mukaan.
et: Nii toimitakse isegi juhul, kui sul ei ole Soome kodakondsust.
fi: Näin tehdään, vaikka et olisi Suomen kansalainen.
et: Abiellumisel peate otsustama, milline saab olema teie perekonnanimi.
fi: Kun olette menossa naimisiin, teidän täytyy päättää sukunimestänne.
et: võtta ühise perekonnanime või
fi: ottaa käyttöön yhteisen sukunimen tai
et: jätta kumbki oma perekonnanime või
fi: säilyttää omat sukunimenne tai
et: moodustada oma perekonnanimedest kaheosalise perekonnanime.
fi: muodostaa sukunimistänne sukunimiyhdistelmän.
et: Kaheosalises perekonnanimes on esindatud teie mõlemad perekonnanimed, näiteks Virtanen-Smith.
fi: Molemmat sukunimenne näkyvät sukunimiyhdistelmässä, esimerkiksi Virtanen-Smith.
et: Võite valida ühiseks perekonnanimeks ka täiesti uue nime.
fi: Voitte valita yhteiseksi sukunimeksenne myös kokonaan uuden nimen.
et: Taotlege uut perekonnanime magistraadist nime muutmise avalduse alusel.
fi: Hakekaa uutta sukunimeä maistraatilta nimenmuutoshakemuksella.
et: Perekonnanimeks ei saa valida nime, mille abikaasa on saanud varasema abielu alusel.
fi: Sukunimeksi ei voida valita nimeä, jonka puoliso on saanut aikaisemman avioliiton perusteella.
et: Valige perekonnanimi juba siis, kui taotlete abiellumist takistavate asjaolude uurimist.
fi: Valitkaa sukunimi jo silloin, kun pyydätte avioliiton esteiden tutkintaa.
et: Teavitage sellest magistraati.
fi: Ilmoittakaa asiasta maistraatille.
et: Perekonnanime muutmine abielu ajal
fi: Sukunimen muuttaminen avioliiton aikana
et: Kui sul on kaheosaline perekonnanimi, näiteks Virtanen-Smith, võid abielu jooksul ükskõik kummast perekonnanimest loobuda.
fi: Jos sinulla on sukunimiyhdistelmä, esimerkiksi Virtanen-Smith, voit avioliiton aikana luopua jommastakummasta nimestä.
et: Võid kaheosalise perekonnanime kasutusele võtta ka abielu ajal.
fi: Voit myös ottaa käyttöön sukunimiyhdistelmän avioliiton aikana.
et: Esita selle kohta magistraadile kirjalik avaldus.
fi: Tee asiasta kirjallinen hakemus maistraatille.
et: Teave oma koduriigi ametiasutustele (välisriigi kodanik)
fi: Tieto oman maan viranomaisille (ulkomaan kansalainen)
et: Kui sinu perekonnanimi muutub, pead sellest teavitama ka oma riigi esindust, et saaksid passi uue nimega ja ametiasutustel oleksid mõlemas riigis ühesugused andmed.
fi: Jos sukunimesi muuttuu, sinun on ilmoitettava siitä myös oman maasi edustustolle, jotta saat passin uudella nimelläsi ja viranomaisilla on molemmissa maissa samat tiedot.
et: Lisateavet küsi oma riigi esindusest.
fi: Kysy lisätietoja oman maasi edustustosta.
et: Esinduste kontaktandmed on leitavad välisministeeriumi veebilehelt.
fi: Edustustojen yhteystiedot löytyvät ulkoasiainministeriön verkkosivuilta.
et: Lisateave lapse perekonnanime kohta alamlehel
fi: Lue lisää lapsen sukunimestä sivulta
et: Lisateave perekonnanime kohta abielulahutuse korral alamlehel Abielulahutus.
fi: Lue lisää sukunimestä avioerotilanteesta sivulta Avioero.
et: Soomes on üksikvanemaga pered väga levinud.
fi: Suomessa yhden vanhemman perheet ovat yleisiä.
et: Laps võib sündida väljaspool abielu või on vanemad lahutatud.
fi: Lapsi voi syntyä avioliiton ulkopuolella tai vanhemmat ovat eronneet.
et: Ühe vanemaga peres elab koos lastega üks vanematest ilma abikaasata.
fi: Yhden vanhemman perheessä toinen vanhemmista asuu lasten kanssa ilman puolisoa.
et: Lapsevanem võib sellisel juhul olla kas üksikvanem (yksinhuoltaja) või ühishooldusõigusega lapsevanem (yhteishuoltaja).
fi: Vanhempi voi olla silloin joko lapsen yksinhuoltaja tai yhteishuoltaja.
et: Üksikvanem vastutab üksinda lapse kasvatamise eest.
fi: Yksinhuoltaja vastaa yksin lapsen kasvatuksesta.
et: Ühishooldusõigusega vanem seevastu lepib last puudutavates küsimustes teise vanemaga kokku.
fi: Yhteishuoltaja sopii lapsen asioista yhdessä toisen vanhemman kanssa.
et: Ühishoolduse korral otsustavad vanemad paljud asjad ühiselt.
fi: Yhteishuoltajuudessa vanhemmat päättävät yhdessä monista asioista.
et: Nendeks on lapse:
fi: Näitä ovat lapsen
et: lapse vara käsutamine.
fi: lapsen omaisuuden käyttäminen
et: Ühishooldus eeldab vanemate võimet tegutseda ühiselt lapse huvides.
fi: Yhteishuoltajuus edellyttää vanhempien kykyä toimia yhdessä lapsen parhaaksi.
et: Näiteks passi taotlusel peab olema mõlema vanema nõusolek.
fi: Esimerkiksi passihakemuksessa täytyy olla molempien vanhempien suostumus.
et: Üksikvanem teeb kõik last puudutavad otsused ise.
fi: Yksinhuoltaja tekee itse kaikki lasta koskevat päätökset.
et: Ametiasutused, nagu lasteaed ja kool, annavad teavet lapse kohta vaid hooldajale.
fi: Viranomaiset, kuten päiväkoti ja koulu, antavat tietoja lapsesta vain huoltajalle.
et: Teine lapsevanem saab siiski otsustada lapse hoolduse ja kasvatamise küsimusi siis, kui laps on tema juures.
fi: Toinen vanhempi saa kuitenkin päättää lapsen hoidosta ja kasvatuksesta silloin, kun lapsi on hänen luonaan.
et: Abielu lahutamisel või vabaabielu lõppemisel peavad vanemad tegema laste hooldust, ülalpidamist, elukohta ja kohtumisõigust puudutavad otsused.
fi: Avio- tai avoerossa vanhempien täytyy päättää lasten huoltajuudesta, elatuksesta, asumisesta ja tapaamisoikeudesta.
et: Loe täiendavalt InfoFinlandi alamlehelt Lapsed abielulahutuses.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Lapset avioerossa.
et: Last võib lapsendada ka üksinda.
fi: Lapsen voi myös adoptoida yksin.
et: Kui soovid last üksinda adopteerida, küsi nõu oma kohaliku omavalitsuse sotsiaalbüroost.
fi: Jos haluat adoptoida lapsen yksin, kysy neuvoja oman kuntasi sosiaalitoimistosta.
et: Üksikvanemaga Perede Liit (Yhden Vanhemman Perheiden Liitto) pakub teavet ja organiseerib tegevust üksikvanemaga peredele.
fi: Yhden Vanhemman Perheiden Liitto tarjoaa tietoa ja järjestää toimintaa yhden vanhemman perheille.
et: Finlexi veebilehel võid tutvuda Seadusega lapse hooldusest ja kohtumisõigusest.
fi: Finlexin sivuilla voit tutustua lakiin lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta.
et: Väikeperede Ühing (Pienperheyhdistys) on üksikvanemate loodud kodanikeühendus, mis pakub tegevust liikmesperedele.
fi: Pienperheyhdistys on yksihuoltajien perustama kansalaisjärjestö, joka tarjoaa toimintaa jäsenperheilleen.
et: Seadus lapse hooldusest ja kohtumisõigusestsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudestasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Teavet üksikvanemaga peredelesoome keel
fi: Tietoa yhden vanhemman perheillesuomi
et: Tegevust väikeperedelesoome keel _ inglise keel
fi: Toimintaa pienperheillesuomi _ englanti
et: Mõlemad vanemad vastutavad lapse ülalpidamise eest, isegi kui nad ei ela koos.
fi: Molemmat vanhemmat ovat vastuussa alle 18-vuotiaan lapsen elatuksesta, vaikka he eivät asuisi yhdessä.
et: Kui vanemad lahutavad, peavad nad kokku leppima lapse ülalpidamises ja võimalikus elatises (elatusapu).
fi: Kun vanhemmat eroavat, heidän täytyy sopia lapsen elatuksesta ja mahdollisesta elatusavusta.
et: Elatise suurus arvutatakse lapse ülalpidamise vajaduse ja vanemate ülalpidamisvõime alusel.
fi: Elatusavun määrä lasketaan lapsen elatuksen tarpeen ja vanhempien elatuskyvyn mukaan.
et: Lapse ülalpidamise vajadus tähendab rahasummat, mis on vajalik lapse igakuiseks ülalpidamiseks.
fi: Lapsen elatuksen tarve tarkoittaa rahasummaa, joka kuluu lapsen elättämiseen joka kuukausi.
et: See sisaldab näiteks kulutusi toidule ja riietele ja võimalikku lasteaiatasu.
fi: Siihen sisältyvät esimerkiksi ruoka- ja vaatemenot ja mahdolliset päivähoitomaksut.
et: Lapse ülalpidamise vajadus jagatakse vanemate vahel tasumiseks vastavalt nende ülalpidamisvõimele.
fi: Lapsen elatuksen tarve jaetaan vanhempien maksettavaksi heidän elatuskykynsä mukaan.
et: Ülalpidamisvõime arvutamisel arvestatakse tuludest maha maksud ja muud kohustuslikud väljaminekud.
fi: Elatuskyky lasketaan vähentämällä tuloista verot ja muut pakolliset menot.
et: Elatise väljaarvutamisel saad paluda abi oma kohaliku omavalitsuse laste järelevalveinspektorilt (lastenvalvoja).
fi: Voit pyytää apua elatusavun laskemiseen oman kuntasi lastenvalvojalta.
et: Elatise kohta tasub teha kirjalik leping, mille kinnitab sotsiaalkomisjon.
fi: Elatusavusta kannattaa tehdä kirjallinen sopimus, jonka sosiaalilautakunta vahvistaa.
et: Selline kinnitatud leping on sama ametlik kui kohtuotsus.
fi: Tällainen vahvistettu sopimus on yhtä virallinen kuin tuomioistuimen päätös.
et: Palu kinnitamist oma kohaliku omavalitsuse laste järelevalveinspektori kaudu.
fi: Pyydä vahvistamista oman kuntasi lastenvalvojalta.
et: Kui vanemad ei jõua elatises kokkuleppele, võivad nad pöörduda perelepitaja poole.
fi: Jos vanhemmat eivät pääse sopimukseen elatusavusta, he voivat saada apua perheasioiden sovittelusta.
et: Viimase võimalusena lahendatakse asi esimese astme kohtus.
fi: Viime kädessä asia ratkaistaan käräjäoikeudessa.
et: Lisateavet pereasjade lepitamise kohta leiad InfoFinlandi lehelt Abielulahutus.
fi: Lisää tietoa perheasioiden sovittelusta löydät InfoFinlandin sivulta Avioero.
et: Teatud olukordades võib lapsega koos elav vanem taotleda Kelast elatistoetust (elatustuki).
fi: Joissakin tilanteissa lapsen kanssa asuva vanhempi voi hakea Kelalta elatustukea.
et: Võid taotleda Kelast elatistoetust, kui:
fi: Voit hakea Kelasta elatustukea, jos
et: Elatist maksma kohustatud vanem ei ole kinnitatud elatist tasunud (Kela nõuab selle temalt tagantjärele sisse).
fi: elatusvelvollinen vanhempi ei ole maksanut vahvistettua elatusapua (Kela perii sen häneltä jälkikäteen).
et: Kinnitatud elatis on ülalpidamiskohustusega vanema majandusliku olukorra tõttu elatistoetusest väiksem.
fi: elatusapu on vahvistettu elatustukea pienemmäksi elatusvelvollisen vanhemman taloudellisen tilanteen vuoksi.
et: Elatist ei ole ülalpidamiskohustusega vanema majandusliku olukorra tõttu üldse tasumiseks kinnitatud.
fi: elatusapua ei ole vahvistettu lainkaan maksettavaksi elatusvelvollisen taloudellisen tilanteen vuoksi.
et: Oled lapsendanud lapse üksinda.
fi: olet adoptoinut lapsen ilman kumppania.
et: Väljaspool abielu sündinud lapse isadust ei ole tuvastatud.
fi: avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen isyyttä ei ole vahvistettu.
et: Võid saada elatistoetust, kui oled Soome alaliselt elama asunud.
fi: Voit saada elatustukea, jos olet muuttanut Suomeen asumaan vakinaiseksi.
et: Võid saada elatistoetust ka siis, kui oled tulnud teisest EL-i liikmesriigist või EMP riigist või Šveitsist Soome tööle.
fi: Voit saada elatustukea myös jos olet tullut Suomeen työntekijäksi toisesta EU- tai Eta-maasta tai Sveitsistä.
et: Ka laps, kellele elatistoetust taotletakse, peab elama Soomes.
fi: Myös lapsen, josta elatustukea haetaan, on asuttava Suomessa.
et: Lisateavet saad Kelast.
fi: Lisätietoja elatustuesta saat Kelasta.
et: Elatis ja elatistoetussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Elatustuki ja elatusapusuomi _ ruotsi _ englanti
et: Muu oluline teave eluaseme ja elamise kohta Soomes leiad InfoFinlandi lehelt Eluase ja elamine.
fi: Muuta tärkeää tietoa asumisesta Suomessa InfoFinlandin Asuminen-sivuilta
et: Kunta-asunnot Oy kodud
fi: Kunta-asunnot Oy:n kodit
et: Muud üürikorterid
fi: Muut vuokra-asunnot
et: Korterid noortele ja õppuritele
fi: Asuntoja nuorille ja opiskelijoille
et: Ehitamine ja krundid
fi: Rakentaminen ja tontit
et: Napapiirin Residuum
fi: Napapiirin Residuum Oy
et: Oy Üürikorter
fi: Vuokra-asuminen
et: Teavet Rovaniemi linnas üürikorterite kohta võib küsida otse omanikelt või kinnisvaramaakleritelt.
fi: Rovaniemen kaupungin alueella olevia vuokra-asuntoja voi tiedustella suoraan asuntojen omistajatahoilta sekä asuntovälittäjiltä.
et: Rovanapa Oy kaudu saad taotleda korterit Kunta-asunnot Oy kodude seast.
fi: Rovanapa Oy:n kautta voit hakea asuntoa Kunta-asunnot Oy:n kodeista.
et: Teavet vabade korterite kohta ning korteriavalduse vormi leiad Kunta-asunnot Oy veebilehelt..
fi: Löydät myös vapaat asunnot ja asuntohakemuksen Kunta-asunnot Oy:n www-sivuilta.
et: tel 016 3223 412
fi: p. 016 3223 412
et: tel 016 3223 414
fi: p. 016 3223 414
et: Leiad veebilehtede loendi, mille kaudu saad korterit taotleda.
fi: Sivulta löydät myös tietoa vuokra-asumisesta ja muuttoon liittyvistä asioista.
et: Lehelt leiad ka teavet üürikorteris elamise ja kolimise kohta. linkkiRovalan Setlementti ry/ MoniNet:
fi: linkkiRovalan Setlementti ry/ MoniNet:
et: Teavet eluaseme ja elamise kohtasoome keel _ inglise keel
fi: Tietoa asumisestasuomi _ englanti
et: Ka noored ja õppurid võivad taotleda korterit Kunta-asunnot Oy kaudu ja teisi üürikortereid.
fi: Myös nuoret ja opiskelijat voivat hakea Kunta-asunnot Oy:n asuntoja ja muita vuokra-asuntoja.
et: Noored saavad taotleda korterit ka ühingu Rovaniemen nuorisoasunnot ry kaudu.
fi: Nuoret voivat hakea asuntoa myös Rovaniemen nuorisoasunnot ry:n kautta.
et: Kui õpid gümnaasiumis, kutsekoolis, kutsekõrgkoolis või ülikoolis, on sul võimalus taotleda korterit sihtasutuselt Domus Arctica Säätiö.
fi: Jos opiskelet lukiossa, ammattikoulussa, ammattikorkeakoulussa tai yliopistossa, voit hakea asuntoa Domus Arctica -säätiöltä.
et: Sihtasutuse Domus Arctica Säätiö veebilehtsoome keel _ inglise keel
fi: Domus Arctica säätiön www-sivutsuomi _ englanti
et: Lapi Ülikooli üliõpilasesindus teavitab üliõpilastele üürileantavate korterite suhtes.
fi: Lapin yliopiston ylioppilaskunta tiedottaa myös opiskelijoille vuokrattavista asunnoista.
et: Korterid leiad üliõpilasesinduse veebilehelt.
fi: Asunnot löydät ylioppilaskunnan verkkosivuilta.
et: Lapi Ülikooli üliõpilasesindus
fi: linkkiLapin yliopiston ylioppilaskunta:
et: Täiendavat eluasemega seotud teavet leiad järgnevate linkide kaudu.
fi: Lisää asumiseen liittyvää tietoa löydät seuraavista linkeistä:
et: Üürikorterid Rovaniemissoome keel
fi: Vuokra-asuntoja Rovaniemelläsuomi
et: Noorte eluasemeteenuste teatmiksoome keel
fi: Nuorten asumisen opassuomi
et: Eraisikud avaldavad korterite väljaüürimiskuulutusi ka ajalehtedes.
fi: Yksityiset henkilöt ilmoittavat vuokrattavista asunnoista myös lehti-ilmoituksilla.
et: Suurem osa Rovaniemi elanikest on korteriomanikud – oma kodu hankimiseks on nad võtnud laenu või kasutanud muud finantseerimisvõimalust.
fi: Suurin osa Rovaniemen asukkaista omistaa asuntonsa - he ovat ottaneet lainaa tai käyttäneet muuta rahoitusta hankkiakseen kotinsa.
et: Riik toetab omandkorteris elamist, andes eraisikutele kodulaenu tagatisi.
fi: Valtio tukee omistusasumista myöntämällä asuntolainan takauksia yksityisille kansalaisille.
et: Lisaks sellele on võimalik eluasemelaenu intresse osaliselt tuludest maha arvata.
fi: Tämän lisäksi asuntolainan korot ovat osittain verovähennyskelpoisia.
et: Lisateavet oma kodu ostmise kohta saad pangast või kinnisvaramaakleritelt.
fi: Lisätietoa oman kodin ostamisesta saat pankiltasi tai kiinteistönvälittäjiltä.
et: Korterite müügikuulutusi avaldavad eraisikud ja kinnisvaramaaklerid kohalikes ajalehtedes (nagu näiteks Lapin Kansa) ja internetis.
fi: Kiinteistönvälittäjät ja yksityiset henkilöt ilmoittavat myytävinä olevista asunnoistaan paikallislehdissä (kuten Lapin Kansa) ja Internetissä.
et: Üldteave eluaseme kohta:
fi: Yleistä tietoa asumisesta:
et: Keskkonnaministeerium
fi: Ympäristöministeriö
et: Veebileht Asuminen.fisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Asuminen.fi -sivutsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Elamisõiguskorter
fi: Asumisoikeusasuminen
et: Elamisõigus tähendab alternatiivi korteri ostmisele ja üürimisele.
fi: Asumisoikeus on vaihtoehto asunnon ostamiselle ja vuokraamiselle.
et: Makstes elamisõigustasuna 15% korteri maksumusest ja seejärel igakuist mõistlikku kasutustasu, saad omandkorteriga sarnase õiguse korteri kasutamiseks.
fi: Maksamalla asumisoikeusmaksuna 15 % asunnon hankintahinnasta ja sen jälkeen kuukausittain kohtuullista käyttövastiketta saa oikeuden hallita asuntoa omistusasunnon tapaan.
et: Korterit ei ole võimalik endale osta, kuid elamisõigust on võimalik müüa või teise korteri vastu vahetada.
fi: Asuntoa ei voi lunastaa omaksi, mutta asumisoikeuden voi myydä tai vaihtaa toiseen asuntoon.
et: Rovaniemis on 400 elamisõiguskorterit.
fi: Rovaniemellä on 400 asumisoikeusasuntoa.
et: Huvi korral pöördu elamisõiguskortereid pakkuvate ettevõtete poole:
fi: Mikäli olet kiinnostunut asunnosta, ota yhteyttä asumisoikeusasuntoja tarjoaviin yrityksiin:
et: Asokodit (elamisõiguskorterid) linkkiAsokodit:
fi: linkkiAsokodit:
et: Veebileht Asokoditsoome keel
fi: Asokodit -www-sivutsuomi
et: TA-Asumisoikeus Oy veebileht soome keel
fi: TA-Asumisoikeus Oy - www-sivut suomi
et: Teavet elamisõigustasu ja kasutustasude ning vabade/vabanevate korterite kohta tuleb küsida otse korteriomanikelt.
fi: Tiedustelut asumisoikeusmaksuista ja vastikkeista sekä vapaista/vapautuvista asunnoista tulee tehdä suoraan asuntojen omistajille.
et: Lisateave elamisõiguse taotlemise korra kohta (Rovaniemi linn, keskkonnajärelevalve üksus):
fi: Lisätietoja asumisoikeushakumenettelystä (Rovaniemen kaupunki, ympäristönvalvonta):
et: tel 016-322 8091 või 016-322 8014.
fi: p. 016-322 8091 tai p. 016-322 8014
et: Ehituslubade, kruntide ning vee, elektri ja olmejäätmete kohta saad lisateavet järgmiste linkide kaudu.
fi: Rakennusluvista ja tonteista sekä vedestä, sähköstä ja kotitalousjätteestä saat lisätietoa seuraavista linkeistä.
et: Ehitaminesoome keel
fi: Rakentaminensuomi
et: Napapiirin Residuum Oy
fi: Napapiirin Residuum Oy
et: Jäätmete sorteerimine ja ringlussevõttsoome keel
fi: Jätteiden lajittelu ja kierrätyssuomi
et: Muu oluline teave eluaseme ja elamise kohta Soomes leiad InfoFinlandi lehelt Eluase ja elamine.
fi: Jätteiden lajittelu ja kierrätyssuomi
et: Kunta-asunnot Oy kodud
fi: Asumisoikeusasunto
et: Korterid noortele ja õppuritele
fi: Tuki- ja palveluasuminen
et: Napapiirin Residuum Oy
fi: Jätehuolto ja kierrätys
et: Teavet Rovaniemi linnas üürikorterite kohta võib küsida otse omanikelt või kinnisvaramaakleritelt.
fi: Tällä sivulla on tietoa palveluista Rovaniemellä.
et: Rovanapa Oy kaudu saad taotleda korterit Kunta-asunnot Oy kodude seast.
fi: Muuta tärkeää tietoa aiheesta löydät InfoFinlandin sivulta Asuminen.
et: Teavet vabade korterite kohta ning korteriavalduse vormi leiad Kunta-asunnot Oy veebilehelt..
fi: Lisää tietoa löydät myös ympäristöhallinnon ja nuorisoasuntoliiton verkkosivuilta.
et: tel 016 3223 412 tel 016 3223 414
fi: Nuorten asumisen opassuomi
et: Muud üürikorterid
fi: Vuokra-asunto
et: Leiad veebilehtede loendi, mille kaudu saad korterit taotleda.
fi: Kun haet itsellesi vuokra-asuntoa, kannattaa aloittaa haku hyvissä ajoin.
et: Lehelt leiad ka teavet üürikorteris elamise ja kolimise kohta. linkkiRovalan Setlementti ry/ MoniNet:
fi: Jos etsit asuntoa esimerkiksi keskustan alueelta, sopivan hintaisen asunnon löytäminen voi kestää kauan.
et: Teavet eluaseme ja elamise kohtasoome keel _ inglise keel
fi: Vuokra-asuntoja tarjoavat julkiset tahot ja yksityiset henkilöt.
et: Noored saavad taotleda korterit ka ühingu Rovaniemen nuorisoasunnot ry kaudu.
fi: Helpoin tapa on etsiä vuokra-asuntoa internetin kautta.
et: Kui õpid gümnaasiumis, kutsekoolis, kutsekõrgkoolis või ülikoolis, on sul võimalus taotleda korterit sihtasutuselt Domus Arctica Säätiö.
fi: Sanomalehdissä voi myös olla asuntoilmoituksia, esimerkiksi Lapin Kansa ja Uusi Rovaniemi -lehdissä
et: Domus Arctica SAsoome keel _ inglise keel
fi: Domus Arctica -säätiösuomi
et: Lapi Ülikooli üliõpilasesindus
fi: Asuntoilmoituksetsuomi _ englanti
et: Täiendavat eluasemega seotud teavet leiad järgnevate linkide kaudu.
fi: Asumisoikeusasunto on vaihtoehto asunnon vuokraamiselle tai ostamiselle.
et: Üürikorterid Rovaniemissoome keel
fi: Lue lisää Asumisoikeusasunto
et: Noorte eluasemejuhendsoome keel
fi: linkkiAvain Asumisoikeus Oy :
et: Riik toetab omandkorteris elamist, andes eraisikutele kodulaenu tagatisi.
fi: Lisätietoa asunnon ostamisesta saat kiinteistönvälittäjiltä.
et: Lisaks sellele on võimalik eluasemelaenu intresse osaliselt tuludest maha arvata. Lisateavet oma kodu ostmise kohta saad pangast või kinnisvaramaakleritelt.
fi: Tietoa myynnissä olevista asunnoista saat esimerkiksi paikallisista sanomalehdistä tai internetin palveluista.
et: Üldteave eluaseme kohta:
fi: Lue lisää Asunnon ostaminen
et: Veebileht Asuminen.fisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Ympäristöhallinnon asumisen verkkosivustosuomi _ ruotsi _ englanti
et: Elamisõiguskorter
fi: Etuovi www-sivutsuomi
et: Elamisõigus tähendab alternatiivi korteri ostmisele ja üürimisele.
fi: linkkiOikotie: Oikotie www-sivutsuomi
et: Makstes elamisõigustasuna 15% korteri maksumusest ja seejärel igakuist mõistlikku kasutustasu, saad omandkorteriga sarnase õiguse korteri kasutamiseks.
fi: Kotihoidon tukipalveluja voivat saada henkilöt, joiden on vaikea selvitä arkipäivän toimista ilman apua, esimerkiksi vanhukset tai vammaiset.
et: Korterit ei ole võimalik endale osta, kuid elamisõigust on võimalik müüa või teise korteri vastu vahetada.
fi: Neuvontapiste Nestorista saat neuvontaa ja ohjausta ikäihmisiä ja heidän omaisiaan koskevissa asioissa.
et: Rovaniemis on 400 elamisõiguskorterit.
fi: linkkiRovaniemen kaupunki: Neuvontapiste
et: Huvi korral pöördu elamisõiguskortereid pakkuvate ettevõtete poole:
fi: linkkiRovaniemen kaupunki: Kotihoitosuomi
et: Asokodit (elamisõiguskorterid) linkkiAsokodit:
fi: linkkiRovaniemen kaupunki:
et: Veebileht Asokoditsoome keel
fi: Tuki- ja palveluasuminensuomi
et: Avain-eluasesoome keel
fi: Asumisen tuetsuomi _ ruotsi _ englanti
et: TA-Asumisoikeus Oy veebileht soome keel
fi: Hallituskatu 20 96100 Rovaniemi
et: Teavet elamisõigustasu ja kasutustasude ning vabade/vabanevate korterite kohta tuleb küsida otse korteriomanikelt.
fi: Muista, että monia Kelan etuuksia voit hakea myös internetissä. Saat apua hakemiseen MoniNetistä
et: Lisateave elamisõiguse taotlemise korra kohta (Rovaniemi linn, keskkonnajärelevalve üksus):
fi: Rovalan Setlementti ry linkkiRovalan Setlementti ry/ MoniNet:
et: tel 016-322 8091 või 016-322 8014.
fi: MoniNetin www-sivutsuomi _ englanti _ venäjä
et: Ehitamine ja krundid
fi: Jätehuolto ja kierrätys
et: Ehituslubade, kruntide ning vee, elektri ja olmejäätmete kohta saad lisateavet järgmiste linkide kaudu.
fi: Joissakin keräyspisteissä on myös muovipakkausten ja paristojen keräysastiat.
et: Napapiirin Residuum
fi: Kierrätyspuisto Residuum
et: Enne abielu sõlmimist peate kirjalikult taotlema abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimist (esteiden tutkiminen).
fi: Ennen avioliittoa teidän täytyy kirjallisesti pyytää avioliiton esteiden tutkimista.
et: Kirjaliku taotluse võib esitada ükskõik millisele magistraadile.
fi: Kirjallisen pyynnön voi tehdä mihin tahansa maistraattiin.
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine on tasuta.
fi: Esteiden tutkinta ei maksa mitään.
et: Kui üks teist on Evangeelse Luterliku Kiriku või Õigeusu Kiriku liige, võite taotleda abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimist ka koguduselt.
fi: Jos jompikumpi teistä on evankelis-luterilaisen tai ortodoksisen kirkon jäsen, voitte pyytää esteiden tutkintaa myös omasta seurakunnasta.
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine on kohustuslik, ilma selleta ei ole võimalik paari registreerida.
fi: Esteiden tutkinta on pakollinen, ilman sitä vihkimistä ei voida suorittaa.
et: Abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimisel selgub, kas näiteks üks abielluda soovivatest pooltest on juba kellegi teisega abielus.
fi: Esteiden tutkinnassa selviää esimerkiksi, jos toinen on jo naimisissa jonkun muun kanssa.
et: Soomes kestab abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine umbes nädala.
fi: Suomessa esteiden tutkinta kestää noin viikon.
et: Uurimistulemused kehtivad neli kuud.
fi: Tutkinta on voimassa neljä kuukautta.
et: Kui abielu selle aja jooksul ei sõlmita, tuleb teostada uus abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimine.
fi: Jos avioliittoa ei solmita siinä ajassa, esteiden tutkinta täytyy tehdä uudelleen.
et: Uurimistõend peab olema laulatustseremoonial kaasas.
fi: Tutkintatodistuksen täytyy olla mukana vihkitilaisuudessa.
et: Abikaasaks Soome
fi: Puolisoksi Suomeen
et: Abielu sõlmimist takistavaid asjaolusid uuritakse Soome seaduse järgi, kui oled Soome kodanik ja elad alaliselt Soomes ja sinu andmed on rahvastikuregistrist leitavad.
fi: Avioliiton esteet tutkitaan Suomen lain mukaan, jos olet Suomen kansalainen tai asut pysyvästi Suomessa ja tietosi löytyvät väestörekisteristä.
et: Kui välismaalasest abikaasa andmeid ei ole võimalik rahvastikuregistrist kontrollida, peab ta esitama magistraadile abielu sõlmimist takistavate asjaolude uurimiseks lähteriigi ameti poolt väljastatud tõendi.
fi: Jos ulkomaalaisen puolison tietoja ei voida tarkastaa väestötietojärjestelmästä, hänen täytyy toimittaa maistraattiin oman maansa viranomaisen todistus avioliiton esteiden tutkintaa varten.
et: Selleks tasub aega varuda, sest erinevate riikide praktika on erinev.
fi: Tähän kannattaa varata aikaa, koska eri maiden käytännöt vaihtelevat.
et: Lisateavet vajalike tõendite kohta saad küsida magistraadist.
fi: Voit kysyä lisätietoja tarvittavista todistuksista maistraatista.
et: Lisaks vajab välisriigist pärit partner isikut tõendavat dokumenti, tõendit perekonnaseisu kohta (vallaline, lahutatud, lesk) ja mõlemad peavad olema apostillitud.
fi: Lisäksi ulkomaalainen kumppani tarvitsee henkilöllisyystodistuksen, todistuksen siviilisäädystä (naimaton, eronnut, leski) ja näille Apostille -todistuksen.
et: Apostill tõendab, et ametiasutuse poolt väljastatud dokumendi on väljastanud pädev isik.
fi: Apostille -todistus todistaa, että viranomaisen antama asiakirjan on antanut toimivaltainen henkilö.
et: Igas konventsiooniosalises (nn Haagi apostillikonventsioon) riigis on olemas apostilli väljastav ametiasutus.
fi: Kussakin Haagin sopimusvaltiossa on Apostillen antava viranomainen.
et: Konventsiooniosaliste riikide ingliskeelne nimekiri on leitav Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi veebilehelt.
fi: Lista sopimusvaltioista löytyy englanniksi Haagin kansainvälisen yksityisoikeuden sivuilta.
et: Teistest riikidest toodavatel dokumentidel peab olema dokumendi õigsust tõendav tempel, mida tuleb taotleda konkreetse riigi välisministeeriumist ja sellele lisaks konkreetses riigis asuvast Soome esindusest.
fi: Muista maista tuotavissa asiakirjoissa on oltava asiakirjan oikeaksi todistava leima, joka pitää pyytää kyseisen maan ulkoministeriöstä ja sen lisäksi Suomen kyseisessä maassa olevasta edustustosta.
et: Küsi lisateavet oma riigi esindusest.
fi: Kysy lisätietoja oman maasi edustustosta.
et: Soomes moodustavad perekonna:
fi: Suomessa perheen muodostavat
et: alla 18-aastane vallaline laps või lapsed ja nende Soomes elav hooldaja või hooldajad.
fi: alle 18-vuotias naimaton lapsi tai lapset ja heidän Suomessa asuva huoltajansa tai huoltajat
et: Soome peremõiste on kitsam kui paljudes teistes riikides.
fi: Suomalainen perhekäsitys on suppeampi kuin monissa muissa maissa.
et: Soomes mõeldakse pere all sageli tuumikperet ehk vanemaid ja lapsi.
fi: Suomessa perheeksi katsotaan useimmiten ydinperhe eli vanhemmat ja lapset.
et: Näiteks kui vanavanemad, vanemad ja lapsed elavad ühes korteris, siis ametlikult kuuluvad samasse perekonda vaid vanemad ja lapsed.
fi: Esimerkiksi jos isovanhemmat, vanhemmat ja lapset asuvat samassa asunnossa, niin virallisesti vain vanhemmat ja lapset kuuluvat samaan perheeseen.
et: Vanavanemad moodustavad eraldi perekonna.
fi: Isovanhemmat muodostavat erillisen perheen.
et: Perekonnas võib olla lapsi või perekonna võib moodustada lasteta paar.
fi: Perheessä voi olla lapsia, tai lapseton pariskunta voi muodostaa perheen.
et: Perekonda kuuluvad täiskasvanud võivad olla kas erinevast soost või samast soost.
fi: Perheen aikuiset voivat olla joko eri sukupuolta tai samaa sukupuolta.
et: Pere moodustavad ka üksikvanemast ema või isa ning tema lapsed.
fi: Perheen muodostavat myös yksinhuoltajaäiti tai -isä sekä hänen lapsensa.
et: Uuspere on paar, kellega koos elab üks või mitu last paari varasematest kooseludest.
fi: Uusperhe on pariskunta, jonka kanssa asuu yksi tai useampi lapsi parin aikaisemmista liitoista.
et: Peale selle võivad uusperes elada paari ühised lapsed.
fi: Lisäksi uusperheessä voi asua parin yhteisiä lapsia.
et: Kui oled lahutatud, võid sõlmida uue abielu endise abikaasa loata.
fi: Jos olet eronnut, voit solmia uuden avioliiton ilman entisen puolisosi lupaa.
et: Soome seaduste kohaselt ei vaja sa uue abielu sõlmimiseks endise abikaasa luba, isegi kui sul ja sinu endisel abikaasal oleksid ühised lapsed.
fi: Suomen lain mukaan et tarvitse entisen puolisosi lupaa uuden avioliiton solmimiseen, vaikka sinulla ja entisellä puolisollasi olisi yhteisiä lapsia.
et: Vikerkaarepered on homo-, lesbi-, bi- ja transseksuaalsete vanemate ja nende laste pered.
fi: Sateenkaariperheet ovat homo-, lesbo-, bi-, ja transvanhempien ja heidän lastensa perheitä.
et: Need on näiteks nais- ja meespaaride pered ning need pered, kus on rohkem kui kaks vanemat.
fi: Näitä ovat esimerkiksi naisparien ja miesparien perheet sekä ne perheet, joissa on enemmän kuin kaksi vanhempaa.
et: Kui samast soost abikaasad on abielus, on neil õigus lapse adopteerimiseks või peresiseseks adopteerimiseks.
fi: Jos samaa sukupuolta olevat puolisot ovat naimisissa, heillä on oikeus adoptoida lapsi tai tehdä perheen sisäinen adoptio.