Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Suurem osa lastest vaktsineeritakse Soomes vaktsineerimisprogrammile vastavate vaktsiinidega.
fi: Suurin osa lapsista saa Suomessa rokotusohjelman mukaiset rokotteet.
et: Teavita terviseõde, millised vaktsineerimised on lapsele tehtud enne Soome tulekut.
fi: Kerro terveydenhoitajalle, mitä rokotuksia lapsesi on saanut ennen Suomeen tuloa.
et: Kui soovid, et sinu laps saaks mõne sellise vaktsiini, mida vaktsineerimisprogrammis ei ole, broneeri aeg arsti juurde.
fi: Jos haluat, että lapsesi saa jonkin sellaisen rokotteen, jota ei ole rokotusohjelmassa, varaa aika lääkärille.
et: Arst võib kirjutada vaktsiini kohta retsepti ja terviseõde või sinu lapse vaktsineerida.
fi: Lääkäri voi kirjoittaa reseptin rokotteeseen, ja terveydenhoitaja voi rokottaa lapsesi.
et: Pead vaktsiini ise apteegist ostma.
fi: Sinun täytyy itse ostaa rokote apteekista.
et: Soome vaktsineerimisprogrammsoome keel _ rootsi keel
fi: Suomen rokotusohjelmasuomi _ ruotsi
et: Pikaajaline haigus või puudega lapse hooldamine
fi: Pitkäaikainen sairaus tai vammaisen lapsen hoitaminen
et: Kui hooldad kodus pikaajaliselt haiget või puudega alla 16-aastast last, võid taotleda Rahvapensioniametist erihooldusraha (erityishoitoraha).
fi: Jos hoidat sairasta tai vammaista alle 16-vuotiasta lasta pitkään kotona, voit hakea Kelasta erityishoitorahaa.
et: Rahvapensioniametist võid saada ka toetust lapse taastusraviks (kuntoutus).
fi: Kelasta voit saada myös tukea lapsen kuntoutukseen.
et: Raskelt haige või puudega laps võib saada Rahvapensioniametist alla 16-aastase puudetoetust (alle 16-vuotiaan vammaistuki).
fi: Vaikeasti sairas tai vammainen lapsi voi saada Kelasta alle 16-vuotiaan vammaistukea.
et: Rahvapensioniameti toetused on mõeldud neile, kes kuuluvad Soome sotsiaalse kaitse alla.
fi: Kelan tuet on tarkoitettu niille, jotka kuuluvat Suomen sosiaaliturvan piiriin.
et: Lisateavet elust Soomes koos puudega lapsega saad InfoFinlandi alamlehelt Puudega laps.
fi: Lisää tietoa elämästä Suomessa vammaisen lapsen kanssa saat InfoFinlandin sivulta Vammainen lapsi.
et: Ümberlõikamine (ympärileikkaus) on alati pöördumatu toiming.
fi: Ympärileikkaus on aina peruuttamaton toimenpide.
et: Kui seda tehakse mittemeditsiinilisel põhjusel, sekkutakse poisi füüsilisesse puutumatusesse.
fi: Jos se tehdään ei-lääketieteellisestä syystä, puututaan pojan ruumiilliseen koskemattomuuteen.
et: Ümberlõikamist tohib teha ainult litsentseeritud arst.
fi: Ympärileikkauksen saa tehdä vain laillistettu lääkäri.
et: Ümberlõikamiseks on vajalik poisi hooldajate kirjalik nõusolek.
fi: Ympärileikkausta varten tarvitaan pojan huoltajien kirjallinen suostumus.
et: Kui lapsel on kaks hooldajat, vajatakse mõlema nõusolekut, muidu ei tohi toimingut teha.
fi: Jos lapsella on kaksi huoltajaa, tarvitaan molempien suostumus, muuten toimenpidettä ei saa tehdä.
et: Poisil on õigus operatsioonist keelduda.
fi: Pojalla on oikeus kieltäytyä leikkauksesta.
et: Ümberlõikamist ei tohi teha ilma arsti poolt tehtud valuvaigistamiseta, ja selle peab tegema steriilsetes tingimustes.
fi: Ympärileikkausta ei saa tehdä ilman lääkärin antamaa kivunlievitystä, ja se täytyy tehdä steriileissä olosuhteissa.
et: Mittemeditsiiniline ümberlõikamine ei kuulu avaliku sektori poolt finantseeritud tervishoiu alla, seega ei ole seda võimalik teha avalikus tervisekeskuses ja selle eest tuleb ise tasuda.
fi: Ei-lääketieteellinen ympärileikkaus ei kuulu julkisesti rahoitettuun terveydenhuoltoon, joten sitä ei voida tehdä julkisella terveysasemalla ja se täytyy maksaa itse.
et: Küsi lisaks ümberlõikamise kohta nõuandlast, tervisekeskuse arstilt, kooli meditsiiniõelt või kooliarstilt.
fi: Kysy lisää ympärileikkauksesta neuvolasta, terveysaseman lääkäriltä, kouluterveydenhoitajalta tai koululääkäriltä.
et: Tüdrukute ümberlõikamine
fi: Tyttöjen ympärileikkaus
et: Tütarlaste ümberlõikamine (ympärileikkaus) on Soomes kuritegu.
fi: Tyttöjen ympärileikkaus on Suomessa rikos.
et: Samuti on kuritegu tütarlapse viimine teise riiki, et talle tehtaks seal ümberlõikamine.
fi: On myös rikos viedä tyttö toiseen maahan, jotta hänelle tehtäisiin siellä ympärileikkaus.
et: Kui kahtlustad, et oled lapseootel, võid teha rasedustesti (raskaustesti).
fi: Jos epäilet, että olet raskaana, voit tehdä raskaustestin.
et: Rasedusteste saab osta näiteks apteekidest.
fi: Raskaustestejä voi ostaa esimerkiksi apteekeista.
et: Võta ühendust elukohajärgse emade nõuandlaga (äitiysneuvola).
fi: Ota yhteys oman kuntasi äitiysneuvolaan.
et: Mine arstlikule läbivaatusele enne neljanda raseduskuu lõppu.
fi: Mene lääkärintarkastukseen ennen neljännen raskauskuukauden päättymistä.
et: Esita oma tööandjale kirjalik teatis hiljemalt kaks kuud enne emapuhkusele jäämist.
fi: Tee kirjallinen ilmoitus työnantajallesi viimeistään kaksi kuukautta ennen kuin jäät äitiysvapaalle.
et: Emade nõuandla
fi: Äitiysneuvola
et: Emade nõuandlas juhendatakse sind kõigis rasedusega seonduvates küsimustes ning saad teavet erinevate ühiskonna poolt pakutavate teenuste kohta.
fi: Äitiysneuvolasta saat opastusta kaikissa raskauteen liittyvissä asioissa sekä tietoa erilaisista yhteiskunnan tarjoamista palveluista.
et: Lisaks jälgitakse nõuandlas ema ja loote tervislikku seisundit.
fi: Lisäksi neuvolassa seurataan äidin ja sikiön terveydentilaa.
et: Elukohajärgse omavalitsuse nõuandla teenused on tasuta.
fi: Oman kunnan neuvolapalvelut ovat ilmaisia.
et: Võid kasutada oma valla emade nõuandla teenuseid, kui sul on koduvald (kotikunta) Soomes.
fi: Voit käyttää oman kuntasi äitiysneuvolan palveluja, jos sinulla on Suomessa kotikunta.
et: Nõuandlasse on oodatud ka isad.
fi: Isät ovat myös tervetulleita neuvolaan.
et: Nõuandlas vesteldakse paarisuhtest ja vanemaks olemisest ning isa rollist ja vastutusest lapsevanemana.
fi: Neuvolassa keskustellaan parisuhteesta ja vanhemmuudesta sekä isän roolista ja vastuusta vanhempana.
et: Nõuandla organiseerib last ootavatele emadele ja isadele ka sünnituse ja pere-elu ettevalmistuskursusi.
fi: Neuvola järjestää myös synnytysvalmennusta ja perhevalmennusta odottaville äideille ja isille.
et: Suur osa Soome isadest ja emadest osaleb ettevalmistuskursustel.
fi: Suurin osa suomalaisista isistä ja äideistä osallistuu tähän valmennukseen.
et: Nõuandla õde võib vajadusel paluda nõuandlavisiitidele kohale tõlgi.
fi: Neuvolan hoitaja voi tarvittaessa pyytää tulkin mukaan neuvolatapaamisiin.
et: Tõlk peab olema täiskasvanu, seega oma alaealist last ei saa tõlgina kasutada.
fi: Tulkin täytyy olla aikuinen, joten omaa alaikäistä lasta ei voi käyttää tulkkina.
et: Emade nõuandla annab kõikidele last ootavatele vanematele juhendi „Me saame lapse“ mille on välja andnud Tervise ja Heaolu Amet (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos).
fi: Äitiysneuvola antaa kaikille vauvaa odottaville vanhemmille Meille tulee vauva -oppaan, jonka on tuottanut Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
et: Arstlikul läbivaatusel peaks esimest korda käima enne neljanda raseduskuu lõppu.
fi: Lääkärintarkastuksessa kannattaa käydä ensimmäisen kerran ennen kuin neljäs raskauskuukausi on päättynyt.
et: Saad siis arstilt või nõuandlast rasedust kinnitava tõendi.
fi: Saat silloin lääkäriltä tai neuvolasta raskaustodistuksen.
et: Vajad seda, kui taotled Rahvapensioniametist (Kela) ematoetust (äitiysavustus) ja emapalka (äitiysraha).
fi: Tarvitset sitä, kun haet Kelasta äitiysavustusta ja äitiysrahaa.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi alamlehelt Toetused lapseootel emale.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Tukea raskaana olevalle äidille.
et: Sotsiaal- ja Tervishoiuministeeriumi (Sosiaali- ja terveysministeriö) veebilehel antakse üldine ülevaade Soome nõuandlate tegevusest
fi: Sosiaali- ja terveysministeriön sivuilla kerrotaan yleisesti neuvolatoiminnasta Suomessa.
et: Valu ja veritsus raseduse ajal
fi: Kipu ja verenvuoto raskauden aikana
et: Normaalse raseduse juurde kuulub väike valu, kui emakas kasvab.
fi: Normaaliin raskauteen kuuluu pientä kipua, kun kohtu kasvaa.
et: Kui oled valu suhtes ebakindel, küsi oma nõuandlast nõu.
fi: Jos olet epävarma, kuuluuko kipu asiaan, kysy neuvoa omasta neuvolastasi.
et: Kui valu on tugev või sul esineb veritsust, pöördu haigla poole.
fi: Jos kipu on kovaa tai jos sinulla on verenvuotoa, ota yhteyttä sairaalaan.
et: Sind kutsutakse läbivaatusele, kui see on vajalik.
fi: Sinut kutsutaan tutkimukseen, jos se on tarpeellista.
et: Kiireloomulises olukorras ei vaja sa saatekirja.
fi: Kiireellisessä tapauksessa et tarvitse lähetettä.
et: Ümberlõikamine ja rasedus
fi: Ympärileikkaus ja raskaus
et: Kui sulle on tehtud ümberlõikamine enne Soome saabumist, tehakse sulle sünnituse käigus avamisoperatsioon (avausleikkaus).
fi: Jos sinulle on tehty ympärileikkaus ennen kuin tulit Suomeen, sinulle tehdään synnytyksen yhteydessä avausleikkaus.
et: Avamisoperatsioon võidakse teha ka raseduse keskfaasis või enne rasedust.
fi: Avausleikkaus voidaan tehdä myös raskauden keskivaiheessa tai ennen raskautta.
et: Avamisoperatsioon kergendab sünnitamist ja raseduse ajal tehtavaid läbivaatusi.
fi: Avausleikkaus helpottaa synnytystä sekä tutkimuksia raskauden aikana.
et: Operatsioon tehakse haiglas ja paranemine kestab 1–2 päeva.
fi: Leikkaus tehdään sairaalassa, ja parantuminen kestää yleensä 1–2 päivää.
et: Küsi lisateavet nõuandla terviseõelt.
fi: Kysy lisää neuvolan terveydenhoitajalta.
et: Toetused lapseootel emale
fi: Tukea raskaana olevalle äidille
et: Kui kuulud Soome sotsiaalse kaitse alla, on sul õigus saada erinevaid Rahvapensioniameti toetusi nii raseduse ajal kui peale seda.
fi: Jos kuulut Suomen sosiaaliturvan piiriin, sinulla on oikeus saada erilaisia Kelan tukia raskauden aikana ja sen jälkeen.
et: Büroode kontaktidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Toimistojen yhteystiedotsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Mida teen, kui mul ei ole Soomes koduvalda?
fi: Mitä teen jos minulla ei ole kotikuntaa Suomessa?
et: Võta ühendust erameditsiinikeskusega.
fi: Ota yhteyttä yksityiseen lääkäriasemaan.
et: Suuremates piirkondades on mitmeid eraarste, mõnes piirkonnas on ka eranõuandlaid.
fi: Suurimmilla paikkakunnilla on useita yksityisiä lääkäreitä, joillakin paikkakunnilla on myös yksityisiä neuvoloita.
et: Arvesta, et eratervishoiuteenused on kallid.
fi: Ota huomioon, että yksityinen terveydenhuolto on kallista.
et: Soome isikukindlustus ei ole võimalik saada, kui isik ei kuulu Soome sotsiaalse kaitse alla.
fi: Suomalaista henkilövakuutusta ei voi saada, jos ei kuulu Suomen sosiaaliturvan piiriin.
et: Kas ootad last raskes elusituatsioonis või üksi?
fi: Odotatko vauvaa vaikeassa elämäntilanteessa tai yksin?
et: Kui ootad last ja sul on tunne, et sa ei saa üksi hakkama, võid võtta ühendust emade- ja lastekodu ehk esmakoduga (ensikoti).
fi: Jos odotat vauvaa ja sinusta tuntuu siltä, että et pärjää yksin, voit ottaa yhteyttä ensikotiin.
et: Esmakodus abistatakse sind lapsevanemaks olemisel ja oma elu juhtimisel.
fi: Ensikodissa saat apua vanhemmuuteen ja elämänhallintaan.
et: Esmakodude tegevuse kohta saad küsida lisateavet oma nõuandlast.
fi: Voit kysyä ensikotitoiminnasta omasta neuvolastasi.
et: Esmakodu teenused on mõeldud neile, kellel on koduvald Soomes.
fi: Ensikodin palvelut on tarkoitettu niille, joilla on Suomessa kotikunta.
et: Vajad ka valla sotsiaalameti saatekirja.
fi: Tarvitset myös lähetteen kunnan sosiaalitoimesta.
et: Lisateavet koduvallaõiguse kohta saad InfoFinlandi alamlehelt Koduvald Soomes.
fi: Lisää tietoa kotikuntaoikeudesta saat InfoFinlandin sivulta Kotikunta Suomessa.
et: Kas kaalud raseduse katkestamist?
fi: Harkitsetko raskauden keskeytystä?
et: Vaata lisateavet InfoFinlandi alamlehelt Abort.
fi: Katso lisätietoja InfoFinlandin sivulta Abortti.
et: linkkiEnsi- ja turvakotien liitto:
fi: linkkiEnsi- ja turvakotien liitto:
et: Esmakodude kontaktidsoome keel
fi: Ensikotien yhteystiedotsuomi
et: Milliseid tervishoiuteenuseid saad kasutada?
fi: Mitä terveyspalveluja voit käyttää?
et: Põhjamaa kodaniku tervishoid
fi: Pohjoismaalaisen terveydenhoito
et: EL-i kodaniku tervishoid
fi: EU-kansalaisen terveydenhoito
et: Töötaja ja ettevõtja tervishoid
fi: Työntekijän ja yrittäjän terveydenhoito
et: Õppuri tervishoid
fi: Opiskelijan terveydenhoito
et: Pagulaste ja varjupaigataotlejate tervishoid
fi: Pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden terveydenhoito
et: Teavet mujal veebis
fi: Tietoa muualla verkossa
et: Võid kasutada Soome avalikke tervishoiuteenuseid, kui sul on Soomes koduvald (kotikunta).
fi: Voit käyttää Suomen julkisia terveyspalveluita, jos sinulla on kotikunta Suomessa.
et: Õigus koduvallale sõltub järgmistest teguritest:
fi: Oikeus kotikuntaan riippuu seuraavista asioista:
et: kust riigist saabud Soome
fi: mistä maasta tulet Suomeen
et: mis on sinu Soome tuleku põhjus (nt töö, õpingud)
fi: mikä on Suomeen tulosi syy (esim. työ, opiskelu)
et: kas asud Soome alaliselt elama või viibid Soomes ajutiselt
fi: muutatko Suomeen vakituisesti vai oletko Suomessa tilapäisesti
et: kui oled Soomes ajutiselt, siis kui kaua viibid Soomes
fi: jos oleskelet Suomessa tilapäisesti, kuinka kauan olet Suomessa
et: Kui sa ei ole kindel, kas sul on Soomes koduvald, selgita oma olukord täpsemalt välja magistraadi (maistraatti) kaudu.
fi: Jos et ole varma, onko sinulla kotikunta Suomessa, selvitä oma tilanteesi tarkemmin maistraatista.
et: Kui sul pole Soomes koduvalda või sul pole Soome ravikindlustust, võib sul siiski olla õigus saada ravi või Kela hüvitisi mingil muul alusel.
fi: Jos sinulla ei ole kotikuntaa Suomessa tai et ole Suomessa sairausvakuutettu, sinulla voi kuitenkin olla oikeus hoitoon tai Kelan korvauksiin jollakin muulla perusteella.
et: Seda õigust tuleb eraldi taotleda.
fi: Tätä oikeutta täytyy hakea erikseen.
et: Lisateavet saad küsida Kela rahvusvaheliste küsimuste keskusest.
fi: Voit kysyä lisää Kelan kansainvälisten asioiden keskuksesta.
et: Tel 020 634 0200 (soome ja inglise keeles), 020 634 0300 (rootsi keeles)
fi: puh. 020 634 0200 (suomi ja englanti), 020 634 0300 (ruotsi)
et: Nii taotled Kelast õigust arstiabi saamisekssoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Näin haet Kelasta oikeutta sairaanhoitoonsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Hädaolukordades saad ravi avaliku sektori tervishoiuteenuste kaudu ka juhul, kui sul ei ole Soomes koduvalda või õigust ravile töötamise alusel.
fi: Hätätilanteissa saat hoitoa julkisessa terveydenhuollossa, vaikka sinulla ei olisi kotikuntaa Suomessa tai oikeutta hoitoon työskentelyn perusteella.
et: Kui sul ei ole õigust avalikele tervishoiuteenustele, võid broneerida aja erameditsiinikeskusse.
fi: Jos sinulla ei ole oikeutta julkisiin terveyspalveluihin, voit varata ajan yksityiseltä lääkäriasemalta.
et: Eratervishoiuteenused on kliendile võrreldes riiklike tervishoiuteenustega märkimisväärselt kallimad.
fi: Yksityiset terveyspalvelut maksavat asiakkaalle huomattavasti enemmän kuin julkiset.
et: Sageli saab hakkama ka inglise keeles.
fi: Usein myös englannilla pärjää.
et: Kui broneerid tervishoiuteenuste kasutamiseks aja, küsi tõlgi (tulkki) kasutamise võimaluse kohta, kui sa neid keeli ei oska.
fi: Kun varaat ajan terveyspalveluihin, kysy, onko mahdollista käyttää tulkkia, jos et osaa näitä kieliä.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kas vajad tõlki?
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Tarvitsetko tulkkia.
et: Kui oled arsti juures aja broneerinud, on tähtis õigeaegselt kohale minna.
fi: Kun olet varannut ajan lääkäriltä, on tärkeää mennä ajoissa paikalle.
et: Kui oled arsti juurde aja broneerinud, kuid ei saa kohale minna, on väga tähtis oma arstikülastus aegsasti tühistada, üldjuhul tuleks seda teha eelmisel päeval.
fi: Jos olet varannut ajan lääkärille, mutta et pääsekään paikalle, on hyvin tärkeää perua käynti ajoissa, yleensä edellisenä päivänä.
et: Kui sa kohale ei ilmu ja samuti ei ole sa broneeritud aega tühistanud, pead maksma hüvitist.
fi: Jos et ilmesty paikalle etkä ole perunut varattua aikaa, joudut maksamaan korvausta.
et: Välismaalase arstiabi Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Ulkomaalaisen sairaanhoito Suomessasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Piiriüleste tervishoiuteenuste kontaktpunktsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Rajat ylittävän terveydenhuollon yhteyspistesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui haigestud, pöördu oma tervisekeskuse (terveysasema) poole.
fi: Kun sairastut, ota aluksi yhteyttä omaan terveysasemaasi.
et: Oma tervisekeskusest saab broneerida aja üldarsti või tervishoiutöötaja (terviseõe) juurde.
fi: Omalta terveysasemalta voi varata ajan yleislääkärille tai terveydenhoitajalle.
et: Teavet erinevate piirkondade tervishoiuteenuste kohta leiad InfoFinlandi kohaliku teabe alamlehtedelt või oma valla veebilehelt.
fi: Tietoa eri paikkakuntien terveyspalveluista löydät InfoFinlandin paikallistietosivuilta tai oman kuntasi sivuilta.
et: Tervisekeskuse teenused on kliendile suhteliselt soodsad, sest neid finantseeritakse maksutuludest.
fi: Terveysaseman palvelut ovat asiakkaalle suhteellisen edullisia, koska niitä rahoitetaan verovaroin.
et: Tervisekeskused on üldjuhul avatud esmaspäevast reedeni kl 8–16.
fi: Terveysasemat ovat auki yleensä klo 8–16 maanantaista perjantaihin.
et: Registratuuri tasub helistada hommikul kohe kui tervisekeskus avatakse.
fi: Ajanvaraukseen kannattaa soittaa aamulla heti kun terveysasema aukeaa.
et: Saad aja kiiresti, kui sul on vaevus, mis vajab kiireloomulist ravi.
fi: Saat ajan nopeasti, jos sinulla on vaiva, joka vaatii kiireellistä hoitoa.
et: Kui sa ei vaja kiireloomulist ravi, pead ootama arsti vastuvõtuaega kauem.
fi: Jos et tarvitse kiireellistä hoitoa, joudut odottamaan lääkärinaikaa kauemmin.
et: Registratuurist öeldakse, kui kiiresti pääsed ravile.
fi: Ajanvarauksesta kerrotaan, kuinka nopeasti pääset hoitoon.
et: Registratuuris hinnatakse ka seda, kas vajad arsti või tervishoiutöötaja ravi.
fi: Ajanvarauksessa arvioidaan myös tarvitsetko lääkärin vai terveydenhoitajan hoitoa.
et: Soome tervishoiutöötajad (terviseõed) oskavad ravida paljusid haigusi.
fi: Suomessa terveydenhoitajat pystyvät hoitamaan monia sairauksia.
et: Vajaduse korral saab terviseõde saata sind arsti vastuvõtule.
fi: Tarvittaessa terveydenhoitaja voi lähettää sinut lääkärille.
et: Kui sul on Kela kaart (Kela-kortti), võta see tervisekeskusesse minnes kaasa.
fi: Jos sinulla on Kela-kortti, ota se mukaan, kun menet terveysasemalle.
et: Kui vajad eriarsti, broneeri esmalt aeg üldarsti juurde.
fi: Jos tarvitset erikoislääkäriä, varaa ensin aika yleislääkärille.
et: Tervisekeskuse arst kirjutab saatekirja eriarsti juurde, kui see on vajalik.
fi: Terveysaseman lääkäri kirjoittaa lähetteen erikoislääkärille, jos se on tarpeen.
et: Eriarstid töötavad mõnedes tervisekeskustes, polikliinikutes ja haiglates.
fi: Erikoislääkäreitä on joillakin terveysasemilla, poliklinikoilla ja sairaaloissa.
et: Eriarstiabi antakse keskhaiglates ja ülikoolihaiglates.
fi: Erikoissairaanhoito järjestetään keskussairaaloissa ja yliopistosairaaloissa.
et: Soomes ei ole võimalik avalike tervishoiuteenuste kaudu arsti koju kutsuda.
fi: Suomessa julkisten terveyspalveluiden kautta ei ole mahdollista saada lääkäriä kotiin käymään.
et: Seda teenust pakuvad mõned erameditsiinikeskused.
fi: Jotkut yksityiset lääkäriasemat tarjoavat tällaista palvelua.
et: Eraarsti koduvisiit on siiski kulukas.
fi: Yksityisen lääkärin kotikäynti maksaa kuitenkin paljon.
et: Kui sinu haigus on pikaajaline ja sul ei ole võimalik tööl käia, leiad InfoFinlandi alamlehelt Haiguse aegne toetus lisateavet Rahvapensioniameti (Kela) haiguspäevaraha kohta.
fi: Jos sairautesi jatkuu pitkään etkä pysty käymään työssä, InfoFinlandin sivulta Tukea sairauden aikana saat lisää tietoa Kelan sairauspäivärahasta.
et: Avalike tervishoiuteenuste valvepolikliinik
fi: Päivystys julkisissa terveyspalveluissa
et: Sellisel juhul tegeletakse äkiliste haigestumistega valvepolikliinikus (päivystys).
fi: Silloin äkillisiä sairastapauksia hoidetaan päivystyksessä.
et: Valvepolikliinik (erakorralise meditsiini keskus) on mõeldud sellisteks olukordadeks, mis vajavad kohest ravi.
fi: Päivystys on tarkoitettu sellaisiin tilanteisiin, jotka vaativat välitöntä hoitoa.
et: Kui sinu haigus ei vaja erakorralist arstiabi, broneeri aeg oma tervisekeskusesse selle lahtiolekuajal.
fi: Jos sairautesi ei vaadi välitöntä hoitoa, varaa aika omalta terveysasemaltasi, kun se on seuraavan kerran auki.
et: Valvepolikliinik tegutseb sageli mõne haigla juures, väiksemates kohtade puhul on see vahel lähedalasuvas linnas.
fi: Päivystys on järjestetty usein jonkin sairaalan yhteydessä, pienillä paikkakunnilla joskus läheisessä kaupungissa.
et: Laste ja noorte valvepolikliiniku teenus on sageli organiseeritud eraldi.
fi: Lasten ja nuorten päivystys on järjestetty usein erikseen.
et: Küsi lisateavet oma tervisekeskusest lahtioleku ajal või otsi teavet elukohajärgse omavalitsuse veebilehelt.
fi: Kysy lisää omalta terveysasemaltasi aukioloaikaan tai etsi tietoa kuntasi verkkosivuilta.
et: Erakliinikute kontakte leiad näiteks internetist.
fi: Yksityisten lääkäriasemien yhteystietoja voit löytää esimerkiksi internetistä.
et: Tõenäoliselt saad erakliinikusse aja kiiremini kui avalike tervishoiuteenuseid pakkuvasse tervishoiuasutusse.
fi: Saat todennäköisesti nopeammin ajan yksityiselle terveysasemalle kuin julkisiin terveyspalveluihin.
et: Eratervishoiuteenused on kliendile märkimisväärselt kallimad kui avalikud tervishoiuteenused.
fi: Yksityiset terveyspalvelut maksavat asiakkaalle huomattavasti enemmän kuin julkiset.
et: Erinevad kliinikud pakuvad erinevaid teenuseid.
fi: Eri lääkäriasemat tarjoavat erilaisia palveluita.
et: Eratervishoiuteenuseid võivad kasutada kõik, ka need, kellel ei ole Soomes koduvalda.
fi: Yksityisiä terveyspalveluja voivat käyttää kaikki, myös ne, joilla ei ole kotikuntaa Suomessa.
et: Rahvapensioniamet (Kela) maksab väikese osa eratervishoiu- ja hambaravikuludest, kui sulle kehtib Soome haiguskindlustus (sairausvakuutus).
fi: Kela maksaa pienen osan yksityisistä sairaanhoidon ja hammashoidon kuluista, jos kuulut Suomen sairausvakuutuksen piiriin.
et: Õigus saada Rahvapensioniameti (Kela) hüvitisi võib vahel olla ka sellisel isikul, kellele ei kehti Soome haiguskindlustus.
fi: Oikeus Kela-korvauksiin voi joskus olla myös sellaisella henkilöllä, joka ei kuulu Suomen sairausvakuutuksen piiriin.
et: Rahvapensioniameti (Kela) hüvitis võidakse vahel maha arvestada otse sellest summast, mida kassasse maksad.
fi: Kelan korvaus voidaan toisinaan vähentää suoraan summasta, jonka maksat kassalla.
et: Võta kaasa Kela kaart.
fi: Ota mukaan Kela-kortti.
et: Rahvapensioniameti (Kela) hüvitist võid taotleda Rahvapensioniametist ka tagantjärele.
fi: Voit hakea Kelan korvausta myös Kelasta jälkeenpäin.
et: Loe lisaks Soome haiguskindlustuse kohta InfoFinlandi alamlehelt Soome sotsiaalne kaitse.
fi: Lue lisää Suomen sairausvakuutuksesta InfoFinlandin sivulta Suomen sosiaaliturva.
et: Kui sul on haiguskindlustus teises Põhjamaa riigis, on sul õigus saada Soomes vältimatut arstiabi.
fi: Jos sinulla on sairasvakuutus toisessa Pohjoismaassa, sinulla on oikeus saada välttämätöntä sairaanhoitoa Suomessa.
et: Saad ravi samadel tingimustel ja maksad teenuste eest sama palju kui soomlased.
fi: Saat hoitoa samoilla ehdoilla ja maksat palveluista saman verran kuin suomalaiset.
et: Kui kasutad tervishoiuteenuseid, võta kaasa ametlik isikut tõendav dokument.
fi: Ota mukaan virallinen henkilöllisyystodistus, kun käytät terveyspalveluita.
et: Kui sul on haiguskindlustus teises EL-i riigis, EMP riigis või Šveitsis, on sul õigus saada Soomes vältimatut arstiabi.
fi: Jos sinulla on sairasvakuutus toisessa EU-maassa, ETA-maassa tai Sveitsissä, sinulla on oikeus välttämättömään sairaanhoitoon Suomessa.
et: Arstiabi saamiseks peab sul olema Euroopa ravikindlustuskaart.
fi: Jotta voisit saada hoitoa, sinulla täytyy olla eurooppalainen sairaanhoitokortti.
et: Pead hankima Euroopa ravikindlustuskaardi sellest riigist, kus sul on haiguskindlustus.
fi: Sinun täytyy hankkia eurooppalainen sairaanhoitokortti siitä maasta, jossa olet sairausvakuutettu.
et: Euroopa ravikindlustuskaart annab õiguse ravile, kui haigestud või sattud õnnetusse.
fi: Eurooppalainen sairaanhoitokortti antaa oikeuden hoitoon, jos sairastut tai joudut onnettomuuteen.
et: Saad ravi ka siis, kui seda nõuab sinu pikaajaline haigus.
fi: Pääset hoitoon myös, jos pitkäaikaissairautesi vaatii sitä.
et: Euroopa ravikindlustuskaardiga saad ka raseduse ja sünnitusega seonduvat meditsiinilist abi.
fi: Kortilla saat myös raskauteen ja synnytykseen liittyvää hoitoa.
et: Saad ravi sama hinnaga nagu Soomes alaliselt elavad isikud.
fi: Saat hoitoa samalla hinnalla kuin henkilöt, jotka asuvat Suomessa vakituisesti.
et: Teavet Euroopa ravikindlustuskaardi kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa eurooppalaisesta sairaanhoitokortistasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui oled tulnud Soome tööle, võib sul olla õigus kasutada Soome avalikke tervishoiuteenuseid.
fi: Jos olet tullut Suomeen töihin, sinulla voi olla oikeus käyttää Suomen julkisia terveyspalveluita.
et: See sõltub sinu töölepingu kestvusest ja iseloomust ning sellest, kust riigist oled Soome tulnud.
fi: Tämä riippuu työsopimuksesi kestosta ja laadusta sekä siitä, mistä maasta olet tullut Suomeen.
et: Tööandjatel on Soomes kohustus kanda töötajate ennetava tervishoiu kulud.
fi: Työnantajilla on Suomessa velvollisuus kustantaa työntekijöilleen ennaltaehkäisevä terveydenhuolto.
et: Ettevõtja võib soovi korral organiseerida iseendale töötervishoiuteenused.
fi: Yrittäjä voi järjestää itselleen työterveyshuollon, jos haluaa.
et: Ettevõtjal ei ole seega kohustust organiseerida iseendale töötervishoiuteenuseid.
fi: Yrittäjän ei siis ole pakko järjestää itselleen työterveyshuoltoa.
et: Küll aga on ettevõtja kohustatud organiseerima töötervishoiuteenused tema teenistuses olevatele töötajatele.
fi: Yrittäjän täytyy kuitenkin järjestää työterveyshuolto työntekijöille, jotka ovat hänen palveluksessaan.
et: Töötervishoiu teenuseid on võimalik organiseerida kohaliku tervisekeskuse või näiteks erakliiniku kaudu.
fi: Työterveyshuollon voi järjestää paikallisesta terveyskeskuksesta tai esimerkiksi yksityisestä lääkärikeskuksesta.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi alamlehelt Töötervishoid ning Sotsiaal- ja Tervishoiuministeeriumi veebilehelt.
fi: Lisää tietoa saat InfoFinlandin sivulta Työterveyshuolto sekä Sosiaali- ja terveysministeriön sivuilta.
et: Töötervishoidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Työterveyshuoltosuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui tuled Soome õppima mõnest teisest riigist kui EL-i riigist, EMP riigist või Šveitsist, läheb sul vaja enne Soome elamisloa saamist oma koduriigi kõikehõlmavat ravikindlustust.
fi: Jos tulet Suomeen opiskelemaan jostain muusta maasta kuin EU-maasta, ETA-maasta tai Sveitsistä, tarvitset yleensä kotimaastasi kattavan sairausvakuutuksen, ennen kuin voit saada oleskeluluvan Suomeen.
et: Kui sinu õpingute hinnanguline kestus on vähemalt kaks aastat, saad üldjuhul Soomest endale koduvalla ja seega saad kasutada ka kohaliku omavalitsuse tervishoiuteenuseid.
fi: Jos opintojesi arvioitu kesto on vähintään kaksi vuotta, saat yleensä kotikunnan Suomesta ja pääset kunnallisten terveyspalvelujen piiriin.
et: Sellisel juhul piisab, et sinu kindlustus katab esmajärjekorras ravimikulud.
fi: Siinä tapauksessa riittää, että vakuutuksesi kattaa ensisijaisesti lääkekustannukset.
et: Kui sa ei ole kindel, kas sul on õigus Soome koduvallale, küsi magistraadist.
fi: Jos et ole varma, onko sinulla oikeus kotikuntaan Suomessa, tarkista asia maistraatista.
et: Lisateavet koduvalla kohta saad InfoFinlandi alamlehelt Koduvald Soomes.
fi: Lisää tietoa kotikunnasta saat InfoFinlandin sivulta Kotikunta Suomessa.
et: Lisateavet õppuri elamisloa ja elamisloa jaoks vajaliku haiguskindlustuse kohta saad Immigratsiooniameti (Maahanmuuttovirasto) veebilehelt.
fi: Lisää tietoa opiskelijan oleskeluluvasta ja sairausvakuutuksesta, jonka lupaa varten tarvitset, saat Maahanmuuttoviraston sivuilta.
et: Kõrgkoolide õppurid kuuluvad Soomes õpingute aegse tervishoiu alla.
fi: Korkeakouluopiskelijat kuuluvat Suomessa opiskeluterveydenhuollon piiriin.
et: Täiendavat informatsiooni küsi oma õppeasutusest.
fi: Kysy lisää omasta oppilaitoksestasi.
et: Teavet õpingute aegse tervishoiu kohta saad ÜTHS-i ehk Üliõpilaste Tervishoiu Sihtasutuse (YTHS) ja Sotsiaal- ja Tervishoiuministeeriumi (Sosiaali- ja terveysministeriö) veebilehtedelt.
fi: Tietoa opiskeluterveydenhuollosta saat YTHS:n ja Sosiaali- ja terveysministeriön sivuilta.
et: Teave õppuri elamisloa kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa opiskelijan oleskeluluvastasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kõrgkooliõppuri tervishoidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Korkeakouluopiskelijan terveydenhuoltosuomi _ ruotsi _ englanti
et: Õpingute aegne tervishoidsoome keel _ rootsi keel
fi: Opiskeluterveydenhuoltosuomi _ ruotsi
et: Kui oled tulnud Soome kvoodijärgse pagulasena, on sul koduvald Soomes ja võid kasutada avalikke tervishoiuteenuseid.
fi: Jos olet tullut Suomeen kiintiöpakolaisena, sinulla on kotikunta Suomessa, ja voit käyttää julkisia terveyspalveluita.
et: Kui oled varjupaigataotleja ja sinu taotlust ei ole veel läbi vaadatud, ei saa sa registreeruda magistraadis valla elanikuks ega kasutada kohaliku omavalitsuse tervishoiuteenuseid.
fi: Jos olet turvapaikanhakija, ja hakemustasi ei ole vielä käsitelty, et voi rekisteröityä maistraatissa kunnan asukkaaksi etkä voi käyttää kunnan terveyspalveluita.
et: Täiendavat teavet küsi oma vastuvõtukeskusest.
fi: Kysy lisää vastaanottokeskuksestasi.
et: Kui oled saanud elamisloa kaitsevajaduse alusel ja saad õiguse koduvallale Soomes, võid kasutada oma kohaliku omavalitsuse tervishoiuteenuseid.
fi: Jos olet saanut oleskeluluvan suojelun tarpeen perusteella ja saat oikeuden kotikuntaan Suomessa, voit käyttää oman kuntasi terveyspalveluita.
et: Loe lisaks koduvalla õiguse kohta Soomes InfoFinlandi alamlehelt Koduvald Soomes.
fi: Lue lisää oikeudesta kotikuntaan Suomessa InfoFinlandin sivulta Kotikunta Suomessa.
et: Soome Vaimse Tervise Seltsi (Suomen Mielenterveysseura) kriisitelefon pakub abi neile, kes on kriisisituatsioonis.
fi: Suomen Mielenterveysseuran kriisipuhelin tarjoaa keskusteluapua niille, jotka ovat kriisitilanteessa.
et: Võid helistada kriisitelefonile ka siis, kui oled mures oma lähedase pärast.
fi: Voit soittaa kriisipuhelimeen myös, jos olet huolissasi läheisestäsi.
et: soome keeles numbril 01019 5202 E–R kl 9–7, nädalavahetustel ja pühade ajal kl 15–7,
fi: suomeksi numeroon 01019 5202 ma-pe klo 9–7, viikonloppuisin ja juhlapyhinä klo 15–7
et: inglise ja araabia keeles numbril 040 195 8202 E, T, N, R kl 11–15 ja K kl 18–22.
fi: englanniksi ja arabiaksi numeroon 040 195 8202 ma, ti, to, pe klo 11-15 ja ke klo 18-22
et: Soome Vaimse Tervise Seltsi lehtedelt leiad teavet:
fi: Suomen Mielenterveysseuran sivuilta löydät tietoa
et: keeruliste elusituatsioonide kohta
fi: vaikeista elämäntilanteista
et: vaimse tervise probleemidest
fi: mielenterveyden ongelmista
et: selle kohta, kuidas otsid abi
fi: siitä, miten haet apua
et: selle kohta, kuidas võid taastuda
fi: siitä, miten voit toipua
et: Teave on soome, inglise, kurdi (sorani), vene ja somaali keeles.
fi: Tietoa on suomeksi, englanniksi, kurdiksi (sorani), venäjäksi ja somaliksi.
et: Rasedust võib vältida ka spermitsiididega, näiteks emakasse viidava vahu (emätinvaahto) või emakasse viidavate küünaldega (emätinpuikko), kuid need ei ole eriti tõhusad.
fi: Raskautta voi ehkäistä myös spermisideillä, esimerkiksi emätinvaahdolla tai emätinpuikoilla, mutta ne eivät ole kovin tehokkaita.
et: Kondoomi kasutamine kaitseb enamiku suguhaiguste eest.
fi: Kondomin käyttö suojaa useimmilta sukupuolitaudeilta.
et: Kondoome võib osta kauplustest, bensiinijaamadest, kioskitest ja apteekidest.
fi: Kondomeja voi ostaa kaupoista, huoltoasemilta, kioskeista ja apteekeista.
et: Nende jaoks ei ole retsepti vaja.
fi: Niitä varten ei tarvita reseptiä.
et: Mõningaid spermitsiide võib ka osta apteegist ilma retseptita.
fi: Joitakin spermisidejä voi ostaa apteekista ilman reseptiä.
et: Hormonaalse rasestumisvastase vahendi jaoks vajad arstilt retsepti, mille saad näiteks tervisekeskusest (terveysasema) või eragünekoloogilt.
fi: Hormonaalista ehkäisyä varten tarvitset reseptin lääkäriltä, esimerkiksi terveysasemalta tai yksityiseltä gynekologilta.
et: Võid broneerida ka aja raseduse vältimise nõustamisele (ehkäisyneuvonta), nii üksi kui koos abikaasaga.
fi: Voit myös varata ajan ehkäisyneuvontaan yksin tai yhdessä puolisosi kanssa.
et: Ka vahekorrajärgsete rasestumisvastaste vahendite jaoks ei ole vaja retsepti.
fi: Jälkiehkäisyä varten et kuitenkaan yleensä tarvitse reseptiä.
et: Rasestumisvastaseid tablette, minipille, rasestumisvastaseid plaastreid ja rasestumisvastaseid rõngaid saab osta apteegist arstiretsepti alusel.
fi: E-pillereitä, minipillereitä, ehkäisylaastareita ja ehkäisyrenkaita voi ostaa apteekista lääkärin reseptillä.
et: Vaskspiraali või hormoonspiraali paigaldab arst.
fi: Kuparikierukan tai hormonikierukan asentaa lääkäri.
et: Spiraal sobib kõige paremini juba sünnitanud naistele.
fi: Kierukka sopii parhaiten niille naisille, jotka ovat synnyttäneet.
et: Ka noored võivad arsti juurde aja broneerida ja saada rasestumisvastaste vahendite retsepti.
fi: Myös nuoret voivat varata ajan lääkärille ja saada reseptin ehkäisyvälineitä varten.
et: Vanemate luba ei ole vaja.
fi: Vanhempien lupaa ei tarvita.
et: Raseduse vältimisest võib rääkida kooli tervishoiutöötajaga ning mõnedes omavalitsustes võib kooli tervishoiutöötaja anda ka alustamise paki.
fi: Koulun terveydenhoitajan kanssa voi keskustella ehkäisystä, ja joissakin kunnissa koulun terveydenhoitaja voi antaa aloituspakkauksen.
et: Kui rasestumisvastaste vahendite kasutamisega on probleeme või kui oled unustanud kasutada rasestumisvastast vahendit, võid osta apteegist SOS-pilli (jälkiehkäisypilleri).
fi: Jos ehkäisyn kanssa on ongelmia tai jos olet unohtanut käyttää ehkäisyä, voit ostaa apteekista jälkiehkäisypillerin.
et: See tuleb manustada võimalikult kiiresti peale vahekorda, hiljemalt 72 tunni jooksul.
fi: Se täytyy ottaa mahdollisimman pian yhdynnän jälkeen, viimeistään 72 tunnin päästä.
et: 15-aastased ja vanemad võivad osta SOS-pille ilma retseptita.
fi: Yli 15-vuotiaat voivat ostaa jälkiehkäisypillerin ilman reseptiä.
et: Alla 15-aastased vajavad arstiretsepti.
fi: Alle 15-vuotiaat tarvitsevat lääkärin reseptin.
et: Lisateavet rasestumisvastaste vahendite kohta saad Rahvastikuliidu (Väestöliitto) kodulehelt.
fi: Lisää tietoa ehkäisyvälineistä saat Väestöliiton sivuilta.
et: Raseduse vältiminesoome keel
fi: Raskauden ehkäisysuomi
et: Lapsed kutsutakse hambaravile koju saadetava kirjaga.
fi: Lapset kutsutaan hammashoitoon kotiin lähetettävällä kirjeellä.
et: Lastele korraldatakse regulaarselt hammaste kontrollimisi.
fi: Lapsille järjestetään säännöllisesti hammastarkastuksia.
et: Avalik hambaravi on tasuta alla 18-aastastele lastele.
fi: Julkinen hammashoito on ilmaista alle 18-vuotiaille lapsille.
et: Kui oled omandanud hariduse ja kvalifikatsiooni mõnes teises riigis, võid vajada Soomes töötamiseks või õppimiseks hariduse ja kvalifikatsiooni tunnustamise otsust.
fi: Jos olet suorittanut tutkinnon jossakin toisessa maassa, saatat tarvita tutkinnon tunnustamispäätöksen, jotta voit työskennellä tai opiskella Suomessa.
et: Enamikul juhtudel hindab tööandja, õppeasutus või kõrgkool seda, millise pädevuse ja oskused on välisriigis omandatud haridus ja kvalifikatsioon sulle andnud.
fi: Useimmissa tilanteissa työnantaja, oppilaitos tai korkeakoulu arvioi, millaisen pätevyyden ja osaamisen ulkomainen tutkintosi on antanut.
et: Vajad haridusameti või muu ameti väljastatavat hariduse ja kvalifikatsiooni tunnustamise otsust, kui tahad töötada reguleeritud kutsealal või ametis, mille puhul on nõutav teatud kõrghariduse tase.
fi: Tarvitset Opetushallituksen tai muun viranomaisen tunnustamispäätöksen, jos haluat työskennellä säännellyssä ammatissa tai tehtävässä, johon vaaditaan tietyn tasoinen korkeakoulututkinto.
et: Hariduse ja diplomite tunnustaminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tutkinnon tunnustaminensuomi _ ruotsi _ englanti
et: Voldik hariduse ja kvalifikatsiooni tunnustamise kohta(pdf, 102,14 kt)soome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel _ prantsuse keel _ hispaania keel _ hiina keel _ pärsia keel _ araabia keel _ portugali keel
fi: Esite tutkinnon tunnustamisesta(pdf, 102,14 kt)suomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ viro _ ranska _ espanja _ kiina _ persia _ arabia _ portugali
et: Skeem hariduse ja kvalifikatsiooni tunnustamise kohta(pdf, 410,87 kt)soome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Kaavio tutkinnon tunnustamisesta(pdf, 410,87 kt)suomi _ ruotsi _ englanti
et: Teenustasude hinnakirisoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Palveluhinnastosuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui soovid Soomes õpinguid jätkata
fi: Jos haluat jatkaa opintoja Suomessa
et: Õppurite valiku teevad kõrgkoolid ja õppeasutused.
fi: Korkeakoulut ja oppilaitokset päättävät opiskelijavalinnasta.
et: Nad otsustavad ka selle üle, kas sinu välisriigis omandatud haridust ja kvalifikatsiooni saab aktsepteerida kui sinu Soomes omandatava hariduse ja kvalifikatsiooni üht osa.
fi: Ne päättävät myös, voidaanko ulkomaisia opintojasi ja muuta osaamistasi hyväksyä osaksi tutkintoa, jonka suoritat Suomessa.
et: Kui oled välisriigis läbinud kõrgkooliõpinguid ja soovid jätkata õppimist Soomes, võid saada teavet ja juhendamist kõrgkoolide õppurite teenuste ja SIMHE teenuste kaudu.
fi: Jos olet suorittanut korkeakouluopintoja ulkomailla ja haluat jatkaa opiskelua Suomessa, voit saada tietoa ja ohjausta korkeakoulujen opiskelijapalveluista ja SIMHE-palveluista.
et: SIMHE teenuseid osutavad kõrgkoolidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: SIMHE-palveluja tarjoavat korkeakoulutsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Ametid, mille puhul teatud haridust ei nõuta
fi: Tehtävät, joihin ei vaadita tiettyä koulutusta
et: Soome seaduste kohaselt ei nõuta kõigi ametite puhul teatud hariduse või teatud tasemega kvalifikatsiooni olemasolu.
fi: Kaikkiin tehtäviin ei Suomen lain mukaan vaadita tiettyä koulutusta tai tietyn tasoista tutkintoa.
et: Näiteks hindab erasektori tööandja üldjuhul ise, kas välisriigis omandatud haridus ja kvalifikatsioon annab tööks piisava pädevuse.
fi: Esimerkiksi yksityisen sektorin työnantaja arvioi yleensä itse, antaako ulkomainen tutkinto tehtävään riittävän pätevyyden.
et: Kõrghariduse taseme kõrvutamine
fi: Korkeakoulututkinnon tason rinnastaminen
et: Avaliku sektori (kohaliku omavalitsuse või riigi) ametikohtade puhul nõutakse sageli teatud tasemega kõrghariduse, näiteks magistri- või litsentsiaadikraadi olemasolu.
fi: Julkisen sektorin (kunnan tai valtion) tehtäviin vaaditaan usein tietyn tasoinen korkeakoulututkinto, esimerkiksi ylempi korkeakoulututkinto.
et: Kui oled omandanud kõrghariduse välisriigis, saad taotleda haridusametist otsust oma haridustaseme kõrvutamise kohta.
fi: Jos olet suorittanut korkeakoulututkinnon ulkomailla, voit hakea Opetushallituksesta päätöstä tutkintosi tason rinnastamisesta.
et: Otsus on tasuline.
fi: Päätös on maksullinen.
et: Peale sinu haridustaseme kõrvutamist Soome kõrgharidusega, saad kandideerida ametikohtadele, kus nõutakse sinu tasemele vastavat kõrgharidust.
fi: Kun tutkintosi taso on rinnastettu suomalaiseen korkeakoulututkintoon, voit hakea tehtäviin, joissa vaaditaan saman tasoista korkeakoulutusta kuin sinulla.
et: Kõrghariduse taseme kõrvutaminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Korkeakoulututkinnon tason rinnastaminensuomi _ ruotsi _ englanti
et: Reguleeritud kutsealad
fi: Säännellyt ammatit
et: Teatud kutsealad on Soomes reguleeritud.
fi: Jotkut ammatit ovat Suomessa säänneltyjä.
et: See tähendab, et seadusega on kindlaks määratud, millist haridust nende puhul nõutakse.
fi: Se tarkoittaa, että laki määrittelee, millainen koulutus niihin vaaditaan.
et: Sellisteks kutsealadeks on näiteks füsioterapeut, arst, hambaarst, proviisor, meditsiiniõde, advokaat, audiitor, algklassiõpetaja ja korstnapühkija.
fi: Tällaisia tehtäviä ovat esimerkiksi fysioterapeutti, lääkäri, hammaslääkäri, proviisori, sairaanhoitaja, asianajaja, tilintarkastaja, luokanopettaja ja nuohooja.
et: Reguleeritud kutsealadel tegutsemise või reguleeritud kutseala ametinimetuse kasutamise üle otsustavad vastava valdkonna ametkonnad.
fi: Alakohtaiset viranomaiset päättävät oikeudesta harjoittaa säänneltyä ammattia tai käyttää ammattinimikettä.
et: Näiteks sotsiaal- ja tervishoiu valdkonnas teeb otsuse Valvira ja hariduse valdkonnas haridusamet.
fi: Esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollon aloilla päätöksen tekee Valvira ja opetusalalla Opetushallitus.
et: Reguleeritud kutsealade ja otsuseid tegevate ametkondade nimekirja leiad haridusameti veebilehelt.
fi: Opetushallituksen sivuilta löydät luettelon säännellyistä ammateista ja viranomaisista, jotka tekevät päätöksiä.
et: Reguleeritud kutsealad ja vastutavad ametkonnadsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Säännellyt ammatit ja vastuuviranomaisetsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Teavet hariduse ja kvalifikatsiooni tunnustamise kohta tervishoiu kutsealadelsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa tutkintojen tunnustamisesta terveysalan ammateissasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Reguleeritud kutsealad ja kvalifikatsioon teisest EL-i liikmesriigist
fi: Säännellyt ammatit ja tutkinto toisesta EU-maasta
et: oled mõne EL-i liikmesriigi, EMP riigi või Šveitsi kodanik ja
fi: olet jonkin EU-maan, ETA-maan tai Sveitsin kansalainen, ja
et: oled omandanud EL-i liikmesriigis, EMP riigis või Šveitsis sellise kutseala kvalifikatsiooni, mis on Soomes reguleeritud kutsealade nimekirjas,
fi: olet hankkinut EU-maassa, ETA-maassa tai Sveitsissä pätevyyden sellaiseen ammattiin, joka on Suomessa säännelty,
et: saad taotleda antud kutsealal tegutsemiseks vastava valdkonna ametkonnalt kutsekvalifikatsiooni tunnustamist.
fi: voit hakea ammattipätevyyden tunnustamista tähän ammattiin alakohtaiselta viranomaiselta.
et: Kui sinu haridus erineb märkimisväärselt Soomes nõutavast haridusest, võib juhtuda, et pead läbi tegema kohanemisaja või sooritama sobivuseksami.
fi: Jos koulutuksesi eroaa paljon siitä koulutuksesta, joka Suomessa vaaditaan, saatat joutua suorittamaan sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen.
et: EL-i liikmesriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustaminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: EU-valtiossa hankitun ammattipätevyyden tunnustaminensuomi _ ruotsi _ englanti
et: linkkiEuroopa Komisjon:
fi: linkkiEuroopan komissio:
et: Teavet EL-i liikmesriikides reguleeritud kutsealade kohtainglise keel
fi: Tietoa säännellyistä ammateista EU-maissaenglanti
et: Kutsekvalifikatsioon välisriigist
fi: Ammatillinen tutkinto ulkomailta
et: Kui oled omandanud kutsekvalifikatsiooni välisriigis, saad taotleda selle kohta hinnangut haridusametist.
fi: Jos olet suorittanut ammatillisen tutkinnon ulkomailla, voit hakea siitä lausuntoa Opetushallitukselta.
et: Hinnangus kirjeldatakse kvalifikatsiooni taset ja sisu ning seda, millise ametialase pädevuse annab kvalifikatsioon selles riigis, kus oled selle omandanud.
fi: Lausunnossa kuvataan tutkinnon tasoa ja sisältöä sekä sitä, millaisiin tehtäviin tutkinto antaa pätevyyden siinä maassa, missä olet suorittanut sen.
et: Hinnang ei anna sulle siiski Soomes reguleeritud ametis tegutsemise pädevust.
fi: Lausunto ei kuitenkaan anna sinulle pätevyyttä toimia säännellyssä ammatissa Suomessa.
et: Otsused välisriigi kutsehariduse ja -diplomite kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Lausunnot ulkomaisista ammatillisista tutkinnoistasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Dokumentide tõlkimine
fi: Asiakirjojen kääntäminen
et: Kui sinu tõendi originaalkeel ei ole soome, rootsi või inglise keel, vajad üldjuhul dokumentide ametlikku tõlget, mille on teinud vandetõlk.
fi: Jos todistuksesi alkuperäinen kieli ei ole suomi, ruotsi tai englanti, tarvitset yleensä asiakirjoista virallisen käännöksen, jonka on tehnyt auktorisoitu kääntäjä.
et: Mõned ametkonnad aktsepteerivad dokumente ka mõnes muus Euroopa keeles.
fi: Jotkut viranomaiset hyväksyvät myös asiakirjoja joillakin muilla eurooppalaisilla kielillä.
et: Loe hoolikalt läbi konkreetset valdkonda esindava ametiasutuse kandideerimisjuhised.
fi: Lue huolellisesti alakohtaisen viranomaisen hakuohjeet.
et: Kui soovid teavet või abi seksuaaltervise küsimustes, võid pöörduda oma tervisekeskuse (terveysasema) poole.
fi: Jos haluat tietoa tai apua asioissa, jotka liittyvät seksuaaliterveyteen, voit ottaa yhteyttä omaan terveysasemaasi.
et: Võid küsida nõu terviseõelt (terveydenhoitaja) või broneerida aja arsti (lääkäri) juurde.
fi: Voit kysyä neuvoa terveydenhoitajalta tai varata ajan lääkärille.
et: Näiteks rasedusvastaste tablettide (ehkäisypillerit) jaoks vajad retsepti, mille võib välja kirjutada vaid arst.
fi: Esimerkiksi ehkäisypillereitä varten tarvitset reseptin, jonka voi kirjoittaa vain lääkäri.
et: Tervisekeskuse teenuste kasutamise õigus on sul siis, kui sul on koduvald Soomes.
fi: Terveysaseman palveluihin sinulla on oikeus, jos sinulla on kotikunta Suomessa.
et: Günekoloogilisi läbivaatusi teeb osa arstidest avalike tervishoiuteenuste kaudu.
fi: Gynekologisia tutkimuksia tekee osa lääkäreistä julkisissa terveyspalveluissa.
et: Avalikke tervishoiuteenuseid on sul õigus kasutada siis, kui sul on koduvald Soomes.
fi: Julkisiin terveyspalveluihin sinulla on oikeus, jos sinulla on kotikunta Suomessa.
et: Soovi korral võid registreeruda naistearsti vastuvõtule.
fi: Voit pyytää päästä naislääkärin vastaanotolle, jos haluat.
et: Eraarsti teenused on kliendile märkimisväärselt kallimad.
fi: Yksityislääkärien palvelut maksavat asiakkaalle huomattavasti enemmän.
et: Soomes organiseeritakse naistele sõeluuringuid (seulontatutkimus), mille käigus üritatakse leida varajases staadiumis rinnavähki ja emakakaelavähki.
fi: Suomessa järjestetään naisille seulontatutkimuksia, joissa yritetään löytää rintasyöpä ja kohdunkaulan syöpä varhaisessa vaiheessa.
et: Rinnavähi uuring tehakse 50–69-aastastele naistele umbes kahe aasta tagant ja emakakaelavähi uuring 30–60-aastastele naistele viie aasta tagant.
fi: Rintasyöpätutkimus tehdään 50–69-vuotiaille naisille noin kahden vuoden välein, ja kohdunkaulansyöpätutkimus tehdään 30–60-vuotiaille naisille viiden vuoden välein.
et: Kui sul on koduvald Soomes, on sul õigus neile uuringutele.
fi: Jos sinulla on kotikunta Suomessa, sinulla on oikeus näihin tutkimuksiin.
et: Kui sul on koduvald Soomes, võid broneerida oma tervisekeskuses aja uroloogilisele uuringule.
fi: Jos sinulla on kotikunta Suomessa, voit varata ajan urologiseen tutkimukseen omalta terveysasemaltasi.
et: Võid broneerida aja ka erauroloogi juurde.
fi: Voit myös varata ajan yksityiseltä urologilta.
et: Rasestumisvastaseid vahendeid müüakse apteekides.
fi: Ehkäisyvälineitä myydään apteekeissa.
et: Kondoome müüakse näiteks ka toidukauplustes.
fi: Kondomeja myydään myös esimerkiksi ruokakaupoissa.
et: Hormonaalsete rasestumisvastaste vahendite jaoks vajad arstilt retsepti, mille saad näiteks tervisekeskusest või eragünekoloogilt.
fi: Hormonaalisia ehkäisyvälineitä varten tarvitset reseptin lääkäriltä, esimerkiksi terveysasemalta tai yksityiseltä gynekologilta.
et: Võid broneerida ka aja raseduse vältimise nõustamisele (ehkäisyneuvonta).
fi: Voit myös varata ajan ehkäisyneuvontaan.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi alamlehelt Raseduse vältimine.
fi: Lisää tietoa saat InfoFinlandin sivulta Ehkäisy.
et: Rahvastikuliidu (Väestöliitto) veebilehel on teavet erinevate rasestumisvastaste vahendite kohta.
fi: Väestöliiton sivuilla on tietoa eri ehkäisyvälineistä.
et: Raseduse katkestamise kohta saad teavet InfoFinlandi alamlehelt Abort.
fi: Raskauden keskeytyksestä saat tietoa InfoFinlandin sivulta Abortti.
et: Abi lapse saamisel
fi: Apua lapsen saamiseen
et: Kui aasta jooksul alates rasestumisvastaste vahendite kasutamise lõpetamisest ei toimu rasestumist, võib pöörduda uuringutele.
fi: Jos raskaus ei ala itsestään vuoden sisällä siitä, kun ehkäisyn käyttö on lopetettu, asiaa voidaan tutkia.
et: Sageli on võimalik lapse saamisel abi saada.
fi: Usein lapsen saamiseen voi löytyä apua.
et: Võid broneerida aja uuringuteks tervisekeskusesse (terveysasema), günekoloogi juurde või lastetuskliinikusse (lapsettomuusklinikka).
fi: Voit varata ajan tutkimuksiin terveysasemalle, gynekologille tai yksityiselle lapsettomuusklinikalle.
et: Vastuvõtule peaks minema paar koos.
fi: Parin on hyvä mennä vastaanotolle yhdessä.
et: Uuringute käigus selgitatakse välja lastetuse põhjus.
fi: Tutkimuksissa selvitetään syy lapsettomuuteen.
et: Kui kahtlustad, et põed suguhaigust, võid broneerida aja kas tervisekeskuse või erameditsiinikeskuse arsti juurde.
fi: Jos epäilet, että sairastat sukupuolitautia, voit varata ajan lääkärille joko terveysasemalta tai yksityiseltä lääkäriasemalta.
et: Suurtes linnades võidakse suguhaigusi ravida eraldi suguhaiguste polikliinikus (sukupuolitautien poliklinikka).
fi: Suurissa kaupungeissa sukupuolitauteja voidaan hoitaa erikseen sukupuolitautien poliklinikalla.