Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Emapuhkuse ajal on töötamine keelatud kaks nädalat enne oletatavat sünnitustähtaega ning kaks nädalat peale sünnitust.
fi: Äitiysvapaan aikana ei kuitenkaan saa tehdä työtä kahden viikon aikana ennen laskettua synnytysaikaa eikä kahden viikon aikana synnytyksen jälkeen.
et: Isapuhkus on vanemapuhkuse osa, mida saab võtta isa.
fi: Isyysvapaa on vanhempainvapaan osa, joka on tarkoitettu isän pidettäväksi.
et: Isapuhkuse pikkus on kokku 54 argipäeva.
fi: Isyysvapaan pituus on yhteensä 54 arkipäivää.
et: Neid päevi ei saa emale üle kanda.
fi: Näitä päiviä ei voi siirtää äidin pidettäväksi.
et: Üheaegselt lapse emaga, kes on ema- või vanemapuhkusel, võid välja võtta maksimaalselt 18 isapuhkuse päeva.
fi: Voit pitää korkeintaan 18 isyysvapaapäivää samaan aikaan kun lapsen äiti on äitiys- tai vanhempainvapaalla.
et: Neid päevi saad jagada maksimaalselt nelja ossa.
fi: Voit jakaa nämä päivät korkeintaan neljään jaksoon.
et: Ülejäänud 36 päeva võib jagada maksimaalselt kahte ossa.
fi: Loput 36 päivää voit jakaa korkeintaan kahteen jaksoon.
et: Nende päevade ajal ei või ema olla samaaegselt vanemapuhkusel.
fi: Näiden päivien aikana äiti ei voi olla samaan aikaan vanhempainvapaalla.
et: Mõte on selles, et isa hoiab last.
fi: Tarkoitus on, että isä hoitaa lasta.
et: Lubatud on võtta ka kõik 54 isapuhkuse päeva emast erineval ajal.
fi: Voit myös pitää kaikki 54 isyysvapaapäivää eri aikaan äidin kanssa.
et: Saad ise otsustada, kas võtad välja kõik isapuhkuse päevad või ainult osa neist.
fi: Voit itse päättää, pidätkö kaikki isyysvapaapäivät tai osan niistä.
et: Isapuhkuse päevi saab kasutada ainult alla 2-aastase lapse hoidmiseks.
fi: Isyysvapaapäiviä voi käyttää ainoastaan alle 2 vuotiaan lapsen hoitoon.
et: Kui laps saab 2-aastaseks, ei saa sa enam isapuhkuse päevi kasutada, isegi kui neid on järele jäänud.
fi: Kun lapsi täyttää 2 vuotta, et voi enää käyttää isyysvapaapäiviä, vaikka sinulla olisi niitä jäljellä.
et: Peale emapuhkust võib kas ema või isa jääda koju last hoidma, olles vanemapuhkusel, mille kestus on 158 argipäeva.
fi: Äitiysvapaan jälkeen joko äiti tai isä voi jäädä kotiin hoitamaan vauvaa vanhempainvapaalle, joka on 158 arkipäivää.
et: Mõlemad vanemad ei või olla vanemapuhkusel üheaegselt.
fi: Molemmat vanhemmat eivät voi olla yhtä aikaa vanhempainvapaalla.
et: Vanemapuhkuse võib ka jagada nii, et isa ja ema hoiavad last kodus vaheldumisi.
fi: Vanhempainvapaan voi kuitenkin jakaa siten, että isä ja äiti ovat vuorotellen kotona hoitamassa lasta.
et: Peale vanemapuhkust võib isa või ema jääda last hoidma palgata lapsehoolduspuhkusele (palkaton hoitovapaa) kuni lapse 3-aastaseks saamiseni.
fi: Vanhempainvapaan jälkeen isä tai äiti voi jäädä hoitamaan lasta palkattomalle hoitovapaalle, kunnes lapsi täyttää 3 vuotta.
et: See eeldab, et ema või isa on töötanud eelnenud aasta jooksul vähemalt 6 kuud sama tööandja juures.
fi: Se edellyttää, että äiti tai isä on ollut saman työnantajan palveluksessa vähintään 6 kuukautta viimeksi kuluneen vuoden aikana.
et: Lapsehoolduspuhkuse ajal maksab Kela koduhoiu toetust.
fi: Hoitovapaan aikana Kela maksaa kotihoidon tukea.
et: Vaata koduhoiu toetuse tingimusi InfoFinlandi lehelt Toetus lapse hoidmiseks kodus.
fi: Katso kotihoidon tuen ehdot InfoFinlandin sivulta Tukea lapsen hoitamiseen kotona.
et: Osaline lapsehoolduspuhkus
fi: Osittainen hoitovapaa
et: Sellisel juhul teed lühemat aega tööd ja saad vastavalt vähem palka.
fi: Teet tällöin lyhyempää työaikaa ja saat vastaavasti vähemmän palkkaa.
et: Ka mõlemad abikaasad võivad olla osalisel lapsehoolduspuhkusel. Näiteks nii, et üks vanem lühendab oma tööaega hommikupoolikul ja teine vanem õhtupoolikul.
fi: Myös molemmat puolisot voivat olla osittaisella hoitovapaalla esimerkiksi siten, että toinen lyhentää työaikaansa aamusta ja toinen iltapäivästä.
et: Võid olla osaajalisel lapsehoolduspuhkusel seni kuni laps lõpetab 2. klassi.
fi: Voit olla osittaisella hoitovapaalla siihen asti, kun lapsesi päättää toisen koululuokan.
et: Saad taotleda Kelast osalist lastehoiu toetust alla 3-aastase ning 1. ja 2. klassis käiva lapse hoidmiseks, kui sul on koduvald Soomes.
fi: Voit hakea Kelalta osittaista hoitorahaa alle 3-vuotiaan sekä 1. ja 2. luokalla olevan lapsen hoitamista varten, jos sinulla on kotikunta Suomessa.
et: Osalist lastehoiu toetust ei maksta sellise lapse hoidmise eest, kes on saanud 3-aastaseks, kuid ei käi veel koolis.
fi: Osittaista hoitorahaa ei voi saada sellaisen lapsen hoitoon, joka on täyttänyt kolme vuotta, mutta ei ole vielä koulussa.
et: Loe lisaks osalise lastehoiu toetuse kohta InfoFinlandi lehelt Toetus lapse hoidmiseks kodus.
fi: Lue lisää osittaisesta hoitorahasta InfoFinlandin sivulta Tukea lapsen hoitamiseen kotona.
et: Kui haigestud või kui sinuga juhtub õnnetus, on sul õigus töölt puududa.
fi: Jos sairastut tai sinulle sattuu tapaturma, on sinulla oikeus olla poissa työstä.
et: Tööandjal on kohustus maksta haigusaja eest palka.
fi: Työnantajalla on velvollisuus maksaa sairausajalta palkkaa.
et: Kui sinu töösuhte pikkus enne haigestumist on rohkem kui üks kuu, saad täispalga minimaalselt haigestumise päeva ja üheksa päeva eest peale haigestumispäeva.
fi: Jos työsuhteesi on jatkunut yli kuukauden ennen sairastumista, saat täyden palkan vähintään sairastumispäivältä ja yhdeksän päivän ajalta sairastumispäivän jälkeen.
et: Kui sa ei saa ka peale seda tööle naasta, saad taotleda Kelast haiguspäevaraha (sairauspäiväraha), kui kuulud Soome haiguskindlustuse alla.
fi: Jos et senkään jälkeen voi palata töihin, voit hakea Kelalta sairauspäivärahaa, jos kuulut Suomen sairausvakuutukseen.
et: Võib ka olla, et kollektiivlepingus on kokku lepitud teistsugused tingimused ja saad palka pikema aja eest.
fi: Voi olla, että työehtosopimuksessa on sovittu muista ehdoista, ja saat palkkaa pidemmältä ajalta.
et: Tööandjal on õigus nõuda haiguse kohta arstitõendit.
fi: Työnantajalla on oikeus vaatia lääkärintodistus siitä, että olet sairas.
et: Kui haigestud ja ei saa tööle minna, teata sellest kohe oma ülemusele.
fi: Jos sairastut, etkä pääse töihin, ilmoita siitä heti esimiehellesi.
et: Ülemus ütleb sulle, kas vajad oma haiguse kohta arstitõendit kohe või alates neljandast haiguspäevast.
fi: Esimiehesi kertoo sinulle, tarvitsetko lääkärintodistuksen sairaudestasi heti vai vasta neljänneltä sairauspäivältä.
et: Haiguse tõttu töölt puudumine ei ole puhkus, vaid aeg haigusest paranemiseks, seega sa ei tohi selle käigus oma tegevusega paranemist ohtu seada.
fi: Sairauspoissaolo ei ole lomaa, se myönnetään sairaudesta parantumista varten, joten et saa sen aikana omalla toiminnallasi vaarantaa parantumistasi.
et: Võid küsida ärinõuandlast nõu ettevõtte tegevuse või arendamisega seonduvates küsimustes.
fi: Voit kysyä yrityksen toimintaan tai kehittämiseen liittyvistä asioista yritysneuvonnasta.
et: Loe lisaks InfoFinlandi alamlehelt Ärinõustamine.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Yritysneuvonta.
et: Ettevõtjate huvide esindamine (edunvalvonta) ja teised teenused
fi: Yrittäjien edunvalvonta ja muut palvelut
et: Ettevõtja tugivõrk (Yrittäjän tukiverkko) on Soome ettevõtjate tasuta veebiteenus, kus on ettevõtjatele palju kasulikku infot.
fi: Yrittäjän tukiverkko on Suomen yrittäjien maksuton verkkopalvelu, jossa paljon yrittäjälle hyödyllistä tietoa.
et: Teenust osutatakse soome ja rootsi keeles.
fi: Palvelu toimii suomeksi ja ruotsiksi.
et: Teavet tööandja sotsiaalkindlustusmaksudestsoome keel _ rootsi keel
fi: Tietoa työnantajan sosiaaliturvamaksuistasuomi _ ruotsi
et: Ettevõtja töötervishoid (työterveyshuolto)
fi: Yrittäjän työterveyshuolto
et: Töötervishoid laieneb kõigile
fi: Työterveyshuolto kuuluu kaikille
et: Soomes on tööandjatel kohustus kanda töötajate ennetava töötervishoiu kulud.
fi: Työnantajilla on Suomessa velvollisuus tarjota työntekijöilleen ennaltaehkäisevä terveydenhuolto.
et: Tööandja võib organiseerida oma töötajatele ka meditsiiniteenuseid.
fi: Työnantaja voi myös järjestää työntekijöilleen sairaanhoitopalveluita.
et: Töötervishoid hõlmab võimalust saada terviseõe, töötervishoiuarsti ja töötervishoiupsühholoogi teenuseid.
fi: Työterveyshuollossa on mahdollista saada terveydenhoitajan, työterveyslääkärin ja työterveyspsykologin palveluita.
et: Sageli tegutsevad seal ka füsioterapeudid.
fi: Usein siellä toimii myös fysioterapeutteja.
et: Eriarsti teenused ei kuulu üldjuhul töötervishoiu alla.
fi: Erikoislääkärin palvelut eivät yleensä sisälly työterveyshuoltoon.
et: Küsi oma tööandjalt, millised teenused kuuluvad sinu töökohal töötervishoiu alla.
fi: Kysy työnantajaltasi, mitä työterveyshuoltoon kuuluu sinun työpaikallasi.
et: Õigus saada töötervishoiuteenuseid ei puuduta töötaja perekonda.
fi: Oikeus työterveyspalveluihin ei koske työntekijän perhettä.
et: Töötervishoiu eesmärk on edendada tervist ja töövõimet ning koostööd töökohtadel.
fi: Työterveyshuollon tavoitteena on edistää terveyttä ja työkykyä ja yhteistyötä työpaikoilla.
et: Töötervishoiu töötajatel on vaikimiskohustus.
fi: Työterveyshuollon henkilökunnalla on vaitiolovelvollisuus.
et: Nad ei räägi sind puudutavatest asjadest sinu tööandjale, kui sa ei ole selleks luba andnud.
fi: He eivät kerro asioitasi työnantajallesi, jos et ole antanut siihen lupaa.
et: Küll aga võib töötervishoiuasutus anda sinu tööandjale hinnangu selle kohta, kas sinu tervislik seisund lubab töötamist jätkata.
fi: Työterveyshuolto voi kuitenkin antaa työnantajallesi arvion siitä, voitko terveytesi puolesta jatkaa työntekoa.
et: Kela hüvitab tööandjale ja ettevõtjale osaliselt töötervishoiu kulud, kui need on vajalikud ja mõistlikud.
fi: Kela korvaa työnantajalle ja yrittäjälle osan työterveyshuollon kustannuksista, jos ne ovat tarpeellisia ja kohtuullisia.
et: Teavet töötervishoiustsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa työterveyshuollostasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Teavet töötervishoiustsoome keel _ rootsi keel
fi: Tietoa työterveyshuollostasuomi _ ruotsi
et: Töötervishoiuseadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Työterveyshuoltolakisuomi _ ruotsi _ englanti
et: Vastutus töötajate instrueerimise ja tööohutuse eest
fi: Vastuu työntekijöiden perehdyttämisestä ja turvallisuudesta
et: Kui alustad äritegevust, on sul palju kohustusi, muuhulgas ettevõtte registreerimine, maksude tasumise ja raamatupidamise korraldamine.
fi: Kun aloitat yritystoiminnan, sinulla on monia velvollisuuksia, muun muassa yrityksen rekisteröinti, verotuksen ja kirjanpidon järjestäminen.
et: Näiteks toiduaineid müüvate ettevõtete või ilusalongide ruumides tuleb enne ruumide kasutusele võtmist sooritada ülevaatus ning taotleda omavalitsuse tervishoiuosakonnast luba.
fi: Esimerkiksi elintarvikkeita myyvien yritysten tai kauneudenhoitoliikkeiden tiloissa on tehtävä tarkastus ja kunnan terveysviranomaiselta täytyy hakea lupa ennen tilojen käyttöönottoa.
et: Ettevõtja pensionikindlustus (YEL-vakuutus) on kohustuslik, kui ettevõtja on 18–68-aastane ja saab ettevõtlustegevusest töist tulu vähemalt 7 645,25 eurot aastas (seisuga 2018).
fi: Yrittäjäeläkevakuutus (YEL-vakuutus) on pakollinen, jos yrittäjä on 18–68-vuotias ja hän saa yritystoiminnastaan työtuloa vähintään 7 645,25 euroa vuodessa (vuoden 2018 tilanne).
et: Kindlustusandja ja ettevõtja lepivad kokku tema töö väärtuse, kui ettevõtja sõlmib ettevõtja pensionikindlustuse.
fi: Vakuutuksen antaja ja yrittäjä sopivat työtulon suuruuden, kun yrittäjä ottaa yrittäjäeläkevakuutuksen.
et: Töö väärtus peab olema enam-vähem sama suur kui oleks ettevõtja keskmine palk, kui ta teeks sama tüüpi tööd teise ettevõtte teenistuses olles.
fi: Työtulon on oltava suunnilleen yhtä suuri kuin yrittäjän palkka keskimäärin olisi, jos hän tekisi samantyyppistä työtä toisen palveluksessa.
et: Ärinimi ehk levinuim ettevõtte liik, kus äritegevuseks ei ole ettevõtet asutatud.
fi: Toiminimi on yleisin yritysmuoto, jossa yritystoimintaa harjoitetaan ilman erikseen perustettua yhtiötä.
et: Ärinime omanikku maksustatakse nii, et maksustatavaks tuluks loetakse kõik äritegevuse kulude mahaarvamise järel järele jäävad tulud.
fi: Toiminimen haltijaa verotetaan siten, että verotettavaa tuloa ovat kaikki yritystoiminnan kulujen vähentämisen jälkeen jäljelle jäävät tulot.
et: Eraldi palgamaksmist ettevõtjale ei ole.
fi: Erillistä palkanmaksua yrittäjälle ei siis ole.
et: Tulu maksustatakse ettevõttes oleva vara alusel kapitalituluna (pääomatulo) või palgatuluna (ansiotulo).
fi: Tulo verotetaan yrityksessä olevan varallisuuden perusteella pääomatulona tai ansiotulona.
et: Kapitalitulusid maksustatakse alati ühesuguse maksuprotsendiga.
fi: Pääomatuloja verotetaan aina samalla veroprosentilla.
et: Palgatulude maksustamine on progessiivne ehk makse makstakse seda rohkem, mida suuremad on tulud.
fi: Ansiotulojen verotus on progressiivista eli veroa maksetaan sitä enemmän mitä enemmän on tuloja.
et: Töökaitsealane tegevus töökohal
fi: Työsuojelutoiminta työpaikalla
et: Soomes pööratakse tööohutusele palju tähelepanu.
fi: Suomessa työturvallisuuteen kiinnitetään paljon huomiota.
et: Tööandja vastutab, et kõik saaksid ohutult töötada.
fi: Työnantaja vastaa siitä, että kaikki voivat tehdä työtä turvallisesti.
et: Tööandja kohustus on korraldada uuele töötajale töökoha alane instrueerimine.
fi: Työnantajan on järjestettävä uudelle työntekijälle perehdytys työpaikkaan.
et: Tööandjal on ka kohustus tutvustada töötajatele töökoha ohutusjuhendit ja õpetada neile selgeks õiged töömeetodid.
fi: Työnantajalla on myös velvollisuus perehdyttää työntekijät työpaikan turvallisuusohjeisiin ja opettaa heille oikeat työtavat.
et: Töötajad peavad ka ise oma tööohutuse eest hoolitsema.
fi: Työntekijöiden on myös itse huolehdittava työturvallisuudesta.
et: Töö tuleb teostada vastavalt juhendile.
fi: Työ on tehtävä ohjeiden mukaan.
et: Kui töö on ilmselgelt ohtlik, võib töötaja keelduda selle tegemisest.
fi: Jos työ on selvästi vaarallista, työntekijä voi kieltäytyä sen tekemisestä.
et: Töökohtades peab olema piisavalt esmaabioskustega isikuid, esmaabivarustus ning tegutsemisjuhised õnnetusjuhtumite korral.
fi: Työpaikoilla on oltava riittävästi ensiaputaitoisia henkilöitä, ensiapuvarustus sekä toimintaohjeet onnettomuustilanteiden varalta.
et: Tööandjad organiseerivad töökohtadel personalile esmaabikoolitusi.
fi: Työnantajat järjestävät työpaikoilla henkilöstölle ensiapukoulutuksia.
et: Kui töökohas on vähemalt kümme töötajat, valivad töötajad neid esindava töökaitsevoliniku (työsuojeluvaltuutettu).
fi: Jos työpaikassa on vähintään kymmenen työntekijää, työntekijät valitsevat työsuojeluvaltuutetun, joka edustaa heitä.
et: Töökaitsevolinik teeb endale selgeks töökoha töökaitseküsimused, osaleb töökoha töökaitse inspekteerimistel ja teavitab töötajaid tööohutuse ja töötervishoiu alastest küsimustest.
fi: Työsuojeluvaltuutettu perehtyy työpaikkaansa koskeviin työsuojeluasioihin, osallistuu työpaikan työsuojelutarkastuksiin ja tiedottaa työntekijöille työn turvallisuuteen ja terveellisyyteen liittyvistä asioista.
et: Tööandja nimetab igale töökohale töökaitsejuhi, kes on tööandjale abiks koostöös töötajate ja töökaitseametkondadega.
fi: Työnantaja nimeää jokaiselle työpaikalle työsuojelupäällikön, joka avustaa työnantajaa yhteistyössä työntekijöiden ja työsuojeluviranomaisten kanssa.
et: Töökaitseametkonnad
fi: Työsuojeluviranomaiset
et: Soomes tegutseb Piirkondliku Haldusameti (Aluehallintovirasto - AVI) alluvuses viis töökaitse halduspiirkonda.
fi: Suomessa toimii Aluehallintoviraston (AVI) alaisuudessa viisi työsuojelun vastuualuetta.
et: Teostatakse järelevalvet töökohtadel seadusele vastavate tööohutusjuhiste järgimise suhtes.
fi: Ne valvovat, että työpaikoilla noudatetaan lain mukaisia työturvallisuusohjeita.
et: Töökaitse piirkondlikud esindused nõustavad nii töötajaid kui tööandjaid tööohutuse ja töötervishoiu ning töösuhte tingimustega seonduvates küsimustes.
fi: Työsuojelun vastuualueet neuvovat sekä työntekijöitä että työnantajia työn turvallisuuteen ja terveellisyyteen sekä työsuhteen ehtoihin liittyvissä asioissa.
et: Töökaitseinspektorid teevad reide töökohtadesse.
fi: Työsuojelutarkastajat tekevät tarkastuksia työpaikoilla.
et: Nad kontrollivad ühtlasi, kas töökohal täidetakse ohutusnõudeid, kas töötajad on tööks vajalikul määral instrueeritud ja kas välismaalastest töötajate töötingimused ja töölepingu tingimused vastavad Soome seadustele ja lepingutele.
fi: He tarkistavat muun muassa, noudatetaanko työpaikalla turvallisuusmääräyksiä, onko työhön tarvittava riittävä perehdytys hoidettu ja ovatko ulkomaalaisten työntekijöiden työolot ja työn ehdot Suomen lakien ja sopimusten mukaisia.
et: Töökaitseinspektoril on juurdepääsuõigus igale töökohale ja õigus tutvuda töökaitse järelevalve seisukohast vajalike dokumentidega.
fi: Työsuojelutarkastajalla on oikeus päästä jokaiselle työpaikalle ja saada nähtäväkseen työsuojeluvalvonnan kannalta tar­peelliset asiakirjat.
et: Töökaitseamet võib kohustada tööandjat likvideerima töökohal esinevaid tööohutuses ilmnenud puudusi.
fi: Työsuojeluviranomainen voi velvoittaa työnan­tajan korjaamaan työpaikalla esiintyvät työturvallisuuspuutteet.
et: Teavet töökaitsest ja juhiseid probleemsituatsioonidekssoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa työsuojelusta ja ohjeita ongelmatilanteisiinsuomi _ ruotsi _ englanti
et: Ettevõtja kohustused
fi: Yrittäjän velvollisuudet
et: Kas vajad luba ettevõtluse jaoks?
fi: Tarvitsenko luvan yritystä varten?
et: Millised kindlustused on vaja teha?
fi: Mitä vakuutuksia pitää ottaa?
et: Loe neist ja muudest ettevõtjale olulistest asjadest InfoFinlandi lehelt Ettevõtja kohustused.
fi: Lue näistä ja muista yrittäjälle tärkeistä asioista InfoFinlandin sivulta Yrittäjän velvollisuudet.
et: Ettevõtja toetamine
fi: Tukea yrittäjälle
et: Kes esindab ettevõtjate huve Soomes?
fi: Kuka hoitaa yrittäjien edunvalvontaa Suomessa?
et: Milline on ettevõtja töötuskaitse?
fi: Millainen on yrittäjän työttömyysturva?
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Ettevõtja toetamine.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Tukea yrittäjälle.
et: Soome ettevõtluskultuur
fi: Suomalainen yrityskulttuuri
et: Kui soovid ettevõtjana Soomes edu saavutada, on tähtis tunda Soome ettevõtluskultuuri.
fi: Jos haluat menestyä yrittäjänä Suomessa, on tärkeää että tunnet suomalaisen yrityskulttuurin.
et: Kui tunned Soome ettevõtluskultuuri põhijooni, suudad paremini oma kliente teenindada.
fi: Kun tunnistat suomalaisen yrityskulttuurin peruspiirteet, pystyt paremmin palvelemaan asiakkaitasi.
et: Mõistad ka paremini, mida inimesed sinult ootavad.
fi: Ymmärrät myös paremmin, mitä ihmiset odottavat sinulta.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Soome töökultuur.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Suomalainen työkulttuuri.
et: Üldinfot ametiühingutest
fi: Yleistietoa ammattiliitoista
et: Soomes kaitseb seadusandlus töötaja õigust kuuluda ametiühingusse (ammattiliitto).
fi: Suomessa lainsäädäntö turvaa työntekijän oikeuden kuulua ammattiliittoon.
et: Seda õigust ei või piirata ühegi lepinguga.
fi: Tätä oikeutta ei voi rajoittaa millään sopimuksilla.
et: Töötajate diskrimineerimine ametiühingusse kuulumise tõttu on karistatav.
fi: Työntekijöiden syrjintä ammattijärjestöön kuulumisen vuoksi on rangaistavaa.
et: Suur osa soomlasi kuulub mõnesse ametiühingusse.
fi: Suurin osa suomalaisista kuuluu johonkin ammattiliittoon.
et: Ametiühingud püüavad kaitsta oma liikmete huve ja õigusi, üritavad tõsta palku ja parandada töösuhte turvalisust ning arendada tööelu kvaliteeti.
fi: Ammattiliitot pyrkivät turvaamaan jäsentensä edut ja oikeudet, yrittävät parantaa palkkoja ja työsuhdeturvaa sekä kehittää työelämän laatua.
et: Töötajate liidud on organiseerunud kolme palgasaajate keskliidu alla.
fi: Työntekijäliitot ovat järjestäytyneet kolmen palkansaajien keskusjärjestön alle.
et: Nendeks on Soome Ametiühingute Keskorganisatsioon SAK, Teenistujate Keskorganisatsioon STTK ja kõrgharidusega teenistujate tööturuorganisatsioon Akava.
fi: Ne ovat Suomen Ammattijärjestöjen keskusjärjestö SAK, Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ja korkeasti koulutettujen työmarkkinajärjestö Akava.
et: linkkiSAK, STTK ja AKAVA:
fi: linkkiSAK, STTK ja AKAVA:
et: Ametiühinguliikumise ABCsoome keel _ inglise keel _ vene keel _ eesti keel
fi: Ammattiyhdistysliikkeen ABCsuomi _ englanti _ venäjä _ viro
et: Teavet ametiühingute kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa ammattiyhdistystoiminnastasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Ametiühingu liikmeks astumine ja liikmemaks
fi: Ammattiliittoon liittyminen ja jäsenmaksu
et: Võid soovi korral astuda oma kutseala ametiühingusse.
fi: Voit liittyä oman alasi ammattiliittoon, jos haluat.
et: Ametiühingu liikmeks astumiseks tuleb võtta ühendust oma töökoha usaldusisikuga või otse ametiühinguga.
fi: Ammattiliittoon liittyminen tapahtuu ottamalla yhteyttä oman työpaikan luottamusmieheen tai suoraan ammattiliittoon.
et: Paljude ametiühingutega saab liituda ka ametiühingu veebilehe kaudu, täites vastava ankeedi.
fi: Useimpiin ammattiliittoihin voi liittyä myös täyttämällä liittymislomake liiton verkkosivuilla.
et: Ametiühingu liikmed maksavad ametiühingule liikmemaksu, mis on üldjuhul umbes 1–2 protsenti palgast.
fi: Ammattiliiton jäsenet maksavat liitolle jäsenmaksua, joka on yleensä noin 1–2 prosenttia palkasta.
et: Liikmemaksu võib tuludeklaratsioonis soodustusena vähendada.
fi: Jäsenmaksun saa vähentää verotuksessa.
et: Ametiühingu liikmed võivad osaleda ametiühingu poolt organiseeritavatel koolitustel ja vaba aja tegevustest.
fi: Ammattiliiton jäsenet voivat osallistua liiton järjestämään koulutukseen ja vapaa-ajan toimintaan.
et: Töövaidluste korral saavad nad tuge ametiühingu usaldusisikult.
fi: He myös saavat liiton luottamusmieheltä tukea riitatilanteissa työpaikalla.
et: Vajadusel saab ametiühingust ka nõu või abi läbirääkimistel.
fi: Tarvittaessa liitosta saa myös neuvoja tai neuvotteluapua.
et: Soomes on vabatahtlik töötukassasüsteem.
fi: Suomessa on vapaaehtoinen työttömyyskassajärjestelmä.
et: Töötukassasse kuuluv töötaja maksab tööl käies töötukassale liikmemaksu.
fi: Työttömyyskassaan kuuluva työntekijä maksaa työssä ollessaan työttömyyskassalle jäsenmaksua.
et: Kui töö lõppeb ja töötaja jääb töötuks, võib ta taotleda kassast palgapõhist töötu päevaraha (ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha).
fi: Jos työ loppuu ja työntekijä jää työttömäksi, hän voi hakea kassasta ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa.
et: Tasub liituda töötukassaga, sest palgapõhine päevaraha on suurem kui tavaline töötuskaitse.
fi: Työttömyyskassaan liittyminen kannattaa, koska ansiosidonnainen päiväraha on suurempi kuin tavallinen työttömyysturva.
et: Liitudes ametiühinguga võid liituda ka ametiühingu töötukassaga.
fi: Ammattiliittoon liittyessäsi voit liittyä liiton työttömyyskassaan.
et: Ametiühing ja töötukassa on siiski kaks eraldi süsteemi.
fi: Ammattiliitto ja työttömyyskassa ovat kuitenkin kaksi erillistä järjestelmää.
et: On olemas ka töötukassasid, millega võid liituda, olemata ühegi ametiühingu liige.
fi: On olemassa myös työttömyyskassoja, joihin voit liittyä olematta minkään ammattiliiton jäsen.
et: Palgapõhise päevaraha saamiseks on teatud tingimused, mis tuleb täita enne, kui on võimalik päevaraha saada. Näiteks peab olema teatud aja jooksul enne töötuks jäämist töötukassa liige.
fi: Ansiosidonnaisen päivärahan saamiselle on joitakin ehtoja, jotka on täytettävä, ennen kuin päivärahaa on mahdollista saada, esimerkiksi työttömyyskassaan on kuuluttava tietty aika ennen työttömäksi jäämistä.
et: Selgita need tingimused välja kohe töötukassaga liitumisel.
fi: Ota selvää näistä ehdoista heti työttömyyskassaan liittyessäsi.
et: Loe lisaks InfoFinlandi alamlehelt Töötuskaitse.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Työttömyysturva.
et: Teavet töötukassade kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa työttömyyskassoistasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Ametiühingu esindaja töökohas
fi: Ammattiliiton edustaja työpaikalla
et: Töökohas esindab ametiühingut ja sellesse kuuluvaid töötajaid usaldusisik (luottamusmies).
fi: Työpaikalla ammattiliittoa ja siihen kuuluvia työntekijöitä edustaa luottamusmies.
et: Usaldusisiku valivad töötajad.
fi: Työntekijät valitsevat luottamusmiehen.
et: Usaldusisik tegutseb tööandja ja töötajate vahelise läbirääkijana, lepitajana ja infovahendajana.
fi: Luottamusmies toimii neuvottelijana, sovittelijana ja tiedonvälittäjänä työnantajan ja työntekijöiden välillä.
et: Usaldusisikult võib küsida ka näiteks kollektiivlepinguga seotud küsimusi.
fi: Luottamusmieheltä voi myös kysyä esimerkiksi työehtosopimukseen liittyvistä asioista.
et: Aktsiaseltsi asutamiseks on nõutav vähemalt üks isik või ühendus ja selle minimaalne aktsiakapital ehk aktsiate väärtuse kogusumma on 2500 eurot.
fi: Osakeyhtiön perustamiseen vaaditaan vähintään yksi henkilö tai yhteisö, ja sen minimiosakepääoma eli osakkeiden arvon yhteissumma on 2500 euroa.
et: Aktsiakapital on jaotatud aktsiateks.
fi: Osakepääoma jaetaan osakkeisiin.
et: Aktsionäri hääleõigus, kasum ja vastutus ettevõttes sõltuvad temale kuuluvate ettevõtte aktsiate arvust.
fi: Osakkaan äänivalta, voitot ja vastuu yhtiössä riippuvat siitä, miten paljon yhtiön osakkeita hän omistaa.
et: Tööleping sõlmitakse alati kahes eksemplaris, üks töötajale ja teine tööandjale.
fi: Työsopimusta tehdään kaksi kappaletta, yksi työntekijälle ja yksi työnantajalle.
et: Töölepingus näidatakse üldjuhul ära vähemalt järgmised punktid:
fi: Työsopimukseen kirjataan tavallisesti ainakin seuraavat asiat:
et: Töölepingu pooled
fi: Työsopimuksen osapuolet
et: Töölepingu allkirjastavad nii tööandja kui töötaja.
fi: Sekä työnantaja että työntekijä allekirjoittavat työsopimuksen.
et: Töötamise alguskuupäev
fi: Työnteon alkamispäivä
et: Kas leping on sõlmitud määramata või määratud ajaks
fi: Onko sopimus toistaiseksi voimassa oleva vai määräaikainen
et: Põhireeglina sõlmitakse määramata ajaks kehtiv tööleping.
fi: Toistaiseksi voimassa oleva työsopimus on pääsääntö.
et: See tähendab, et töö jätkub seni, kuni töötaja töölepingu üles ütleb või tööandja töötajale töölepingu üles ütleb.
fi: Se tarkoittaa, että työ jatkuu, kunnes työntekijä irtisanoutuu tai työnantaja sanoo työntekijän irti.
et: Tööandjal peab olema töötajale töölepingu ülesütlemiseks mõjuv põhjus.
fi: Työnantajalla täytyy olla perusteltu syy työntekijän irtisanomiseen.
et: Aktsepteeritavad põhjused lepingu ülesütlemiseks on sätestatud töölepinguseaduses.
fi: Hyväksyttävät syyt irtisanomiseen on määritelty työsopimuslaissa.
et: Kui tööleping kehtib tähtajatult ehk määramata ajaks, on töötajal alaline ehk püsiv töökoht.
fi: Kun työsopimus on voimassa toistaiseksi, työntekijällä on vakituinen tai pysyvä työpaikka.
et: Tähtajaline ehk määratud ajaks sõlmitud tööleping tähendab, et kokku on lepitud nii töö algusaeg kui lõpptähtaeg.
fi: Määräaikainen työsopimus tarkoittaa, että työn alkamis- ja loppumisajasta on sovittu.
et: Töölepingu võib sõlmida määratud ajaks, kui selleks on mõjuv põhjus.
fi: Työsopimus voidaan tehdä määräajaksi, jos siihen on perusteltu syy.
et: Seadused ja kollektiivlepingud reguleerivad täpselt, millal on tähtajaliste töösuhete kasutamine lubatud.
fi: Lait ja työehtosopimukset säätelevät tarkkaan, milloin määräaikaisia työsuhteita saa käyttää.
et: Töösuhe võib olla tähtajaline, kui põhjuseks on näiteks:
fi: Työsuhde voi olla määräaikainen, jos syynä on esimerkiksi.
et: töötaja asendamine (sijaisuus)
fi: sijaisuus
et: nõudluse või müügihooaja kõrgperiood.
fi: kysyntä- tai sesonkihuippu
et: Kui tööleping on tähtajaline, seob see mõlemaid pooli määratud aja jooksul, kui lepingu ülesütlemise võimaluse osas ei ole kokku lepitud.
fi: Jos työsopimus on määräaikainen, se sitoo molempia osapuolia sovitun määräajan, ellei irtisanomismahdollisuudesta ole sovittu.
et: Määratud ajaks sõlmitud lepingu võib katkestada ainult väga mõjuvatel põhjustel.
fi: Määräaikainen sopimus voidaan purkaa ainoastaan erittäin painavista syistä.
et: Katseaeg ja selle pikkus
fi: Koeaika ja sen pituus
et: Töösuhte alguses võib kokku leppida katseaja rakendamises.
fi: Työsuhteen alussa voidaan sopia koeajasta.
et: Katseaja pikkus võib olla maksimaalselt kuus kuud.
fi: Koeaika voi olla enintään kuusi kuukautta.
et: Tähtajalise töölepingu puhul võib katseaeg olla maksimaalselt pool töölepingu kestusest.
fi: Määräaikaisessa työsuhteessa koeaika voi olla korkeintaan puolet työsopimuksen kestosta.
et: Katseajal võib töötaja hinnata, kas töö on talle sobiv ning tööandja saab omakorda hinnata, kas töötaja on tööks sobiv.
fi: Koeaikana työntekijä voi arvioida, onko työ hänelle sopivaa, ja työnantaja voi arvioida, onko työntekijä sopiva työhön.
et: Katseajal võib töötaja või ka tööandja töölepingu lõpetada ilma etteteatamistähtajata.
fi: Koeaikana työntekijä tai työnantaja voi purkaa työsopimuksen ilman irtisanomisaikaa.
et: Katseajal töölepingu lõpetamise põhjendused ei saa olla diskrimineerivad.
fi: Työsopimuksen purkamisen perusteet koeaikana eivät saa olla syrjiviä.
et: Töötaja saab katseajal tavapärast palka.
fi: Työntekijä saa koeaikana normaalia palkkaa.
et: Palk ja palga maksmine
fi: Palkka ja palkan maksaminen
et: Palk kujuneb vastavalt kollektiivlepingule.
fi: Palkka määräytyy työehtosopimuksen mukaan.
et: Kui kutsealal kollektiivleping puudub, on töötajal õigus saada mõistlikku palka.
fi: Jos alalla ei ole työehtosopimusta, työntekijällä on oikeus kohtuulliseen palkkaan.
et: Tööandja ei tohi maksta kollektiivlepingus sätestatust väiksemat palka.
fi: Työnantaja ei saa maksaa työehtosopimusta pienempää palkkaa.
et: Palk võib sisaldada erinevaid lisatasusid.
fi: Palkka voi sisältää erilaisia lisiä.
et: Tüüpilised lisatasud Soomes on lisatasud staaži, ületunnitöö ja vahetustega töö eest.
fi: Tyypillisiä palkan lisiä Suomessa ovat kokemuslisät, ylityölisät ja vuorotyölisät.
et: Palgapäev on tavaliselt üks või kaks korda kuus.
fi: Palkkapäivä on tavallisesti kerran tai kaksi kertaa kuukaudessa.
et: Tööandja kannab palga pangakontole.
fi: Työnantaja maksaa palkan pankkitilille.
et: Töötajal on õigus saada palgalipik, millelt on näha, millistest osadest palk kujuneb.
fi: Työntekijällä on oikeus saada palkkaerittely jossa lukee, mistä osista palkka muodostuu.
et: Kui räägitakse palgast, mõeldakse üldjuhul brutopalka (bruttopalkka), millest arvestatakse maha maksud ja personali kõrvalkulud.
fi: Kun puhutaan palkasta, tarkoitetaan yleensä bruttopalkkaa, josta vähennetään verot ja henkilöstösivukulut.
et: Töötajale jääv palk on netopalk (nettopalkka).
fi: Työntekijälle jäävä palkka on nettopalkka.
et: Lepingusse tuleb märkida regulaarne tööaeg.
fi: Sopimukseen on merkittävä säännöllinen työaika.
et: Tööaeg peab vastama tööaja seadusele ja kollektiivlepingule.
fi: Työajan on oltava työaikalain ja työehtosopimuksen mukainen.
et: Aastapuhkus ja puhkusetasu
fi: Vuosiloma ja lomaraha
et: Töötajal on õigus saada puhkusel oleku aja eest samasugust palka nagu ta saab tööl olles.
fi: Työntekijällä on oikeus saada loman ajalta samaa palkkaa kuin hän saa työssä ollessaan.
et: Lisaks makstakse puhkusetasu.
fi: Lisäksi maksetaan lomarahaa.
et: Puhkusetasu maksmise aluseks on kollektiivleping.
fi: Lomarahan maksaminen perustuu työehtosopimukseen.
et: Kui töösuhe lõppeb, on töötajal õigus saada puhkusehüvitist nende päevade eest, mille eest ta ei ole saanud töölepingu lõppemiseni puhkust või puhkusehüvitist.
fi: Kun työsuhde päättyy, työntekijällä on oikeus saada lomakorvausta niiltä päiviltä, joilta hän ei ole työsuhteen päättymiseen mennessä saanut lomaa tai lomakorvausta.
et: Ülesütlemise tähtaeg
fi: Irtisanomisaika
et: Tähtajatult kehtiv tööleping lõppeb peale töötaja või tööandja poolset töölepingu ülesütlemise tähtaja lõppu.
fi: Toistaiseksi voimassa oleva työsopimus päättyy joko työntekijän tai työnantajan irtisanomisajan jälkeen.
et: Ülesütlemise tähtaeg (irtisanomisaika) on aeg, mille jooksul töötaja on veel kohustatud tegema tööd, enne kui töö lõppeb.
fi: Irtisanomisaika on se aika, jonka työntekijä on velvollinen tekemään työtä ennen kuin työ loppuu.
et: Töötajale laienevad töölepingu ülesütlemise ajal kõik tavapärased töötaja õigused ja kohustused ja ta saab tavapärast palka.
fi: Irtisanomisaikana työntekijää koskevat normaalit työntekijän oikeudet ja velvollisuudet ja hän saa normaalia palkkaa.
et: Kui tööandja ütleb töötajale lepingu üles, peab ta ütlema põhjuse.
fi: Jos työnantaja sanoo työntekijän irti, hänen täytyy kertoa siihen syy.
et: Töölepinguseadus sätestab aktsepteeritavad lepingu ülesütlemise põhjused tööandjale.
fi: Työsopimuslaki kertoo hyväksyttävät syyt irtisanomiselle.
et: Märge, millisele kollektiivlepingule tööleping tugineb
fi: Maininta, mitä työehtosopimusta työsopimus noudattaa
et: Tööleping ja töösuhesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Työsopimus ja työsuhdesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Planeeri hoolikalt
fi: Suunnittele huolellisesti
et: Enne ettevõtte asutamist planeeri, kuidas kindlustad oma ettevõtte finantseerimise.
fi: Suunnittele huolellisesti yrityksesi rahoitus ennen yrityksen perustamista.
et: Ettevõtet võib osaliselt finantseerida ka kinke- ja laenurahaga.
fi: Yrityksen rahoitus voi olla myös osittain lahja- tai lainarahaa.
et: Finantseerimise taotlemiseks peab sul olemas olema korralik äriplaan.
fi: Rahoituksen hakemista varten on oltava kunnollinen liiketoimintasuunnitelma.
et: Alustavale ettevõtjale on üldjuhul rahastamise allikaks panga või Finnvera poolt antud laenud.
fi: Pankin tai Finnveran myöntämät lainat ovat yleinen rahoituksen lähde aloittavalle yrittäjälle.
et: Finnvera on Soome riigi omanduses olev erifinantseerimisettevõte, mis väljastab alustavale ja juba tegutsevale ettevõttele laene ja garantiisid.
fi: Finnvera on Suomen valtion omistama erityisrahoitusyhtiö, joka antaa lainoja ja takauksia aloittavalle tai jo toiminnassa olevalle yritykselle.
et: Ettevõtted, kellel on olemas eeldused tulutoovaks tegevuseks, kuid puudub pankade poolt nõutav omafinantseering või tagatised, võivad saada laenu või laenugarantii Finnverast.
fi: Yritykset, joilla on edellytykset kannattavaan toimintaan, mutta ei pankkien vaatimaa omarahoitusosuutta tai vakuuksia, voivat saada lainan tai lainalle takauksen Finnverasta.
et: Erinevate finantseerimisvõimaluste kohta annab teavet Yritys-Suomi.
fi: Yritys-Suomi antaa tietoa eri rahoitusvaihtoehdoista.
et: Selgita ka TE-büroo kaudu välja, kas sul on võimalik saada ettevõtte asutamiseks toetust.
fi: Selvitä myös TE-toimistosta, voitko saada tukea yrityksen perustamiseen.
et: Stardiraha (starttiraha)
fi: Starttiraha
et: Kui hakkad ettevõtjaks, võidakse sulle anda ettevõtlustegevuse algetapis toimetuleku kindlustamiseks stardiraha.
fi: Kun ryhdyt yrittäjäksi, sinulle voidaan myöntää starttirahaa toimeentulosi turvaamiseksi yritystoiminnan alkuvaiheessa.
et: Stardiraha andmise otsustab TE-büroo, mille klient sa oled.
fi: Starttirahan myöntää se TE-toimisto, jossa olet asiakkaana.
et: Stardiraha on võimalik anda maksimaalselt 12 kuuks.
fi: Sitä voidaan myöntää enintään 12 kuukaudeksi.
et: Enne stardiraha andmist selgitab TE-büroo välja, et ettevõtlus on stardiraha taotlejale sobiv tööhõivevorm.
fi: Kun haet starttirahaa, TE-toimisto selvittää, onko yrittäjyys sinulle sopiva vaihtoehto.
et: Toetuse saamise eelduseks on muuhulgas ettevõtluskogemus või vastav haridus, võimalused tulutoovaks ettevõtlustegevuseks, selle vajalikkus ettevõtjaks hakkava isiku toimetuleku seisukohast ning asjaolu, et ettevõtlustegevusega ei ole alustatud enne toetuse andmise otsuse tegemist.
fi: olet työtön työnhakija et ole työtön, mutta siirryt kokoaikaiseksi yrittäjäksi esimerkiksi palkkatyöstä, opiskelusta tai kotityöstä
et: Kui kavatsed taotleda stardiraha, pöördu TE-büroosse võimalikult varajases etapis.
fi: päätoiminen yrittäjyys riittävät tiedot, taidot ja resurssit siihen yritystoimintaan, jota suunnittelet
et: Alustavale ettevõtjale on olemas ka muid toetusvorme, kuid need on piirkondlikud või teatud tegevusvaldkonna põhised.
fi: Jos aiot hakea starttirahaa, ota yhteys TE-toimistoon mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.
et: Erinevate finantseerimisvõimaluste kohta annab teavet Ettevõtlus-Soome.
fi: Myös muita tukimuotoja aloittavalle yrittäjälle on tarjolla.
et: Töötaja õigused määratakse Soomes kindlaks vastavalt tööseadusandlusele ja kollektiivlepingutele (työehtosopimus).
fi: Suomessa työntekijän oikeudet määräytyvät työlainsäädännön ja työehtosopimusten mukaan.
et: Nendega on kindlaks määratud näiteks miinimumpalgad, tööajad, puhkused, haigusaja palgad ja töölepingu lõpetamise tingimused.
fi: Niissä määritellään esimerkiksi vähimmäispalkat, työajat, lomat, sairausajan palkat ja työsopimuksen päättämisen ehdot.
et: Tööandjate liit (työnantajaliitto) ja töötajate liit (työntekijäliitto) lepivad ühiselt kokku teatud kutseala töötingimustes.
fi: Työnantajaliitto ja työntekijäliitto sopivat yhdessä tietyn alan työehdoista.
et: Siis tekib valdkonnale kollektiivleping (työehtosopimus -TES).
fi: Silloin alalle syntyy työehtosopimus (TES).
et: Avalikus sektoris (tööandjaks on omavalitsus või riik) lepitakse kokku ametilepingu (virkaehtosopimus - VES) või kohaliku omavalitsuse üldise ameti- ja kollektiivlepingu (kunnallinen yleinen virka- ja työehtosopimus - KVTES) tingimustes.
fi: Julkisella sektorilla (kunta tai valtio työnantajana) sovitaan virkaehtosopimus (VES) tai kunnallinen yleinen virka- ja työehtosopimus (KVTES).
et: Kollektiivlepinguga kokku lepitud soodustused on alati miinimumsoodustused.
fi: Työehtosopimuksessa sovitut edut ovat aina vähimmäisetuja.
et: Nendest allapoole ei tohi töölepinguga sätestatavaid tingimusi seada.
fi: Niitä ei voida alittaa työsopimuksessa.
et: Näiteks palk ei tohi olla väiksem kui kollektiivlepingus kokku lepitud.
fi: Esimerkiksi palkka ei voi olla pienempi kuin työehtosopimuksessa on sovittu.
et: Tööandja ja töötaja võivad töölepingus kokku leppida kollektiivlepingust paremates tingimustes.
fi: Työnantaja ja työntekijä voivat työsopimuksessa kuitenkin sopia työehtosopimusta paremmista ehdoista.
et: Kollektiivlepingu tingimused lepitakse kokku tähtajaliselt, üldjuhul aastaks, kaheks aastaks või ka pikemaks ajaks.
fi: Työehtosopimukset sovitaan määräajaksi, yleensä vuodeksi tai kahdeksi tai pidemmäksikin ajaksi.
et: Kollektiiv- ja ametileping on lepingu sõlminud palgasaajate ja tööandjate liitudele ning nende liikmetele siduvad.
fi: Työ- ja virkaehtosopimus sitoo sopimuksen solmineita palkansaaja- ja työnantajaliittoja sekä niiden jäseniä.
et: Kollektiivleping võib olla ka üldsiduv.
fi: Työehtosopimus voi olla myös yleissitova.
et: Sellisel juhul peavad ka tööandjate liitu mittekuuluvad tööandjad oma töötajate suhtes täitma kollektiivlepingu tingimusi.
fi: Tällöin myös työnantajaliittoon kuulumattomien työnantajien on noudatettava sopimusta työntekijöihinsä.
et: ”palkkaus TES:in mukainen“ (”palgatingimused vastavalt kollektiivlepingule”).
fi: Työpaikkahakemuksissa ja työsopimuksissa voi lukea: ”palkkaus TES:in mukainen”.
et: Tasub selgeks teha, kui suur on sinu kutseala palk Soomes.
fi: On hyvä ottaa selvää, kuinka suuri on oman alan palkka Suomessa.
et: Kollektiivlepingu tingimusi on oluline teada, sest Soomes ei ole näiteks miinimumpalga seadust, vaid miinimumpalgad kujunevad alati tegevusvaldkonna kollektiivlepingu alusel.
fi: Työehtosopimus on tärkeä tuntea, koska Suomessa ei ole esimerkiksi minimipalkkalakia, vaan vähimmäispalkat määräytyvät aina työehtosopimuksen mukaan.
et: Tööseadusandlussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Työlainsäädäntösuomi _ ruotsi _ englanti
et: Tööandja sõlmib uue töötajaga tavaliselt kirjaliku töölepingu.
fi: Työnantaja tekee uuden työntekijän kanssa tavallisesti kirjallisen työsopimuksen.
et: Töölepingus lepitakse kokku tööülesanded, töötasu ning muud tööga seonduvad soodustused ja tingimused.
fi: Työsopimuksessa sovitaan työtehtävät ja palkka sekä muut työhön liittyvät edut ja ehdot.
et: Leping võib olla ka suuline.
fi: Sopimus voi olla myös suullinen.
et: Kui kirjalikku töölepingut ei ole sõlmitud, peab tööandja andma ilma eraldi küsimata kirjaliku ülevaate peamistest töötamisele seatud tingimustest.
fi: Jos kirjallista työsopimusta ei ole tehty, työnantajan on annettava ilman eri pyyntöä kirjallinen selvitys työnteon keskeisistä ehdoista.
et: Soovitatav on, et tööleping on kirjalik.
fi: Suositeltavaa on, että työsopimus on kirjallinen.
et: Kui tingimused on kirjalikult esitatud, võivad nii töötaja kui tööandja lepingust üle kontrollida, milles kokku lepiti.
fi: Kun asiat on kirjoitettu, sekä työntekijä että työnantaja voivat tarkastaa sopimuksesta, mitä yhdessä on sovittu.
et: See aitab ka juhul, kui tekivad vaidlused.
fi: Tämä auttaa jos työssä tulee riitatilanteita.
et: Loe lisaks töölepingu sõlmimise kohta InfoFinlandi alamlehelt Töölepingu sisu.
fi: Lue lisää työsopimuksen tekemisestä InfoFinlandin sivulta Työsopimuksen sisältö.
et: Töölepingu sõlmiminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Työsopimuksen tekeminensuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kirjalik leping töötamise põhitingimustest
fi: Kirjallinen sopimus työnteon keskeisistä ehdoista
et: Määramata ajaks kehtivate (toistaiseksi voimassa oleva) töösuhete ning üle ühe kuu vältavate töösuhete korral peab tööandja andma töötajale kirjaliku ülevaate töötamise põhitingimustest.
fi: Työnantajan on annettava työntekijälle kirjallinen selvitys työnteon keskeisistä ehdoista toistaiseksi voimassa olevissa työsuhteissa sekä yli kuukauden jatkuvissa työsuhteissa.
et: Ülevaatest peab selguma vähemalt:
fi: Selvityksestä on käytävä ilmi ainakin
et: tööandja ja töötaja asu- või tegevuskoht
fi: työnantajan ja työntekijän koti- tai liikepaikka
et: töötamise alguskuupäev
fi: työnteon alkamisajankohta
et: tähtajalise töölepingu kestvus ja tähtajalisuse põhjus
fi: määräaikaisen työsopimuksen kesto ja määrä-aikaisuuden peruste
et: töötaja tööülesanded
fi: työntekijän työtehtävät
et: töö suhtes kohaldatav kollektiivleping
fi: työhön sovellettava työehtosopimus
et: palga ja muu tasu kujunemise alused ning palga maksmise periood
fi: palkan ja muun vastikkeen määräytymisen perusteet sekä palkanmaksukausi
et: aastapuhkuse (vuosiloma) saamise alused
fi: vuosiloman määräytyminen
et: töölepingu ülesütlemise tähtaeg (irtisanomisaika) või selle kujunemise alus
fi: irtisanomisaika tai sen määräytymisen peruste
et: Kui tööandja ei edasta tööandjale töötamise põhitingimusi, võib tööandjale määrata trahvi.
fi: Jos työnantaja ei toimita selvitystä työnteon keskeisistä ehdoista työntekijälle, hänet voidaan tuomita maksamaan sakkoja.
et: Samuti analüüsi, kes on sinu konkurendid ja millised on nende tooted ja tegutsemispõhimõtted.
fi: Pohdi myös, ketkä ovat kilpailijoitasi ja minkälaiset heidän tuotteensa ja toimintatapansa ovat.
et: Too oma äriplaanis välja ka see, kuidas kavatsed korraldada raamatupidamise ja majandustegevuse ning kuidas teostad oma plaanide elluviimise järelevalvet.
fi: Kerro liiketoimintasuunnitelmassasi myös se, miten aiot järjestää kirjanpidon ja talouden suunnittelun, sekä miten seuraat suunnitelmiesi toteutumista.
et: Keskuste veebilehtedelt võid ka alla laadida juhendeid alustavale ettevõtjale, mis on olemas vähemalt soome ja inglise keeles.
fi: Niiden sivuilta voit myös ladata yrittäjäoppaita ainakin suomeksi ja englanniksi.
et: Võrdne kohtlemine on seadustega sätestatud
fi: Yhdenvertaisuus on kirjattu lakeihin
et: Inimeste võrdne kohtlemine on tagatud Soome põhiseadusega.
fi: Ihmisten yhdenvertainen kohtelu on taattu Suomen perustuslaissa.
et: Võrdväärsus (yhdenvertaisuus) tähendab, et kõik inimesed on võrdsed sõltumata soost, vanusest, etnilisest või rahvuslikust päritolust, kodakondsusest, keelest, religioonist ja veendumusest, arvamusest, puudest, tervislikust seisundist, seksuaalsest suundumusest või muust isikuga seotud põhjusest.
fi: Yhdenvertaisuus tarkoittaa, että kaikki ihmiset ovat samanarvoisia riippumatta heidän sukupuolestaan, iästään, etnisestä tai kansallisesta alkuperästään, kansalaisuudestaan, kielestään, uskonnostaan ja vakaumuksestaan, mielipiteestään, vammastaan, terveydentilastaan, seksuaalisesta suuntautumisestaan tai muusta henkilöön liittyvästä syystä.
et: Võrdne kohtlemine tööelus on reguleeritud võrdse kohtlemise seaduse (yhdenvertaisuuslaki) ja töölepinguseadusega (työsopimuslaki).
fi: Yhdenvertaisuudesta työelämässä säädetään yhdenvertaisuuslaissa ja työsopimuslaissa.
et: Nende põhjal tuleb töötajaid kohelda võrdselt töölevõtmisel, töökoha tingimuste, töölepingu tingimuste, personali koolituse ja karjäärivõimaluste osas.
fi: Niiden mukaan työntekijöitä on kohdeltava yhdenvertaisesti työhönoton, työolojen, työehtojen, henkilöstökoulutuksen ja uralla etenemisen suhteen.
et: Soome põhiseadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ prantsuse keel _ hispaania keel _ saksa keel
fi: Suomen perustuslakisuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ ranska _ espanja _ saksa
et: Võrdse kohtlemise seadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Yhdenvertaisuuslakisuomi _ ruotsi _ englanti
et: Võrdne kohtlemine tööle värbamisel
fi: Yhdenvertaisuus rekrytoinnissa
et: Võrdse kohtlemise seadus (yhdenvertaisuuslaki) eeldab tööle kandideerijate võrdset kohtlemist.
fi: Yhdenvertaisuuslaki edellyttää työnhakijoiden tasavertaista kohtelua.
et: Tööandja peab valima töökohale kõige kõrgemalt kvalifitseeritud kandidaadi.
fi: Työnantajan tulee valita tehtävään ansioitunein hakija.
et: Tööandja peab suutma ka näidata, et valikule on seatud aktsepteeritavad, töö kvaliteediga seotud põhjendused ning et valikut ei ole tehtud diskrimineerivalt.
fi: Työnantajan pitää pystyä myös osoittamaan, että valinnalle on hyväksyttävät, työn laatuun liittyvät perusteet, eikä valintaa ole tehty syrjivästi.
et: Tööle kandideerijalt ei tohi nõuda selliseid omadusi, mis ei ole töö teostamiseks vajalikud.
fi: Työnhakijalta ei saa vaatia sellaisia ominaisuuksia, jotka eivät ole välttämättömiä työn suorittamiseksi.
et: Võrdne kohtlemine töökohal
fi: Yhdenvertaisuus työpaikalla
et: Tööandja ei tohi diskrimineerida töötajaid tööülesannete jagamise, karjäärivõimaluste pakkumise või töösuhte lõpetamise alaste otsuste tegemisel.
fi: Työnantaja ei saa syrjiä työntekijöitä, kun hän tekee päätöksiä työtehtävien jakamisesta, etenemismahdollisuuksien tarjoamisesta tai työsuhteen päättämisestä.
et: Tööalane diskrimineerimine on kuritegu.
fi: Työsyrjintä on rikos.
et: Kui kahtlustad, et oled sattunud tööalase diskrimineerimise objektiks, võid pöörduda töökaitseametnike või oma ametiühingu poole.
fi: Jos epäilet joutuneesi työsyrjinnän kohteeksi, voit ottaa yhteyttä työsuojeluviranomaisiin tai omaan ammattiliittoosi.
et: Probleemsituatsioonides võid küsida nõu töökaitsevolinikult või usaldusisikult.
fi: Ongelmatilanteissa voit kysyä neuvoa työsuojeluvaltuutetulta tai luottamusmieheltä.
et: Võrdväärsus ja diskrimineerimise vastu võitlemine töökohalsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Yhdenvertaisuus ja syrjinnän torjuminen työpaikallasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Sooline võrdõiguslikkus (tasa-arvo)
fi: Sukupuolten välinen tasa-arvo
et: Mehed ja naised on vastavalt Soome seadustele võrdsed.
fi: Suomen lain mukaan miehet ja naiset ovat tasa-arvoisia.
et: Mehi ja naisi tuleb kohelda võrdselt töölevõtmisel, töötingimuste osas ja töö tasustamisel.
fi: Miehiä ja naisia täytyy kohdella tasa-arvoisesti työhönotossa, työoloissa ja palkkauksessa.
et: Töötajat ei tohi asetada tööl erinevale positsioonile raseduse või laste olemasolu tõttu.
fi: Työntekijää ei saa asettaa eri asemaan työelämässä raskauden tai vanhemmuuden vuoksi.
et: Soomes kehtib soolise võrdõiguslikkuse seadus (tasa-arvolaki), mille kohaselt tööandja on kohustatud teostama järelevalvet, et sooline võrdõiguslikkus töökohal teostuks ja et tööl kedagi ei diskrimineeritaks.
fi: Suomessa on tasa-arvolaki, joka määrää työnantajan valvomaan, että tasa-arvo työpaikalla toteutuu ja ettei työpaikalla syrjitä ketään.
et: Soolise võrdõiguslikkuse volinik (tasa-arvovaltuutettu) teostab järelevalvet meeste ja naiste soolise võrdõiguslikkuse seaduse täitmise suhtes.
fi: Tasa-arvovaltuutettu valvoo naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetun lain noudattamista.
et: Kui kahtlustad, et tööandja on sind soo tõttu diskrimineerinud, võid paluda soolise võrdõiguslikkuse volinikult juhiseid ja nõu ning abi olukorra selgitamisel.
fi: Jos epäilet työnantajan syrjineen sinua sukupuolen vuoksi, voit pyytää tasa-arvovaltuutetulta ohjeita ja neuvoja sekä apua asian selvittämisessä.
et: Teavet võrdõiguslikkusest tööelussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ saami keel
fi: Tietoa tasa-arvosta työelämässäsuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ saame
et: Soolise võrdõiguslikkuse seadussoome keel _ rootsi keel
fi: Tasa-arvolakisuomi _ ruotsi
et: Uusettevõtluskeskused (Uusyrityskeskukset)
fi: Uusyrityskeskukset
et: Ettevõtlus-, transpordi- ja keskkonnakeskused (Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset - ELY-keskukset)
fi: Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset (ELY-keskukset)
et: Töö- ja ettevõtlusbürood ehk TE-bürood (Työ- ja elinkeinotoimistot - TE-toimistot)
fi: Työ- ja elinkeinotoimistot (TE-toimistot)
et: Need asutused juhendavad ettevõtlusest huvitatuid kõikjal Soomes.
fi: Nämä toimijat opastavat yrittäjyydestä kiinnostuneita ympäri Suomea.