Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Tulevasi eelkooliealisi lapsi silmas pidades teavitatakse sellest täpsemalt kirja teel, päevahoiu veebilehel ja kohalikus ajalehes.
fi: Asiasta tiedotetaan tuleville esikouluikäisille tarkemmin kirjeitse ja varhaiskasvatuksen sivuilla. Kaikkien esiopetuspaikkaa hakevien tulee jättää esiopetushakemus.
et: Kõik eelkoolikoha taotlejad peavad esitama eelkooli avalduse.
fi: Esiopetukseen ilmoittaudutaan ensisijaisesti sähköisesti.
et: Eelkooli saab last registreerida kas elektrooniliselt või paberkandjal taotlusvormiga.
fi: Hakulomakkeita voi käyttää, mikäli sähköinen ilmoittautuminen ei ole mahdollista.
et: Mitmekultuuriline laste päevahoid
fi: Perusopetus
et: Mitmekultuuriline laste päevahoid Rovaniemi linnas tähendab seda, et kõigile lastele pööratakse tähelepanu võrdsuse ja õigluse printsiipe silmas pidades, nende east, soost ja nahavärvist olenemata.
fi: Jos perheessäsi on kouluikäisiä lapsia ja olette vasta muuttaneet Suomeen, lapsella voi olla oikeus maahanmuuttajalasten peruskoulun valmistavaan opetuksen.
et: Päevahoiuteenuste osutamisel on iga lapse puhul eesmärk teenuse elukohalähedane kättesaadavus.
fi: Opetus kestää yleensä yhden vuoden, jonka jälkeen lapset siirtyvät suomenkieliseen luokkaan.
et: Päevahoius tutvub laps Soome kultuuriga, õpib soome keelt ja tegutseb sotsiaalses grupis.
fi: Valmistavaa opetusta ei ole kaikissa Rovaniemen peruskouluissa vaan opetus on keskitetty tiettyihin kouluihin.
et: Võõrkeelsel perel on vajaduse korral õigus saada suulise tõlke teenuseid.
fi: linkkiRovaniemen kaupunki: Perusopetussuomi
et: Põhiharidus Põhikooli registreerumine
fi: Maahanmuuttajaopetus perusopetuksessa
et: Rovaniemi linnas tegutseb põhikoolides 23 algkooli (põhikooli 1.–6. klass), Lapi Ülikooli juures tegutsev Lapi Ülikooli praktikakool ja erakool Rovaniemi Steinerkool.
fi: Valmistavan vuoden jälkeen maahanmuuttajaoppilaille järjestetään Rovaniemellä kota-opetusta, joka on tehostettua kielen oppimisen tukea perusopetukseen siirtyville maahanmuuttajaoppilaille.
et: Rovaniemi linna kooliteenused on jagatud neljaks piirkonnaks, mis on ka õpilaste koolipiirkonnad ja mille piirides määratakse kindlaks õpilase elukohajärgne kool.
fi: Kota-opetus on suomi toisena kielenä-opetusta, jossa hyödynnetään eri oppiaineiden sisältöjä ja tuetaan siirtymistä suomi toisena kielenä ja kirjallisuus -oppimäärästä suomen kieli ja kirjallisuus-oppimäärään.
et: Reeglina on elukohajärgne kool õpilase kodule kõige lähemal asuv kool.
fi: Kota-opetus on samanaikaisopetusta oppilaan kotiluokassa sekä pienryhmätyöskentelyä.
et: Põhiharidussoome keel
fi: Maahanmuuttajaopetussuomi
et: Registreerumine põhikoolisoome keel
fi: Aikuisten maahanmuuttajien perusopetus
et: Õpe immigrantidele
fi: Aikuislukio on nuorten ja aikuisten koulu.
et: Alles immigreerunud õpilaste jaoks on Keskusta koolis põhikooliks ettevalmistav klass.
fi: Se sopii sinulle, joka haluat suorittaa peruskouluopintoja Suomessa.
et: Soome keelt õpetatakse võõrkeelena.
fi: linkkiRovaniemen kaupunki:
et: Eesmärk on saavutada toimiv kakskeelsus.
fi: Aikuislukio suomi
et: Vähemalt kolme usundiõpetusest vabastatud õpilasele organiseeritakse nende usutunnistusele vastav usundiõpetus, kui nende hooldajad seda nõuavad.
fi: Lukio
et: Immigrantidest õpilastele antakse immigreerumisele järgneva kolme aasta jooksul spetsiaalselt neile mõeldud tugiõpet.
fi: Rovaniemen kaupungissa toimii useita lukioita, joissa voit opiskella peruskoulututkinnon jälkeen.
et: Nimetatud tugiõppele on õigus ka esimesse klassi astujatel.
fi: Sinulla voi olla peruskoulututkinto omasta kotimaastasi tai Suomesta.
et: Õpe immigrantidelesoome keel
fi: Lukio-opetussuomi
et: Kutseõppeks ettevalmistav koolitus Lapi Ametikool
fi: Ammatilliseen tutkintoon johtava koulutus
et: Lapi Ametikooli ettevalmistav õpe on mõeldud immigrantidele, kes soovivad omandada kutseharidust.
fi: Sinulla on useita mahdollisuuksia hankkia koulutus ja ammatti, sillä Rovaniemen kaupungista löytyy useita eriasteista koulutusta tarjoavia oppilaitoksia.
et: Lapi Ametikoolsoome keel _ inglise keel
fi: Lapin ammattiopistosuomi _ englanti
et: Rovala Tehnikumi koolitus immigrantidele
fi: VALMA - Ammatilliseen peruskoulutukseen valmentava koulutus
et: Ühel kursusel võib olla 8–15 õppurit ning õpperühmi on tavaliselt 8–10.
fi: Valma koulutus antaa sinulle valmiuksia suorittaa ammatillinen perustutkinto.
et: Integreerumiskoolitus on tööjõukoolitus ning kursustele saab registreeruda Rovaniemi TE-büroo kaudu.
fi: Valma on myös erinomainen vaihtoehto niille, jotka tuntevat valinneensa väärän alan ja pohtivat opintojen keskeyttämistä.
et: Kela kliendid võivad õpingute ajal saada koolitustoetust. Kursuse registreerimisavalduse saab täita internetis.
fi: Valman kautta lähes jokainen löytää oman ja kiinnostavan alan, jolle hakeutua.
et: Koolitus immigrantidelesoome keel
fi: Samalla opiskeluun tulee uutta puhtia.
et: Kutseharidus Lapi Ametikool
fi: Koulutus on opiskelijalle maksutonta.
et: Lapi Ametikoolsoome keel _ inglise keel
fi: Valma-ammatilliseen koulutukseen valmentava koulutussuomi
et: Rovaniemi linnas on neli gümnaasiumi: Lyseonpuisto gümnaasium, Muurola gümnaasium, Ounasvaara gümnaasium ja Rovaniemi Ametigümnaasium.
fi: Korkeakouluihin voi hakea, kun on suorittanut ylioppilas- tai ammattitutkinnon.
et: Loe lisaks:
fi: linkkiLapin ammattikorkeakoulu:
et: Gümnaasiumidsoome keel
fi: Lapin yliopistosuomi _ englanti
et: Kõrgkoolid Rovaniemi Kutsekõrgkool
fi: Kotoutumiskoulutus maahanmuuttajille
et: Rovaniemi Kutsekõrgkool (Rovaniemen ammattikorkeakoulu ehk RAMK) on EL-i kõige põhjapoolsem kutsekõrgkool ja osa Lapi kõrgkoolikontsernist.
fi: Maahanmuuttajalla on oikeus kotoutumiskoulutukseen, joka antaa paremmat mahdollisuudet osallistua suomalaiseen yhteiskuntaan ja opiskella suomen kieltä.
et: RAMK-is on 11 soomekeelset ja 3 ingliskeelset kutsekõrghariduse andvat õppekava, 5 kõrgema kutsekõrghariduse õppekava ning üks ingliskeelne spetsialiseerumisega õppekava.
fi: Kotoutumiskoulutukseen osallistuminen edellyttää, että olet TE-toimiston asiakkaana ja sinulle on tehty alkukartoitus ja kotoutumissuunnitelma.
et: Teadus- ja kunstiülikooli erialad ja uurimisvaldkonnad on kasvatusteadused, turism ja äritegevus, õigusteadus, tarbekunst ja ühiskonnateadused.
fi: Kotoutumiskoulutukseen voidaan järjestää TE-toimiston työvoimakoulutuksena tai omaehtoisena koulutuksena, jonka järjestää joku muu kun TE-toimisto.
et: Lapi Ülikoolsoome keel _ inglise keel
fi: Kotoutumiskoulutus maahanmuuttajillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Õppekava täiendavad keele- ja meetodiõpingud.
fi: Apua koulutukseen liittyvissä asioissa
et: Lapi Ülikooli avatud ülikoolsoome keel _ inglise keel
fi: Työvoimatoimiston koulutus ja ammattitietopalvelu suomi _ ruotsi
et: Rahvaülikoolis saad õppida keeli, tegeleda kunstiainete, kehakultuuri või muuga.
fi: Voit opiskella suomen kieltä myös kansalaisopistossa.
et: Rovaniemis on kaks rahvaülikooli, mille kohta saad teavet järgmistelt aadressidelt.
fi: Kansalaisopistossa voit harrastaa lisäksi muita kieliä, taideaineita, liikuntaa ym. Rovaniemellä on kaksi kansalaisopistoa.
et: Rovaniemi linna Rahvaülikoolsoome keel
fi: Rovaniemen kaupungin kansalaisopistosuomi
et: Tööjõukonsultant, tel 010 604 6590
fi: Rovaniemen kansalaisopistosuomi
et: MoniNet on ühingu Rovalan Setlementti ry poolt hallatav Lapimaal Rovaniemis asuv multikultuurne keskus.
fi: Sinun on mahdollista osallistua suomen kielen ryhmiin myös monikulttuurisuuskeskus MoniNetissä.
et: MoniNet teenindab Rovaniemis ja mujal Lapi maakonnas elavaid immigrante.
fi: Ryhmissä voit harjoitella suomen kielen puhumista ja kirjoittamista.
et: Kontaktandmed: MoniNet
fi: linkkiRovalan Setlementti ry:
et: Alla 18-aastasel peab alati olema vähemalt üks hooldaja.
fi: Alle 18-vuotialla on oltava aina vähintään yksi huoltaja.
et: Üldjuhul on lapse hooldajateks tema vanemad.
fi: Yleensä lapsen omat vanhemmat ovat hänen huoltajiaan.
et: Kui isik saab 18-aastaseks, saab temast täisealine.
fi: Kun henkilö täyttää 18 vuotta, hänestä tulee täysi-ikäinen.
et: Soome seadusandluse kohaselt on kõik lapsed võrdsed, sõltumata taustast ja vanusest.
fi: Suomen lain mukaan kaikki lapset ovat tasa-arvoisia taustasta ja iästä riippumatta.
et: Soome põhiseadusest tulenevad õigused ja kohustused puudutavad kõiki Soomes elavaid lapsi.
fi: Suomen perustuslain oikeudet ja velvollisuudet koskevat kaikkia Suomessa asuvia lapsia.
et: Põhiseaduse kohaselt tuleb lapsi kohelda üksikisikutena võrdselt ja nad peavad saama kaasa rääkida neid endid puudutavates küsimustes.
fi: Perustuslain mukaan lapsia on kohdeltava tasa-arvoisesti yksilöinä, ja heidän pitää saada vaikuttaa itseään koskeviin asioihin.
et: Tutvu ka InfoFinlandi lehtedega Majanduslik toetus peredele ja Lapse hoidmine.
fi: Tutustu myös InfoFinlandin sivuihin Taloudellista tukea perheille ja Lapsen hoito.
et: Vabaabielu lõppeb, kui abikaasad ei ela enam samal aadressil.
fi: Avoliitto päättyy, kun puolisot eivät enää asu samassa osoitteessa.
et: Vabaabielu lõppemine võib mõjutada Kela poolt makstavaid toetusi ja laste päevakodutasusid.
fi: Avoliiton päättyminen saattaa vaikuttaa esimerkiksi Kelan maksamiin tukiin ja lasten päiväkotimaksuihin.
et: Oled ise kohustatud vabaabielu lõppemisest teatama.
fi: Olet itse velvollinen ilmoittamaan avoliiton päättymisestä.
et: Kui vabaabielupaaril on ühiseid alla 18-aastaseid lapsi, peavad nad ühiselt tegema lastega seotud küsimustes otsuseid samamoodi nagu peale abielu lahutamist.
fi: Jos avopuolisoilla on yhteisiä alle 18-vuotiaita lapsia, puolisoiden on päätettävä lasten asioista yhdessä samoin kuin avioeron jälkeen.
et: Ka vabaabielus elavad elukaaslased võivad saada teemade läbiarutamiseks ja kokkulepete tegemiseks abi, näiteks perelepitajalt.
fi: Myös avopuolisot voivat saada apua asioista sopimiseen esimerkiksi perheasioiden sovittelusta.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Abielu ja lapsed.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Lapset avioerossa.
et: Vabaabielus võib elukaaslastel olla ühine perekonnanimi.
fi: Avoliitossa puolisoilla voi olla yhteinen sukunimi.
et: Kui vabaabielu lõppeb, ei mõjuta see perekonnanime.
fi: Jos avoliitto päättyy, se ei vaikuta sukunimeen.
et: Kui tahad muuta oma perekonnanime, taotle nime muutmist magistraadist.
fi: Jos haluat muuttaa sukunimesi, hae maistraatilta nimenmuutosta.
et: Vabaabielus säilitab kumbki pool oma vara.
fi: Avoliitossa kumpikin osapuoli säilyttää oman omaisuutensa.
et: Vabaabielu lõppemisel jagatakse vara üldjuhul vastavalt sellele, mis kellelegi kuulub.
fi: Kun avoliitto päättyy, omaisuus jaetaan yleensä sen mukaan, mitä kumpikin omistaa.
et: Kui vabaabielukaaslased hangivad ühiselt vara, tuleb mõlemad pooled märkida ostjateks ja säilitada kõiki asjaga seotud kviitungeid.
fi: Jos avopuolisot hankkivat yhdessä omaisuutta, molemmat osapuolet tulee merkitä ostajiksi ja säilyttää kaikki asiaan liittyvät kuitit.
et: Sel juhul jagatakse vara vabaabielu lõppemisel pooleks.
fi: Silloin tämä omaisuus jaetaan puoliksi avoliiton päättyessä.
et: Kui vara ostjaks on märgitud vaid üks vabaabielupaari pool, kuulub vara vabaabielu lõppemisel talle.
fi: Jos vain toinen puolisoista on merkitty ostajaksi, omaisuus kuuluu hänelle avoliiton päättyessä.
et: Vabaabielupaaril võib olla sellist vara, mille omandiõiguses ei ole eraldi kokku lepitud.
fi: Avoparilla voi olla sellaista omaisuutta, jonka omistajuudesta ei ole erikseen sovittu.
et: Sellisel juhul eeldatakse, et mõlemale kuulub võrdne osa ja see vara jagatakse pooleks.
fi: Silloin oletetaan, että kumpikin omistaa yhtä suuren osuuden ja tämä omaisuus jaetaan puoliksi.
et: Kui vara jagamisel tekivad erimeelsused, võivad elukaaslased teatud juhtudel taotleda esimese astme kohtult vara jaotada aitava ametiisiku abi (pesänjakaja).
fi: Jos omaisuuden jaosta tulee riitaa, avopuolisot voivat joissakin tapauksissa hakea käräjäoikeudelta pesänjakajaa omaisuuden erottelua varten.
et: Vara jaotada aitava isiku abi võib taotleda juhul, kui vabaabielu on kestnud vähemalt viis aastat või kui vabaabielupaaril on ühiseid lapsi.
fi: Pesänjakajaa voi hakea, jos avoliitto on kestänyt vähintään viisi vuotta tai jos avoparilla on yhteisiä lapsia.
et: Teatud juhtudel võib üks vabaabielupartner saada suhte lõppemisel teiselt partnerilt kompensatsiooni.
fi: Joissakin tapauksissa avopuoliso voi saada erossa hyvitystä toiselta puolisolta.
et: Vabaabielupartner võib saada kompensatsiooni juhul, kui ta on näiteks oma tööga aidanud teisel vabaabielupartneril vara suurendada ja vara jagamine vaid omandiõiguse alusel oleks sellest tingituna ebaõiglane.
fi: Avopuoliso voi saada hyvitystä, jos hän on esimerkiksi työllään auttanut toista puolisoa lisäämään omaisuuttaan ja omaisuudenjako pelkän omistussuhteen mukaan olisi tästä syystä epäoikeudenmukaista.
et: Kui vabaabielu lõppeb ühe poole surmaga, siis vabaabielukaaslased ei päri teineteise vara.
fi: Jos avoliitto päättyy toisen kuolemaan, puolisot eivät peri toisiaan.
et: Vabaabielukaaslasel ei ole näiteks õigust jääda elama pere ühisesse koju, kui see oli surnud elukaaslase vara.
fi: Avopuolisolla ei ole esimerkiksi oikeutta jäädä asumaan perheen yhteiseen kotiin, jos se on kuolleen puolison omaisuutta.
et: Pärand läheb surnud elukaaslase lastele või õdedele ja vendadele.
fi: Perintö menee kuolleen puolison lapsille tai sisaruksille.
et: Vabaabielupartnerid võivad siiski teha testamendi (testamentti).Testamendiga võivad nad kindlustada, et teatud vara, näiteks ühise eluaseme, pärib vabaabielupartner.
fi: Avopuolisot voivat kuitenkin tehdä testamentin kuoleman varalta. Testamentilla he voivat varmistaa, että tietty omaisuus, esimerkiksi yhteinen asunto, periytyy avopuolisolle.
et: Vabaabielupartnerid võivad sõlmida ka kirjaliku vara jagamise lepingu vabaabielu lõppemise puhuks.
fi: Avopuolisot voivat myös tehdä kirjallisen sopimuksen omaisuutensa jaosta avoeron varalle.
et: Kui soovid sõlmida lepingu või teha testamendi vabaabielus soetatud vara jagamise kohta, küsi nõu näiteks õigusabibüroost või advokaadilt.
fi: Jos haluat tehdä sopimuksen tai testamentin avoliiton omaisuuden jaosta, kysy neuvoa esimerkiksi oikeusaputoimistosta tai asianajajalta.
et: Vabaabielu on suhe, kus elukaaslased elavad koos, kuid ei ole omavahel abielus.
fi: Avoliitto on suhde, jossa puolisot asuvat yhdessä, mutta eivät ole naimisissa keskenään.
et: Soomes on vabaabielusuhte alustamine, suhte mängureeglid ning vabaabielu lõpetamine iga paari eraasi.
fi: Suomessa avoliiton aloittaminen, suhteen pelisäännöt sekä avoliiton lopettaminen ovat jokaisen parin yksityisasia.
et: Vabaabielu kuskil ei registreerita.
fi: Avoliittoa ei rekisteröidä mihinkään.
et: Erinevalt abielust vabaabielus:
fi: Toisin kuin avioliitossa,
et: ei ole elukaaslastel teineteise suhtes ülalpidamiskohustust,
fi: avopuolisoilla ei ole toistensa elatusvelvollisuutta
et: vabaabielukaaslased ei päri teineteise vara,
fi: puolisot eivät peri toisiaan
et: vabaabielukaaslane ei saa lesepensioni, kui tema vabaabielukaaslane sureb.
fi: avopuoliso ei voi saada leskeneläkettä, jos hänen avopuolisonsa kuolee.
et: Võite kasutusele võtta ühise perekonnanime, kui:
fi: Voitte ottaa käyttöön yhteisen sukunimen, jos
et: teil on ühiseid lapsi või
fi: teillä on yhteisiä lapsia tai
et: olete koos elanud vähemalt viis aastat.
fi: olette asuneet yhdessä vähintään viisi vuotta.
et: Kui soovite ühist perekonnanime, saatke nime muutmise avaldus magistraati.
fi: Jos haluatte yhteisen sukunimen, lähettäkää nimenmuutoshakemus maistraattiin.
et: Kui elate püsivalt ühes korteris koos, siis kuulute ühte leibkonda.
fi: Jos asutte pysyvästi yhdessä samassa asunnossa, kuulutte samaan ruokakuntaan.
et: See on oluline, kui taotlete näiteks Kelast eluasemetoetust.
fi: Sillä on merkitystä, jos esimerkiksi haette Kelan asumistukea.
et: Loe täiendavalt vabaabielupaari eluasemetoetuse kohta InfoFinlandi alamlehelt Eluasemetoetus.
fi: Lue lisää avoparin asumistuesta InfoFinlandin sivulta Asumistuki.
et: Välisriigis sõlmitud vabaabielu
fi: Ulkomailla solmittu avoliitto
et: Vabaabielu võib olla elamisloa saamise aluseks.
fi: Avoliitto voi olla peruste oleskeluluvan saami­selle.
et: Ametiasutused kaaluvad elamisloa andmist alati juhtumipõhiselt.
fi: Viranomaiset harkitsevat oleskeluluvan myöntämistä aina tapauskohtaisesti.
et: Vabaabielust sündinud laps
fi: Avoparin lapsi
et: Isaduse tuvastamine (Isyyden tunnustaminen)
fi: Isyyden tunnustaminen
et: Kui te elate vabaabielus ja teile sünnib laps, peab lapse isaduse tuvastama.
fi: Jos elätte avoliitossa ja teille syntyy lapsi, on lapsen isyys tunnustettava.
et: Kui isadust ei tuvastata, on laps ametlikult isata laps ja ema vastutab üksinda lapse elatise ja hooldamise eest, hoolimata sellest, et elaksite koos.
fi: Jos isyyttä ei tunnusteta, lapsi on virallisesti isätön ja äiti vastaa yksin lapsen elatuksesta ja hoidosta, vaikka asuisitte yhdessä.
et: Isadust saab tuvastada raseduse ajal emade nõuandlas.
fi: Isyyden voi tunnustaa raskauden aikana äitiysneuvolassa.
et: Kui laps on sündinud, saab isadust tõestada oma valla lastekaitseametniku juures.
fi: Kun lapsi on syntynyt, isyyden voi tunnustaa oman kunnan lastenvalvojan luona.
et: Isaduse tuvastamise järgselt:
fi: Kun isyys on vahvistettu
et: võib lapsele anda isa perekonnanime
fi: lapselle voidaan antaa isän sukunimi
et: isa võib olla lapse hooldaja kas koos emaga või üksinda.
fi: isä voi toimia lapsen huoltajana joko yhdessä äidin kanssa tai yksin.
et: Hooldaja (huoltaja) on isik, kes vastutab lapse hooldamise ja kasvatamise eest.
fi: Huoltaja on henkilö, joka vastaa lapsen hoidosta ja kasvatuksesta.
et: isa on kohustatud osalema lapse ülalpidamises
fi: isä on velvollinen osallistumaan lapsen elatukseen
et: lapsel on pärimisõigus isa- ja isapoolse suguvõsa liinis ja vastupidi
fi: lapsella on perintöoikeus isäänsä ja isänpuoleiseen sukuun ja päinvastoin
et: isa surma korral on lapsel õigus perepensionile.
fi: lapsella on oikeus perhe-eläkkeeseen, jos isä kuolee.
et: Kui isa isadust omaks ei võta, võib ema esitada kohtusse hagi isaduse tuvastamiseks.
fi: Jos isyyttä ei vahvisteta, lapsi on virallisesti isätön ja äiti vastaa yksinään lapsen elatuksesta ja hoidosta.
et: Lapse perekonnanimi vabaabielus
fi: Lapsen sukunimi avoliitossa
et: Kui laps sünnib vabaabielust, võib ta saada:
fi: Kun lapsi syntyy avoliittoon, hän voi saada
et: ema perekonnanime või
fi: äitinsä sukunimen tai
et: isa perekonnanime, kui isadus on tuvastatud, või
fi: isänsä sukunimen, jos isyys on vahvistettu tai
et: vanemate ühise perekonnanime või
fi: vanhempien yhteisen sukunimen tai
et: kaheosalise perekonnanime, mis on moodustatud vanemate perekonnanimedest.
fi: sukunimiyhdistelmän, joka on muodostettu vanhempien sukunimistä.
et: Kui vanematel ei ole ühist perekonnanime, kuid neil on ühiseid lapsi, saab laps oma õe või vennaga sama perekonnanime.
fi: Jos vanhemmilla ei ole yhteistä sukunimeä, mutta heillä on yhteisiä lapsia, lapsi saa saman sukunimen kuin hänen sisaruksellaan on.
et: Saad taotleda oma vabaabielupartneriga ühist perekonnanime, kui:
fi: Voit hakea avopuolisosi kanssa yhteistä sukunimeä, jos
et: olete elanud koos vähemalt viis aastat või
fi: olette asuneet yhdessä vähintään viisi vuotta, tai
et: teil on ühine laps.
fi: teillä on yhteinen lapsi.
et: Kui peres on alla 18-aastaseid lapsi ja abielu lõppeb, siis tuleb abielulahutusega seoses kokku leppida järgmistes küsimustes:
fi: Jos perheessä on alle 18-vuotiaita lapsia ja avioliitto päättyy, avioeron yhteydessä täytyy sopia seuraavista asioista:
et: kes on lapse hooldaja
fi: kuka on lapsen huoltaja
et: kuidas organiseeritakse lapsega kohtumine
fi: miten tapaamisoikeus järjestetään
et: Kui vanemad on kokku leppinud lapse elukohas, hoolduses, lapsega kohtumise õiguses ja elatises, saab elukohajärgne sotsiaalbüroo lepingu kinnitada.
fi: Kun vanhemmat ovat sopineet lapsen asumisesta, huollosta, tapaamisoikeudesta ja elatusavusta, paikkakunnan sosiaalitoimi voi vahvistaa sopimuksen.
et: Kui sotsiaalbüroo lepingu kinnitab, on see sama ametlik nagu kohtuotsus.
fi: Kun sosiaalitoimi vahvistaa sopimuksen, se on yhtä virallinen kuin tuomioistuimen päätös.
et: Lisateavet saad oma piirkonna sotsiaalbüroost.
fi: Lisää tietoa saat paikkakuntasi sosiaalitoimistosta.
et: Teavet abielu lahutamist planeerivatele vanematelesoome keel
fi: Tietoa eroa suunnitteleville vanhemmillesuomi
et: Abielulahutus Soomesinglise keel _ vene keel _ eesti keel
fi: Avioero Suomessaenglanti _ venäjä _ viro
et: Kui te ei jõua kokkuleppele
fi: Jos ette pysty sopimaan
et: Kui te ei jõua lapse elukohas, hooldusõiguses, kohtumise õiguses ja elatises kokkuleppele, võite pöörduda abi saamiseks perelepitamise (perheasioiden sovittelu) poole.
fi: Jos ette pysty sopimaan asumisesta, huoltajuudesta, tapaamisista ja elatuksesta, voitte hakea apua perheasioiden sovittelusta.
et: Kui ka perelepitaja abiga ei jõuta kokkuleppele, peate pöörduma lahenduse saamiseks esimese astme kohtusse.
fi: Jos sovittelussakaan ei päästä sopimukseen, teidän täytyy hakea ratkaisua käräjäoikeudesta.
et: Kohus arvestab lapse huvidega ja lapse enda soovidega.
fi: Tuomioistuin ottaa huomioon lapsen edun ja lapsen omat toivomukset.
et: Kohus võib paluda ka aruannet omavalitsuse sotsiaalbüroolt.
fi: Tuomioistuin voi myös pyytää selvityksen kunnan sosiaalitoimelta.
et: Küsi perelepitamise kohta teavet elukohajärgsest sotsiaalbüroost.
fi: Kysy perheasioiden sovittelusta oman kuntasi sosiaalitoimesta.
et: Lisateavet advokaadi teenuste ja õigusabi kohta saada InfoFinlandi lehelt Kas vajad juristi?
fi: Lisää tietoa asianajajan palveluista ja oikeusavusta saat InfoFinlandin sivulta Tarvitsetko juristia?.
et: Kui teete otsuse lapse elukoha suhtes, arvestage alati lapse huvidega.
fi: Ottakaa aina huomioon lapsen etu, kun päätätte lapsen asumisesta.
et: Ametlikult võib laps elada ainult ühes kohas.
fi: Virallisesti lapsi voi asua vain yhdessä paikassa.
et: Abielulahutuse käigus lepitakse kokku, kumma vanema elukoht on lapse ametlik aadress.
fi: Avioerotilanteessa sovitaan, kumman vanhemman luona lapsen virallinen osoite on.
et: Praktikas võib laps elada osa ajast teise vanema juures.
fi: Käytännössä lapsi voi kuitenkin asua osan ajasta toisen vanhemman luona.
et: Lapsetoetust makstakse sellele vanemale, kelle juures laps ametlikult elab.
fi: Lapsilisä maksetaan sille vanhemmalle, jonka luona lapsi virallisesti asuu.
et: Lapse ametlik aadress mõjutab näiteks ka Kelast eluasemetoetuse saamist.
fi: Lapsen virallinen osoite vaikuttaa myös esimerkiksi Kelan asumistukeen.
et: Lapse hooldus tähendab:
fi: Lapsen huolto tarkoittaa
et: lapsega seotud asjade korraldamist ja nende suhtes otsuste vastuvõtmist.
fi: lapsen asioiden hoitamista ja niistä päättämistä.
et: Lapse hooldajal on ka õigus saada ametiisikutelt teavet last puudutavates küsimustes.
fi: Lapsen huoltajalla on myös oikeus saada viranomaisilta tietoa lapsen asioista.
et: Abielu lõppemisel lapse vanemad otsustavad, kuidas lapse hooldusõigus korraldatakse.
fi: Kun avioliitto päättyy, lapsen vanhemmat päättävät, miten huoltajuus järjestetään.
et: Vanemad võivad kokku leppida ühises hooldusõiguses või üksikvanema hooldusõiguses.
fi: Vanhemmat voivat sopia yhteishuoltajuudesta tai toisen vanhemman yksinhuoltajuudesta.
et: Hooldusõigus ei sõltu sellest, kellega koos laps elab.
fi: Huoltajuus ei riipu siitä, kenen kanssa lapsi asuu.
et: Loe ühise ja üksikvanema hooldusõiguse kohta täiendavalt InfoFinlandi lehelt Ühe vanemaga pere.
fi: Lue lisää yhteis- ja yksinhuoltajuudesta InfoFinlandin sivulta Yhden vanhemman perhe
et: Ühishooldus ja üksikhooldussoome keel
fi: Yhteishuolto ja yksinhuoltosuomi
et: Lapsega kohtumise õigus
fi: Tapaamisoikeus
et: Peale lahutust on lapsel õigus mõlema vanemaga suhelda.
fi: Lapsella on oikeus pitää yhteyttä molempiin vanhempiin eron jälkeen.
et: Tal on õigus kohtuda ka selle vanemaga, kelle juures ta ei ela.
fi: Hänellä on oikeus tavata myös sitä vanhempaa, jonka luona hän ei asu.
et: Lapsega kohtumise õigus võib tähendada näiteks seda, et laps elab ühe vanema juures ja kohtub teise vanemaga igal teisel nädalavahetusel ja lisaks teatud aja puhkuste ajal.
fi: Tapaamisoikeus voi tarkoittaa esimerkiksi, että lapsi asuu toisen vanhemman luona ja tapaa toista vanhempaa joka toinen viikonloppu ja lisäksi loma-aikoina tietyn ajan.
et: Kui laps on väga väike, siis võib kohtumine olla ka päevane kokkusaamine.
fi: Jos lapsi on hyvin pieni, tapaamiset voivat olla päivätapaamisia.
et: Lapsega kohtumise õigus võib olla ka nii lai, et laps elab võrdselt mõlema vanema juures.
fi: Tapaamisoikeus voi myös olla niin laaja, että lapsi asuu molempien vanhempien luona yhtä paljon.
et: Ametlikult tohib lapsel siiski olla vaid üks aadress.
fi: Virallisesti lapsella voi kuitenkin olla vain yksi osoite.
et: Otsuste tegemisel arvestage alati lapse huvidega.
fi: Ottakaa aina huomioon lapsen etu, kun teette päätöksiä.
et: Lahutuse korral võite eelnevalt kokku leppida, kui sageli saab laps kohtuda vanemaga, kes elab mujal.
fi: Kun eroatte, voitte sopia etukäteen, miten usein lapsi voi tavata sen vanhemman, joka asuu muualla.
et: Soovi korral võite lapsega kohtumise põhimõtete kohta teha kirjaliku lepingu.
fi: Jos haluatte, voitte tehdä kirjallisen sopimuksen tapaamisjärjestelystä.
et: Võite ka otsustada, et lepite kokkusaamised alati eraldi kokku.
fi: Voitte myös päättää, että sovitte tapaamisista aina erikseen.
et: Kuidas kokkusaamisi korraldataksesoome keel
fi: Miten tapaamiset järjestetäänsuomi
et: Kui lapsega kokkusaamised põhjustavad probleeme
fi: Jos tapaamisiin liittyy ongelmia
et: Kui olete sõlminud lapsega kohtumiste kohta kokkuleppe, kuid lapsega koos elav vanem ei täida kokkulepet, siis võib mujal elav vanem pöörduda lapse elukohajärgse laste järelevalveinspektori poole.
fi: Jos olette tehneet sopimuksen tapaamisista, mutta lapsen kanssa asuva vanhempi ei noudata sopimusta, muualla asuva vanhempi voi ottaa yhteyttä lapsen kotipaikkakunnan lastenvalvojaan.
et: Laste järelevalveinspektor organiseerib vanemate vahelise nõupidamise.
fi: Lastenvalvoja järjestää neuvottelun vanhempien välillä.
et: Kui sul on kahtlusi lapse tervise või turvalisuse suhtes ajal, kui laps teise vanemaga kohtub, räägi sellest sotsiaalametnikele.
fi: Jos epäilet, että lapsen terveys tai turvallisuus on vaarassa, kun lapsi tapaa toisen vanhemman, kerro asiasta sosiaaliviranomaisille.
et: Kui kahtlused on põhjendatud, siis võidakse sisse seada kord, et sotsiaalametnik viibib lapsega kokkusaamiste juures.
fi: Jos epäilyyn on perusteltu syy, voidaan määrätä, että sosiaaliviranomaiset ovat paikalla tapaamisissa.
et: Mõlemad vanemad vastutavad alla 18-aastase lapse ülalpidamise eest, isegi kui nad ei ela koos.
fi: Molemmat vanhemmat ovat vastuussa alle 18-vuotiaan lapsen elatuksesta, vaikka he eivät asuisi yhdessä.
et: Loe elatise kohta täiendavalt InfoFinlandi lehelt Ühe vanemaga pere.
fi: Lue lisää elatusavusta InfoFinlandin sivulta Yhden vanhemman perhe.
et: Teavet ülalpidamiskohustusega vanematelesoome keel
fi: Tietoa elatusvelvollisillesuomi
et: Lapse perekonnanimi abielu lahutamise korral
fi: Lapsen sukunimi avioerossa
et: Kui vanemad lahutavad, jääb lapse perekonnanimi samaks.
fi: Lapsen sukunimi pysyy samana, kun vanhemmat eroavat.
et: Perekonnanime saab ka muuta.
fi: Sukunimen voi myös muuttaa.
et: Saada magistraati nime muutmise avaldus.
fi: Lähetä maistraattiin hakemus nimenmuutoksesta.
et: Kui laps on üle 12-aastane, peaks temalt perekonnanime vahetamiseks küsima kirjalikku luba.
fi: Jos lapsi on yli 12-vuotias, häneltä pitää kysyä kirjallinen lupa sukunimen vaihtamiseen.
et: Ka alla 12-aastase lapsega oleks hea esmalt perekonnanime vahetamise teemal vestelda.
fi: Myös alle 12-vuotiaan lapsen kanssa on ensin hyvä keskustella sukunimen muuttamisesta.
et: Lapseröövid (lapsikaappaus)
fi: Lapsikaappaukset
et: Lapserööviga on tegemist juhul, kui:
fi: Lapsikaappauksesta on kyse kun
et: alla 16-aastane laps, kes elab Soomes, viiakse hooldaja nõusolekuta välismaale
fi: alle 16-vuotias lapsi, joka asuu Suomessa, viedään ilman huoltajan suostumusta ulkomaille
et: välismaale viidud last ei ole kokkulepitud ajal Soome tagasi toodud.
fi: lasta, joka on viety ulkomaille, ei ole palautettu Suomeen silloin kun on sovittu.
et: Lapserööv on Soomes kuritegu.
fi: Lapsikaappaus on Suomessa rikos.
et: Pöördu koduvalla politseisse.
fi: Ota yhteyttä kotipaikkakuntasi poliisin.
et: Lisateavet ja nõu saad ühingust Kaapatut Lapset ry.
fi: Lisää tietoja ja neuvoja saat Kaapatut Lapset ry:stä.
et: Rahvusvaheline lapseröövsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ prantsuse keel
fi: Kansainvälinen lapsikaappaussuomi _ ruotsi _ englanti _ venäjä _ ranska
et: Abielu lõppedes võite ühiselt kokku leppida, kuidas vara jagatakse.
fi: Kun avioliitto päättyy, voitte sopia yhdessä, miten omaisuus jaetaan.
et: Samuti võite kokku leppida, kumb teist jääb elama senisesse ühisesse kodusse.
fi: Voitte sopia yhdessä myös, kumpi teistä saa toistaiseksi jäädä asumaan yhteiseen kotiin.
et: Abi vara jagamisel
fi: Apua omaisuuden jakamiseen
et: Kui te ei suuda vara jagamises üksmeelele jõuda, võib üks abikaasadest nõuda vara jagamist (ositus).
fi: Jos ette pysty sopimaan, miten omaisuus jaetaan, kumpi tahansa puoliso voi vaatia omaisuuden jakoa eli ositusta.
et: Vara jagamise võib teha koheselt, abielulahutuse avalduse esmakordsel sisseandmisel.
fi: Ositus voidaan tehdä heti, kun avioeroa on ensimmäisen kerran haettu.
et: Seega ei ole vaja oodata kuuekuulise järelemõtlemisaja möödumist.
fi: Ei siis tarvitse odottaa, että kuuden kuukauden harkinta-aika on kulunut.
et: Kui olete nõudnud ühisvara jagamist, määrab esimese astme kohus ametiisiku, kelle ülesandeks on ühisvara jagamine (pesänjakaja).
fi: Kun olette vaatineet ositusta, käräjäoikeus määrää pesänjakajan, joka jakaa omaisuuden.
et: Ametiisikule tuleb maksta tasu tehtud töö eest.
fi: Pesänjakajalle täytyy maksaa tästä työstä.
et: Vara jagamise algul tuleb esitada aruanne, millest selgub, kui palju vara ja võlgu kummalgi abikaasal on.
fi: Osituksen aluksi täytyy hankkia selvitys siitä, kuinka paljon omaisuutta ja velkaa kummallakin puolisolla on.
et: Veebilehelt lakiopas.com saad teavet vara jagamiseks vajalike dokumentide kohta.
fi: Suomen lakioppaan sivuilta saat tietoa niistä asiakirjoista, jotka tarvitset ositusta varten.
et: Lisateavet vara jagamise kohta leiad justiitsministeeriumi veebilehelt.
fi: Osituksesta saat lisää tietoa Oikeusministeriön sivuilta.
et: Kas vara jagatakse võrdselt või mitte?
fi: Jaetaanko omaisuus tasan vai ei?
et: Üldjuhul jagatakse vara abielulahutuse korral võrdselt.
fi: Yleensä omaisuus jaetaan avioerossa tasan.
et: Erandjuhul vara ei jagata võrdselt.
fi: Poikkeustapauksessa omaisuutta ei jaeta tasan.
et: Sel juhul võidakse vara jagada kokkuleppel.
fi: Silloin ositusta voidaan sovitella.
et: See tähendab, et konkreetses olukorras võidakse arvestada sellega, mis on mõistlik.
fi: Tämä tarkoittaa, että tilanteessa voidaan ottaa huomioon, mikä on kohtuullista.
et: Näiteks kui abielu on kestnud alla viie aasta, siis vara ei jagata tingimata võrdselt.
fi: Esimerkiksi jos avioliitto on kestänyt alle viisi vuotta, omaisuutta ei välttämättä jaeta tasan.
et: Vara kokkuleppelist jagamist on võimalik teha vaid juhul, kui üks abikaasadest seda eraldi nõuab.
fi: Osituksen sovittelu voidaan tehdä vain, jos jompikumpi puoliso sitä erikseen vaatii.
et: Kui olete sõlminud abieluvaralepingu, siis sõltub vara jagamine lepingus kokkulepitust.
fi: Jos olette tehneet avioehtosopimuksen, tämä sopimus vaikuttaa siihen, miten omaisuus jaetaan.
et: Lisateavet abieluvaralepingu kohta saad InfoFinlandi lehelt Abieluvaraleping.
fi: Lisää tietoa avioehtosopimuksesta saat InfoFinlandin sivulta Avioehtosopimus.
et: Abikaasade vara jagaminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Puolisoiden omaisuuden jakosuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kui sinul või sinu abikaasal on elukoht Soomes, saad taotleda abielu lahutamist Soome seaduste alusel.
fi: Jos sinulla tai puolisollasi on kotipaikka Suomessa, voit hakea avioeroa Suomen lain mukaan.
et: Ka teatud teistel juhtudel võid taotleda abielu lahutamist Soome seaduste alusel.
fi: Myös joissakin muissa tapauksissa voit hakea Suomen lain mukaista avioeroa.
et: Abielu lahutamine on reguleeritud abieluseadusega.
fi: Avioerosta määrätään avioliittolaissa.
et: Abielulahutuse taotlemine
fi: Avioeron hakeminen
et: Abielulahutust võib taotleda ükskõik kumb abikaasa üksinda või mõlemad abikaasad koos.
fi: Avioeroa voi hakea kumpi tahansa puoliso yksin tai molemmat puolisot yhdessä.
et: Saad taotleda abielu lahutamist ka üksinda, isegi kui abikaasa ei soovi lahutada.
fi: Voit hakea avioeroa yksin, vaikka puolisosi ei haluaisi erota.
et: Abielu lahutamiseks esitatakse hagiavaldus esimese astme kohtule.
fi: Avioeroa haetaan käräjäoikeudesta.
et: Kohus ei uuri, miks abielu lahutamist taotletakse.
fi: Tuomioistuin ei tutki, miksi avioeroa on haettu.
et: Samuti ei uurita abikaasade vahelisi suhteid.
fi: Puolisoiden välisiä suhteita ei myöskään tutkita.
et: Abielu lahutamist tuleb taotleda kirjaliku avaldusega.
fi: Avioeroa täytyy hakea kirjallisella hakemuksella.
et: Esita abielulahutuse avaldus sinu enda või abikaasa elukohajärgse omavalitsuse esimese astme kohtu kantseleisse.
fi: Voit jättää avioerohakemuksen oman tai puolisosi kotikunnan käräjäoikeuden kansliaan.
et: Võid saata abielulahutuse avalduse esimese astme kohtu kantseleile ka posti, telegrammi või e-postiga.
fi: Voit myös lähettää hakemuksen käräjäoikeuden kansliaan postissa, sähkeenä tai sähköpostina.
et: Abielulahutuse avalduse vormi leiad veebilehelt Suomi.fi.
fi: Avioerohakemuksen löydät Suomi.fi-palvelun sivuilta.
et: Abielu lahutamist taotletakse kahes etapis.
fi: Avioeroa haetaan kahdessa vaiheessa.
et: Esmalt esitatakse abielulahutuse avaldus.
fi: Aluksi jätetään avioerohakemus.
et: Peale mõtlemisaega tuleb abielu lahutamist uuesti taotleda.
fi: Harkinta-ajan jälkeen avioeroa täytyy hakea uudelleen.
et: Abielu lahutatakse alles peale teise abielulahutusavalduse esitamist.
fi: Avioero tuomitaan vasta toisen hakemuksen jälkeen.
et: Abielu lahutatakse isegi juhul, kui teine abikaasadest on lahutuse vastu.
fi: Avioero tuomitaan, vaikka toinen puoliso vastustaisi sitä.
et: Lisateavet abielulahutuse taotlemise kohta saad justiitsministeeriumi veebilehelt.
fi: Lisää tietoa avioeron hakemisesta saat Oikeusministeriön sivuilta.
et: Abieluseadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Avioliittolakisuomi _ ruotsi _ englanti
et: Järelemõtlemisaeg
fi: Harkinta-aika
et: Peale esimese abielulahutusavalduse esitamist algab kuuekuuline järelemõtlemisaeg.
fi: Kun ensimmäinen avioerohakemus on jätetty, alkaa kuuden kuukauden harkinta-aika.
et: Järelemõtlemisaeg on kohustuslik, kui sa ei ole elanud abikaasaga kahte aastat erinevatel aadressidel.
fi: Harkinta-aika on pakollinen, jos et ole asunut kahta vuotta eri osoitteissa puolisosi kanssa.
et: Kui taotled abielu lahutamist koos abikaasaga, algab järelemõtlemisaeg kohe peale ühise avalduse esimese astme kohtusse saabumist.
fi: Jos haet avioeroa yhdessä puolisosi kanssa, harkinta-aika alkaa heti, kun yhteinen hakemus on saapunut käräjäoikeuteen.
et: Kui abielu lahutamist taotleb üks abikaasadest, algab järelemõtlemisaeg alates ajast, kui sellest on teist abikaasat teavitatud.
fi: Jos toinen puoliso hakee avioeroa yksin, harkinta-aika alkaa siitä, kun hakemus on annettu tiedoksi toiselle puolisolle.
et: Esimese astme kohus hoolitseb abikaasa abielulahutuse avaldusest teavitamise eest.
fi: Käräjäoikeus huolehtii siitä, että puoliso saa tiedon hakemuksesta.
et: Peale järelemõtlemisaega
fi: Harkinta-ajan jälkeen
et: Esimese astme kohus lahutab abielu, kui:
fi: Käräjäoikeus tuomitsee puolisot avioeroon, kun:
et: möödunud on kuuekuuline järelemõtlemisaeg ja
fi: kuuden kuukauden harkinta-aika on kulunut umpeen ja
et: üks abikaasadest või mõlemad koos nõuavad abielu lahutamist.
fi: toinen puoliso vaatii tai molemmat puolisot yhdessä vaativat, että heidät tuomitaan avioeroon.
et: Teine avaldus selle kohta, et kohus abielu peale järelemõtlemisaja möödumist lahutaks, tehakse samamoodi nagu esimene abielulahutuse avaldus.
fi: Vaatimus siitä, että oikeus tuomitsee puolisot avioeroon harkinta-ajan kuluttua, tehdään samalla tavalla kuin ensimmäinen hakemus.
et: Oluline seejuures on, et abielu lahutamise teistkordne avaldus esitatakse aasta jooksul järelemõtlemisaja algusest arvates.
fi: On tärkeää tehdä vaatimus avioeroon tuomitsemisesta vuoden sisällä siitä, kun harkinta-aika on alkanut.
et: Muul juhul abielulahutuse menetlus raugeb.
fi: Muuten avioeroasia raukeaa.
et: Abielulahutus ilma järelemõtlemisajata
fi: Avioero ilman harkinta-aikaa
et: Kui olete abikaasaga enne abielulahutuse taotlemist elanud viimase kahe aasta jooksul pidevalt lahus, ei ole järelemõtlemisaja nõuet.
fi: Jos sinä ja puolisosi olette asuneet erillänne ilman keskeytystä viimeiset kaksi vuotta ennen avioeron hakemista, harkinta-aikaa ei tarvita.
et: Sellisel juhul võib kohus teie abielu koheselt lahutada.
fi: Silloin tuomioistuin voi tuomita teidät avioeroon heti.
et: Abielulahutuse kaalumise korral ja probleemide läbiarutamisel nõu küsimiseks võite taotleda perelepitust (perheasioiden sovittelu).
fi: Kun harkitsette avioeroa ja tarvitsette apua asioista neuvottelemiseen, voitte hakea perheasioiden sovittelua.
et: Lepitamisest võib sageli kasu olla, nii et kokkuleppele jõutakse kohtuväliselt.
fi: Sovittelusta voi olla usein hyötyä, niin että asioista pystytään sopimaan ilman oikeudenkäyntiä.
et: Näiteks lastega seotud erimeelsusi võib arutada lepitaja juures.
fi: Esimerkiksi lasten tilanteesta voi puhua sovittelussa.
et: Üldjuhul on lepitajateks sotsiaalbüroode, pedagoogiliste nõuandlate ja perenõuandlate töötajad.
fi: Tavallisesti sovittelijoita ovat sosiaalitoimistojen, kasvatusneuvoloiden ja perheneuvoloiden työntekijät.
et: Nendega on võimalik vestelda konfidentsiaalselt.
fi: Voit keskustella heidän kanssaan luottamuksellisesti.
et: Küsi oma elukohajärgsest sotsiaalbüroost, kuidas on perelepitamine sinu piirkonnas korraldatud.
fi: Kysy oman paikkakuntasi sosiaalitoimistosta, miten perheasioiden sovittelu on järjestetty paikkakunnallasi.
et: Lisateavet perelepitamise kohta saad justiitsministeeriumi veebilehelt.
fi: Lisää tietoa perheasioiden sovittelusta saat Oikeusministeriön sivuilta.
et: Toetus abielulahutuse ajal
fi: Tukea avioeron aikana
et: Paarisuhteprobleemide korral võid otsida abi näiteks elukohajärgse omavalitsuse perenõuandlast või tervisekeskusest.
fi: Parisuhdeongelmissa voit hakea apua esimerkiksi oman kuntasi perheneuvolasta tai terveyskeskuksesta.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi lehelt Abielu- ja paarisuhte porbleemid.
fi: Lisää tietoa saat InfoFinlandin sivulta Avioliiton ja parisuhteen ongelmat.
et: Vägivallaolukorras leiad lisateavet InfoFinlandi lehelt Vägivald.
fi: Väkivaltatilanteissa saat lisää tietoa InfoFinlandin sivulta Väkivalta.
et: Paljud organisatsioonid ja kogudused organiseerivad tugirühmade tegevust lahutatutele.
fi: Monet järjestöt ja seurakunnat järjestävät tukiryhmätoimintaa niille, jotka ovat eronneet.
et: Lisateavet saad näiteks Rahvastikuliidu ja nõustamiskeskuse Kirkon perheasiain neuvottelukeskus veebilehtedelt.
fi: Lisää tietoa saat esimerkiksi Väestöliiton ja Kirkon perheasiain neuvottelukeskuksen sivuilta.
et: Ühingu Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry:n veebilehelt leiad teavet ja nõuandeid vanematele, kes kaaluvad lahkuminekut.
fi: Yhden Vanhemman Perheiden Liitto ry:n sivuilta löydät tietoa ja neuvoja vanhemmille, jotka harkitsevat eroa.
et: Ühingu Meesterühmad (Miessakit ry) eesmärk on hoolitseda meeste heaolu eest ning pakkuda sotsiaalset tegevust ja tuge.
fi: Miessakit ry. pyrkii huolehtimaan miesten hyvinvoinnista ja tarjoaa sosiaalista toimintaa ja tukea.
et: Tegutsetakse Helsingis, Tamperes ja Lahtis.
fi: Toimintaa on Helsingissä, Tampereella ja Lahdessa.
et: Lisateavet soome, inglise ja rootsi keeles leiad veebilehelt.
fi: Lisätietoja löydät internet-sivuilta suomeksi, englanniksi ja ruotsiksi.
et: Toetus meestelesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tukea miehillesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Abielulahutus kahekultuurilises liidusinglise keel
fi: Avioero kaksikulttuurisessa liitossaenglanti
et: Perekonnanimi abielu lahutamise korral
fi: Sukunimi avioerossa
et: Kui sinu abielu lõppeb lahutusega, siis perekonnanimi ei muutu.
fi: Jos avioliittosi päättyy eroon, sukunimesi ei muutu.
et: Soovi korral võid võtta kasutusele teise perekonnanime.
fi: Jos haluat, voit ottaa käyttöösi toisen sukunimen.
et: Näiteks võid kasutusele võtta ükskõik millise nendest perekonnanimedest, mida varem kandsid.
fi: Voit esimerkiksi ottaa käyttöön minkä tahansa sellaisen sukunimen, joka sinulla on ennen ollut.
et: Saada nime muutmise avaldus magistraati.
fi: Lähetä hakemus nimenmuutoksesta maistraattiin.
et: Abielulahutus ja elamisluba
fi: Avioero ja oleskelulupa
et: Kui sul on tähtajaline elamisluba, mis on välja antud peresidemete alusel, siis abielulahutus võib seda mõjutada.
fi: Jos sinulla on määräaikainen oleskelulupa, joka on myönnetty perhesiteen perusteella, avioero saattaa vaikuttaa oleskelulupaan.
et: Sellises olukorras kaalutakse alati eraldi, kas elamisluba kuulub pikendamisele või tühistamisele.
fi: Tällaisessa tilanteessa harkitaan aina erikseen, jatketaanko oleskelulupaa avioeron jälkeen, vai peruutetaanko se.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi lehelt Elamisloaprobleemid.
fi: Lisää tietoa saat InfoFinlandin sivulta Oleskelulupaongelmat.
et: Vara abielulahutuse korral
fi: Omaisuus avioerossa
et: Teavet vara jagamisest abielulahutuse korral saad InfoFinlandi lehelt Vara abielulahutuse korral.
fi: Tietoa omaisuuden jaosta avioerossa saat InfoFinlandin sivulta Omaisuus avioerossa.
et: Abielulahutus ja lapsed
fi: Lapset avioerossa
et: Lisateavet laste kohta abielulahutuses saad InfoFinlandi lehelt Abielulahutus ja lapsed.
fi: Lisää tietoa lapsista avioerossa saa InfoFinlandin sivulta Lapset avioerossa.
et: Abikaasad on omavahel võrdsed.
fi: Aviopuolisot ovat keskenään yhdenvertaiset.
et: Nad peavad abielus teineteist usaldama ning ühiselt pere nimel tegutsema.
fi: Heidän pitää avioliitossa osoittaa keskinäistä luottamusta sekä toimia yhdessä perheen hyväksi.
et: Kummalgi abikaasal on ise õigus otsustada, kas ta soovib tööl käia või osaleda väljaspool perekonda ühiskondlikus ja muus tegevuses.
fi: Kummallakin puolisolla on oikeus itse päättää, haluaako hän käydä töissä tai osallistua yhteiskunnalliseen ja muuhun toimintaan perheen ulkopuolella.
et: Loe vanemate kohustustest laste suhtes InfoFinlandi alamlehelt Laste kasvatamine Soomes.
fi: Lue vanhempien velvollisuuksista lapsia kohtaan InfoFinlandin sivulta Lasten kasvatus Suomessa.
et: Abikaasade ülalpidamiskohustus
fi: Puolisoiden elatusvelvollisuus
et: Kumbki abikaasa on kohustatud vastavalt oma võimetele osalema pere ühises majapidamises ja abikaasa ülalpidamises.
fi: Kummankin puolison täytyy kykynsä mukaan ottaa osaa perheen yhteiseen talouteen ja puolisoiden elatukseen.
et: Kui üks abikaasadest ei käi tööl, peab jõukam abikaasa katma näieks kulud rõivastele ja toidule.
fi: Jos toinen puoliso ei käy töissä, varakkaamman puolison on kustannettava esimerkiksi ruoka ja vaatteet.
et: Kui abielus olev naine saab lapse, märgitakse naise abikaasa rahvastikuregistris automaatselt lapse isaks.
fi: Kun naimisissa oleva nainen saa lapsen, merkitään naisen aviomies automaattisesti lapsen isäksi väestörekisteriin.
et: Mõlemad vanemad kantakse rahvastikuregistrisse kui lapse hooldajad.
fi: Molemmat vanhemmat merkitään lapsen huoltajiksi.
et: Abikaasad võivad ühiselt lapse lapsendada.
fi: Aviopuolisot voivat adoptoida lapsen yhdessä.
et: Adopteerimine on reguleeritud adopteerimisseadusega.
fi: Adoptiosta säädetään adoptiolaissa.
et: Kui oled huvitatud adopteerimisest, küsi lisateavet kohaliku omavalitsuse sotsiaalkeskusest.
fi: Jos olet kiinnostunut adoptiosta, kysy lisätietoja oman kuntasi sosiaalitoimesta.
et: See vara, mis on abikaasal abielu sõlmimise hetkel või mille ta hangib abielu ajal, kuulub talle.
fi: Se omaisuus, joka puolisolla on, kun hän solmii avioliiton tai jonka hän hankkii avioliiton aikana, kuuluu hänelle.
et: Abikaasad võivad omandada vara ka ühisomandisse.
fi: Puolisot voivat hankkia omaisuutta myös yhteiseen omistukseen.
et: Abikaasadel on abielust tulenev õigus teineteise varale.
fi: Aviopuolisoilla on avio-oikeus toistensa omaisuuteen.
et: Kui abielu lõppeb lahutusega, kuulub vara abikaasade vahel jagamisele.
fi: Jos avioliitto päättyy eroon, koko puolisoiden yhteenlaskettu omaisuus jaetaan tasan puolisoiden kesken.
et: Kui abielu lõppeb abikaasa surmaga, siis jagatakse abikaasade kokku arvutatud vara surnud abikaasa pärijate ja elus oleva abikaasa vahel.
fi: Jos avioliitto päättyy toisen puolison kuolemaan, puolisoiden yhteenlaskettu omaisuus jaetaan kuolleen puolison perillisten ja eloon jääneen puolison kesken.
et: Testamendiga ei ole võimalik tühistada abikaasa õigust varale (avio-oikeus).
fi: Avio-oikeutta ei voi kumota testamentilla.
et: Kui abikaasad on sõlminud abieluvaralepingu, jagatakse vara lahutuse ja ühe abikaasa surma korral vastavalt abieluvaralepingule.
fi: Jos puolisot ovat tehneet avioehdon, omaisuus jaetaan avioerotilanteessa ja toisen puolison kuoltua avioehtosopimuksen mukaan.
et: Loe täiendavalt InfoFinlandi alamlehelt Abielu sõlmimine Soomes, meelespea ja Abieluvaraleping.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivuilta Avioliiton solmiminen Suomessa, muistilista ja Avioehtosopimus.
et: Kumbki abikaasa vastutab üksinda selle võla eest, mille ta on võtnud enne abielu või selle ajal.
fi: Kumpikin puoliso vastaa yksin siitä velasta, jonka hän on ottanut ennen avioliittoa tai sen aikana.
et: Kui üks abikaasa on võtnud võlgu pere ülalpidamiseks, näiteks toidu ostmiseks, siis vastutavad selle võla eest mõlemad abikaasad.
fi: Jos toinen puoliso on ottanut velkaa perheen elatusta varten, esimerkiksi ruokaostoksiin, silloin molemmat puolisot vastaavat tästä velasta.
et: Soovi korral võivad abikaasad koos võlgu võtta ja sel juhul nad ka vastutavad ühiselt võla tagasimaksmise eest.
fi: Puolisot voivat halutessaan ottaa yhdessä velkaa, jolloin he myös vastaavat velan takaisin maksusta yhdessä.
et: Üks abikaasadest ei või müüa ilma teise abikaasa loata ühist eluaset või sinna juurde kuuluvat vallasvara, näiteks mööblit.
fi: Toinen aviopuoliso ei voi myydä ilman toisen lupaa perheen yhteistä asuntoa tai siihen kuuluvaa irtaimistoa, esimerkiksi huonekaluja.
et: Probleemid abielus?
fi: Ongelmia avioliitossa?
et: Kui sul on paarisuhteprobleemid, saad nõu küsida näiteks kohaliku omavalitsuse perenõuandlast või tervisekeskusest.
fi: Jos sinulla on parisuhteeseen liittyviä ongelmia, voit hakea apua esimerkiksi oman kuntasi perheneuvolasta tai terveyskeskuksesta.
et: Lisateavet saad InfoFinlandi lehelt Abielu ja paarisuhte probleemid.
fi: Lisää tietoa saat InfoFinlandin sivulta Avioliiton ja parisuhteen ongelmat.
et: InfoFinlandi lehelt Vägivald leiad teavet selle kohta, mida võid teha, kui sinu abikaasa kasutab vägivalda või ähvardab sellega.
fi: InfoFinlandin sivulta Väkivalta löydät tietoa siitä, mitä voit tehdä, jos puolisosi käyttää väkivaltaa tai uhkaa sillä.
et: Paljud organisatsioonid ja kogudused organiseerivad tugirühmi lahutatutele.
fi: Monet järjestöt ja seurakunnat järjestävät tukiryhmätoimintaa niille, jotka ovat eronneet.
et: Lisateavet saad näiteks Rahvastikuliidu (Väestöliitto) ja nõustamiskeskuse Kirkon perheasiain neuvottelukeskus veebilehtedelt.
fi: Lisää tietoa saat esimerkiksi Väestöliiton ja Kirkon perheasiain neuvottelukeskuksen sivuilta.
et: Vahel võib abielu lõppeda lahutusega.
fi: Joskus avioliitto voi päättyä eroon.
et: Loe teema kohta InfoFinlandi alamlehelt Abielulahutus.
fi: Lue aiheesta InfoFinlandin sivulta Avioero.
et: Tugi abielulahutuse korralsoome keel
fi: Tukea avioerossasuomi
et: Pereliikme surm
fi: Perheenjäsenen kuolema
et: Kuidas tegutseda ja kust saada abi pereliikme surma korral?
fi: Miten pitää toimia ja mistä saa apua, kun perheenjäsen kuolee?
et: Loe teema kohta InfoFinlandi alamlehelt Surm.
fi: Lue aiheesta InfoFinlandin sivuilta Kuolema.
et: Abielu võib sõlmida:
fi: Avioliittoon vihkiminen voi tapahtua
et: magistraadis abielu registreerimisega või
fi: siviilivihkimisenä maistraatissa tai
et: kirikliku laulatusega.
fi: kirkollisena vihkimisenä.
et: Abielu sõlmimisel peavad kohal viibima mõlemad abiellujad.
fi: Vihkimisessä naimisiin menevien on oltava samanaikaisesti läsnä.
et: Lisaks peab kohal olema vähemalt kaks tunnistajat.
fi: Lisäksi paikalla on oltava vähintään kaksi todistajaa.
et: Abielu registreerimine
fi: Siviilivihkiminen
et: Abielu võib seaduse järgi registreerida magistraadis (maistraatti) töötav registripidaja või esimese astme kohtus (käräjäoikeus) töötav vanemkohtunik või kohtunik.
fi: Siviilivihkimisen voi lain mukaan suorittaa maistraatissa työskentelevä henkikirjoittaja, tai käräjäoikeudessa työskentelevä laamanni tai käräjätuomari.
et: Broneeri abielu registreerimise aeg magistraadist või esimese astme kohtust varakult enne pulmapäeva.
fi: Varaa vihkimisaika hyvissä ajoin ennen hääpäivää maistraatista tai käräjäoikeudesta.