Helsinki-NLP/opus_infopankki huggingface dataset:
et: Ülikoolis saab omandada bakalaureusekraadi umbes kolme aastaga ja seejärel magistrikraadi umbes kahe aastaga.
fi: Yliopistossa voi suorittaa alemman korkeakoulututkinnon noin kolmessa vuodessa ja sen jälkeen ylemmän korkeakoulututkinnon noin kahdessa vuodessa.
et: Ülikoolid organiseerivad teatud õppeprogrammide raames ka ingliskeelset õpet.
fi: Yliopistot järjestävät joissakin koulutusohjelmissa englanninkielistä opetusta.
et: Enamiku õppeprogrammide puhul toimub õpe siiski soome või rootsi keeles.
fi: Useimmissa koulutusohjelmissa opetuskieli on kuitenkin suomi tai ruotsi.
et: Kui oled omandanud magistrikraadi, võid taotleda edasiõppimise võimalust kraadiõppes ja saada litsentsiaadi- või doktorikraadi.
fi: Kun on suorittanut maisterin tutkinnon, voi hakea oikeutta jatko-opintoihin ja suorittaa lisensiaatin tai tohtorin tutkinnon.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Ülikoolid.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Yliopistot.
et: Koolituse taotlemine
fi: Koulutukseen hakeminen
et: InfoFinlandi lehel Koolituse taotlemine on teavet selle kohta, kuidas taotleda Soomes teise taseme haridust ja kõrgharidust.
fi: InfoFinlandin sivulla Koulutukseen hakeminen on tietoa siitä, miten voi hakea toisen asteen koulutukseen ja korkeakoulutukseen Suomessa.
et: Kui plaanid alustada õpinguid Soomes, loe lisaks teavet ka InfoFinlandi lehtedelt *Välismaalasest õppur Soomes Välismaalasest õppur Soomes ja Õppur.
fi: Jos suunnittelet opintoja Suomessa, lue lisää myös InfoFinlandin sivuilta Ulkomaalainen opiskelija Suomessa ja Opiskelija.
et: Muud õppimisvõimalused
fi: Muita opiskelumahdollisuuksia
et: Soomes on ka palju õppeasutusi, mis pakuvad igas eas inimestele selliseid õpinguid, mis ei lõpe eriala omandamisega.
fi: Suomessa on myös paljon oppilaitoksia, jotka tarjoavat kaiken ikäisille sellaisia opintoja, jotka eivät johda tutkintoon.
et: Suur osa koolitusi on mõeldud täiskasvanutele.
fi: Suurin osa koulutuksesta on tarkoitettu aikuisille.
et: Sellisteks õppeasutusteks on rahvaülikoolid, rahvakoolid, suveülikoolid, õppekeskused ja liikumise koolituskeskused.
fi: Tällaisia oppilaitoksia ovat kansalaisopistot, kansanopistot, kesäyliopistot, opintokeskukset ja liikunnan koulutuskeskukset.
et: Õpingud on üldharivad.
fi: Opinnot ovat yleissivistäviä.
et: Näiteks võid õppida keeli, kunstiaineid, käsitööd ja kommunikatsiooni.
fi: Voit opiskella esimerkiksi kieliä, taideaineita, käsityötä ja viestintää.
et: Üldjuhul on koolitus õppurile väikese tasu eest.
fi: Yleensä koulutus maksaa opiskelijalle jonkin verran.
et: Teatud juhtudel võivad õpingud nendes õppeasutustes olla siiski tasuta.
fi: Joissakin tilanteissa koulutus näissä oppilaitoksissa voi kuitenkin olla maksutonta.
et: Näiteks kui sinu integreerumisplaanis on heaks kiidetud lugemis- ja kirjutamisoskuse õpe ja muu keeleõpe, siis selle eest tasu ei võeta.
fi: Esimerkiksi jos luku- ja kirjoitustaidon koulutus ja muu kielikoulutus on hyväksytty kotoutumissuunnitelmaasi, siitä ei peritä maksua.
et: Kui soovid õppida soome või rootsi keelt, loe selle kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Soome ja rootsi keel.
fi: Jos haluat opiskella suomen tai ruotsin kieltä, lue lisää InfoFinlandin sivulta Suomen ja ruotsin kieli.
et: Tavaliselt tuleb sul jäätmed kodus sorteerida, enne kui need välja prügikonteineritesse viid.
fi: Yleensä sinun täytyy lajitella jätteet kotona, ennen kuin viet ne ulos roskikseen.
et: Kui jäätmed õigesti sorteeritakse, võib nende materjalidest uusi asju valmistada.
fi: Kun jätteet lajitellaan oikein, niiden materiaalista voidaan valmistaa uusia tavaroita.
et: Sorteerimise juhised on natuke erinevad Soome eri kohtades.
fi: Lajitteluohjeet ovat hieman erilaiset eri puolella Suomea.
et: Juhised on tihti maja prügikonteinerite juures, või neid võib küsida oma kohalikust omavalitsusest või üürileandjalt.
fi: Ohjeita on usein oman talon roskisten luona, tai niitä voi kysyä omasta kunnasta tai vuokranantajalta.
et: Ära viska prügi aknast välja ega metsa alla või tänavatele.
fi: Älä heitä roskia ikkunasta ulos äläkä metsiin tai kaduille.
et: Terved asjad ei ole jäätmed.
fi: Ehjät tavarat eivät ole jätettä.
et: Võid need ise maha müüa kirbuturul või internetis või annetada heategevusse või uuskasutuskeskustesse.
fi: Voit myydä ne itse kirpputorilla tai internetissä tai lahjoittaa hyväntekeväisyyteen tai kierrätyskeskuksiin.
et: Soomes on kasutatud asjade ostmine tavaline ja häid kasutatud asju on lihtne leida.
fi: Suomessa on tavallista ostaa käytettyjä tavaroita, ja hyviä käytettyjä tavaroita on helppo löytää.
et: Kuidas jäätmed sorteeritakse?
fi: Miten jätteet lajitellaan?
et: Sorteeri jäätmed nende materjali järgi.
fi: Lajittele jätteet niiden materiaalin mukaan.
et: Ära pane kanalisatsiooni (WC-sse) prügi, toitu või ülejäänud kemikaale.
fi: Älä laita viemäriin (vessaan) roskia, ruokaa tai ylimääräisiä kemikaaleja.
et: Vii ohtlikud jäätmed alati kogumispunkti.
fi: Vie aina vaarallinen jäte keräyspisteeseen.
et: Kõikide majade juures ei ole alati kõiki taaskasutuse konteinereid.
fi: Kaikkien talojen luona ei aina ole kaikkia kierrätysastioita.
et: Kõikidele ühised kogumispunktid on leheküljel kierratys.info.
fi: Kaikille yhteisiä kierrätyspisteitä on sivulla kierratys.info.
et: Sa ei tohi viia oma prügi teise maja prügikonteineritesse.
fi: Et saa viedä omia roskia toisen talon roska-astioihin.
et: Ära vii oma maja prügikonteineritesse jäätmeid mujalt, näiteks oma ettevõttest.
fi: Älä vie talosi roskikseen jätettä muualta, esimerkiksi yrityksestäsi.
et: Sorteerimisnõud, mis tavaliselt majaühistutest leiduvad
fi: Lajitteluastiat, jotka usein löytyvät taloyhtiöistä
et: Biojäätmed (Biojäte)
fi: Biojäte
et: JAH: toidujäätmed, ka halvaks läinud toit, kohvipaks, majapidamispaber, puuviljade koored jne.
fi: KYLLÄ: ruokajäte, myös pilaantunut ruoka, kahvinporot, talouspaperi, hedelmien kuoret jne.
et: EI: kemikaalid, klaas, metall, kassiliiv
fi: EI: kemikaalit, lasi, metalli, kissanhiekka
et: Biojäätmetest saab kompostis mulda.
fi: Biojätteestä tulee kompostissa multaa.
et: Mõnes kohalikus omavalitsuses eraldatakse biojäätmetest esmalt biogaas, millest saadakse elektrit ja soojust.
fi: Jossain kunnissa biojätteestä erotetaan ensin biokaasua, josta saadaan sähköä ja lämpöä.
et: JAH: lehed, reklaamid, ümbrikud jne.
fi: KYLLÄ: lehdet, mainokset, kirjekuoret jne.
et: EI: märg või väga määrdunud paber
fi: EI: märkä tai hyvin likainen paperi
et: Paberist tehakse ajalehti või wc-paberit.
fi: Paperista tehdään sanomalehtiä tai wc-paperia.
et: JAH: piimapakendid, papp, paberkotid, kartongpakendid
fi: KYLLÄ: maitopurkit, pahvi, paperipussit, kartonkipakkaukset
et: EI: märg või väga määrdunud kartong
fi: EI: märkä tai hyvin likainen kartonki
et: Kartongist tehakse näiteks papprulle majapidamispaberi rullidesse.
fi: Kartongista tehdään esimerkiksi pahvirullia talouspaperirulliin.
et: Pakendite alumiinium läheb ka taaskasutusse.
fi: Pakkausten alumiini kierrätetään myös.
et: JAH: klaaspakendid (pudelid ja toidupurgid)
fi: KYLLÄ: lasipakkaukset (pullot ja ruokapurkit)
et: EI: klaasesemed, klaasnõud, peeglid, portselan
fi: EI: lasiesineet, lasiastiat, peilit, posliini
et: Klaasist tehakse uusi klaaspakendeid.
fi: Lasista tehdään uusia lasipakkauksia.
et: JAH: metallesemed ja pakendid, millest suurim osa on metalli
fi: KYLLÄ: metalliesineet tai pakkaukset, joista suurin osa on metallia
et: EI: elektriseadmed, patareid
fi: EI: sähkölaitteet, paristot
et: Eri metallid sorteeritakse mehaaniliselt ja nendest tehakse uusi tooteid.
fi: Eri metallit lajitellaan koneellisesti ja niistä tehdään uusia tuotteita.
et: JAH: tühjad plastist toidupakendid, tühjad pesuvahendipudelid ja šampoonipudelid, kilekotid, tühjad plastpurgid.
fi: KYLLÄ: tyhjät muoviset ruokapakkaukset, tyhjät pesuainepullot ja shampoopullot, muovikassit, tyhjät muovipurkit
et: EI: PVC-pakendid märkega 0,3, ohtlike jäätmete (nt värv või kemikaalid) jääkidega pakendid, plastesemed, mänguasjad, hambaharjad, kastekannud jne.
fi: EI: PVC-pakkaukset joissa on merkintä 03, pakkaukset joissa on vaarallisen jätteen jäämiä kuten maalia tai kemikaaleja, muoviesineet, lelut, hammasharjat, kastelukannut jne.
et: Plastpakenditest valmistatakse uusi plasttooteid.
fi: Muovipakkauksista tehdään uusia muovituotteita.
et: Segajäätmed (Sekajäte) ehk muud jäätmed
fi: Sekajäte eli muu jäte
et: Kõik jäätmed, mida sa ei saa või ei taha sorteerida
fi: Kaikki jäte, jota et voi tai et halua lajitella
et: EI: ohtlikud jäätmed
fi: EI: vaarallinen jäte
et: Segajäätmed põletatakse tavaliselt jäätmejõujaamas, ehk sellest saadakse soojust ja elektrit.
fi: Sekajäte yleensä poltetaan jätevoimalassa, eli siitä saadaan lämpöä ja sähköä.
et: Muud kogumispunktid
fi: Muut keräyspisteet
et: Ohtlikud jäätmed (Vaarallinen jäte)
fi: Vaarallinen jäte
et: JAH: päevavalguslambid, energiasäästulambid, kemikaalid mille pakendil on ohtlikkust näitav piktogramm
fi: KYLLÄ: loisteputket, energiansäästölamput, kemikaalit joiden pakkauksessa on varoitusmerkki
et: KUHU: Ohtlike jäätmete kogumispunktidesse, vaata kierratys.info
fi: MINNE: Vaarallisen jätteen keräyspisteisiin, katso kierratys.info
et: JAH: kodu suured ja väikesed patareid, mobiili akud
fi: KYLLÄ: kodin isot ja pienet paristot, kännykän akut
et: KUHU: punastesse patareide kogumiskastidesse kauplustes ja kioskites
fi: MINNE: punaisiin paristonkeräyslaatikoihin kaupoissa ja kioskeissa
et: Patareide metall taaskasutatakse ja ohtlike ainete käitlemine toimub turvaliselt.
fi: Paristojen metalli kierrätetään ja vaaralliset aineet käsitellään turvallisesti.
et: JAH: kõik seadmed ja mänguasjad, mis töötavad elektriga või patareidega
fi: KYLLÄ: kaikki laitteet tai lelut, jotka toimivat sähköllä tai paristolla
et: KUHU: väikesed seadmed kauplustesse, kus müüakse elektroonikat, ja suured seadmed elektriromu kogumispunktidesse, vaata kierratys.info.
fi: MINNE: pienet laitteet kauppoihin, jotka myyvät elektroniikkaa, ja isot laitteet sähköromun keräyspisteisiin, katso kierratys.info.
et: Elektriseadmete metall (mh kuld) taaskasutatakse.
fi: Sähkölaitteiden metallit (mm. kulta) kierrätetään.
et: Kuidas jäätmete hulka vähendada võib?
fi: Miten jätteen määrää voi vähentää?
et: Sügavkülmuta ülejäänud toit.
fi: Pakasta ylimääräinen ruoka.
et: Säilita toitu õigesti.
fi: Säilytä ruoka oikein.
et: Joo kraanivett, see on Soomes hea ja ohutu.
fi: Juo hanavettä, se on Suomessa hyvää ja turvallista.
et: Osta ainult selliseid asju, mida vajad.
fi: Osta vain sellaisia tavaroita, joita tarvitset.
et: Osta vastupidavaid tooteid.
fi: Osta kestäviä tuotteita.
et: Kui soovid need hiljem maha müüa, võid nende eest raha saada.
fi: Jos haluat myöhemmin myydä ne, voit saada niistä rahaa.
et: Osta ja müü kasutatud asju.
fi: Osta ja myy käytettyjä tavaroita.
et: Hoolitse asjade eest ja säilita neid vastavalt juhistele.
fi: Pidä tavaroista huolta ja säilytä niitä ohjeen mukaan.
et: Nippe elamiseks(pdf, 1,5 Mt)soome keel _ inglise keel _ vene keel _ somaali keel _ araabia keel _ kurdi keel
fi: Vinkkejä asumiseen(pdf, 1,5 Mt)suomi _ englanti _ venäjä _ somali _ arabia _ kurdi
et: Suitsuandur võib päästa sinu elu.
fi: Palovaroitin voi pelastaa henkesi.
et: Kui sinu korteris tekib tulekahju, hoiatab suitsuandur valju heliga ning jõuad õigel ajal väljuda.
fi: Jos asunnossasi syttyy tulipalo, palovaroitin hälyttää kovalla äänellä, ja ehdit ajoissa ulos.
et: Hoolitse selle eest, et sinu kodus oleks piisaval arvul suitsuandureid.
fi: Huolehdi siitä, että kotonasi on tarpeeksi monta palovaroitinta.
et: Suitsuandureid müüakse kaubamajades ja ehitusmaterjalide kauplustes.
fi: Palovaroittimia myydään tavarataloissa ja rautakaupoissa.
et: Ühest suitsuandurist piisab 60 ruutmeetrile.
fi: Yksi palovaroitin riittää aina 60 neliömetriä varten.
et: Kui sinu kodu pindala on näiteks 65 ruutmeetrit, vajad kahte suitsuandurit.
fi: Esimerkiksi jos kotisi pinta-ala on 65 neliömetriä, tarvitset kaksi palovaroitinta.
et: Kui sinu kodus on rohkem kui üks korrus, arvuta iga korruse pindala eraldi.
fi: Jos kodissasi on enemmän kuin yksi kerros, laske jokaisen kerroksen pinta-ala erikseen.
et: Suitsuandur peab olema igal korrusel.
fi: Jokaisessa kerroksessa täytyy olla palovaroitin.
et: Kontrolli regulaarselt suitsuanduri töökorras olekut.
fi: Tarkista säännöllisesti, että palovaroitin toimii.
et: Vajadusel vaheta välja patareid, soovitatavalt kord aastas.
fi: Vaihda paristot jos se on tarpeen, mielellään kerran vuodessa.
et: Vastutad suitsuandurite eest ka siis, kui elad üürikorteris.
fi: Olet vastuussa palovaroittimista myös silloin, jos asut vuokra-asunnossa.
et: Soome korterites on sageli saun.
fi: Suomalaisissa asunnoissa on usein sauna.
et: Isegi kui sa sauna ei kasuta, ära paiguta kunagi midagi saunakerise kohale, sest vastasel juhul võib tekkida tulekahju.
fi: Vaikka et käyttäisi saunaa, älä koskaan laita mitään saunan kiukaan yläpuolelle, muuten voi syttyä tulipalo.
et: Näiteks ära kuivata pesu kerise kohal või selle läheduses.
fi: Älä esimerkiksi kuivata pyykkiä kiukaan yläpuolella tai lähellä kiuasta.
et: Pärast kasutamist lülita alati elektrikeris välja.
fi: Sammuta aina sähkökiuas käytön jälkeen.
et: Kodust lahkudes ära unusta kontrollida, kas pliit, keris ja näiteks triikraud on välja lülitatud.
fi: Kun lähdet kotoa, muista tarkistaa, että liesi ja kiuas ja esimerkiksi silitysrauta ovat pois päältä.
et: Kodus võiks olemas olla tulekustuti.
fi: Kotona on hyvä olla palosammutin.
et: Mõnes kortermajas on tulekustuti ka trepikojas.
fi: Joissakin kerrostaloissa myös rappukäytävässä on palosammutin.
et: Selgita välja lähima tulekustuti asukoht.
fi: Selvitä, mistä lähin palosammutin löytyy.
et: Hoolitse selle eest, et sinu kodus oleks olemas tulekustutustekk.
fi: Huolehdi siitä, että kotonasi on sammutuspeite.
et: Seda tasuks hoida pliidi läheduses.
fi: Sitä on hyvä säilyttää esimerkiksi lieden lähellä.
et: Ära jäta toitu kuumale pliidile ilma järelevalveta.
fi: Älä jätä ruokaa kuumalle liedelle ilman valvontaa.
et: Ole väga ettevaatlik, kui teed süüa öösel.
fi: Ole erityisen varovainen, jos laitat ruokaa yöllä.
et: Ära tee pliidil süüa, kui oled alkoholijoobes.
fi: Älä laita ruokaa, jos olet humalassa.
et: Ära hoia esemeid pliidi peal.
fi: Älä säilytä tavaroita lieden päällä.
et: Lapsed, koduloomad või tahtmatu puudutus võivad kogemata pliidi sisse lülitada.
fi: Lapset, lemmikkieläimet tai tahaton kosketus voivat vahingossa kääntää lieden päälle.
et: Sellisel juhul võivad pliidil asuvad esemed põlema süttida.
fi: Silloin lieden päällä olevat tavarat voivat syttyä palamaan.
et: Kui rasv läheb toiduvalmistamisel põlema, lämmata põleng näiteks kastruli või panni kaane või tulekustutustekiga.
fi: Jos rasva syttyy palamaan, kun laitat ruokaa, tukahduta palo esimerkiksi kattilan tai paistoastian kannella tai sammutuspeitteellä.
et: Ära kasuta vett.
fi: Älä käytä vettä.
et: Ära unusta elektriseadmeid peale kasutamist välja lülitada.
fi: Muista laittaa sähkölaitteet pois päältä käytön jälkeen.
et: Triikraua pistik tuleb ka seinakontaktist välja tõmmata.
fi: Silitysrauta täytyy irrottaa myös pistorasiasta.
et: Ära kasuta selliseid elektriseadmeid, mis on tehniliselt halvas seisukorras või mille juhe on vigastatud.
fi: Älä käytä sellaisia sähkölaitteita, jotka ovat huonossa kunnossa tai joiden johdossa on vikaa.
et: Elektriseadme põlema süttimisel ära kasuta vett.
fi: Jos sähkölaite syttyy palamaan, älä käytä vettä.
et: Lämmata põleng näiteks tulekustutiga.
fi: Tukahduta palo esimerkiksi palosammuttimella.
et: Kui sinu kodus on kasutusel elektriradiaatorid või -puhurid, ära aseta nende peale tekstiile, rõivaid ega ka midagi muud.
fi: Jos kotonasi on sähköpattereita tai lämmittimiä, älä laita niiden päälle kankaita, vaatteita tai mitään muutakaan.
et: Jäta televiisori, mikrolaineahju, külmiku ja sügavkülmiku ümber vaba ruumi.
fi: Jätä television, mikroaaltouunin, jääkaapin ja pakastimen ympärille tilaa.
et: Ära kata neid kinni.
fi: Älä peitä niitä.
et: Kui vähegi võimalik, tuleks sügavkülmiku ja külmiku tagaresti kord aastas tolmuimejaga tolmust puhastada.
fi: Pakastimen ja jääkaapin takaritilä on hyvä puhdistaa pölystä esimerkiksi imuroimalla kerran vuodessa, jos se vain on mahdollista.
et: Ära suitseta siseruumides.
fi: Älä tupakoi sisätiloissa.
et: Ära jäta küünlaid ilma järelevalveta põlema.
fi: Älä jätä kynttilöitä palamaan ilman valvontaa.
et: Ära põleta küünlaid kardinate läheduses ka siis, kui oled ise juures.
fi: Älä polta kynttilöitä esimerkiksi verhojen lähellä edes silloin, kun olet itse paikalla.
et: Tulekahju korral helista hädaabinumbrile 112.
fi: Jos syttyy tulipalo, soita hätänumeroon 112.
et: Tuleohutus korrusmajassoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Paloturvallisuus kerrostalossasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Teavet tuleohutuse kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Tietoa paloturvallisuudestasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Minu kodu korrusmajas(pdf, 6,56 MB)soome keel _ inglise keel _ vene keel _ somaali keel _ araabia keel
fi: Minun kotini kerrostalossa -opas(pdf, 6,56 MB)suomi _ englanti _ venäjä _ somali _ arabia
et: Tuleohutus eramajassoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Paloturvallisuus pientalossasuomi _ ruotsi _ englanti
et: Nii väldid veekahjusid
fi: Näin vältät vesivahingot
et: Kodust lahkudes ära jäta pesumasinat või nõudepesumasinat tööle.
fi: Älä jätä pesukonetta tai astianpesukonetta päälle, kun lähdet kotoa.
et: Kontrolli regulaarselt, et sinu kodu veetorud ei leki ja et kodumasinatest ei tilgu vett põrandale.
fi: Tarkista säännöllisesti, että kotisi vesiputket eivät vuoda, ja että kodinkoneista ei valu vettä lattialle.
et: Hoia pesumasina ja nõudepesumasina kraane suletud asendis ajal, mil sa masinaid ei kasuta.
fi: Pidä pesukoneen ja astianpesukoneen hanat aina kiinni silloin kun et käytä koneita.
et: Külmiku, sügavkülmiku ja nõudepesumasina all peab olema plastist kaitsevann.
fi: Jääkaapin, pakastimen ja tiskikoneen alla täytyy olla muovinen suoja-allas.
et: See tuleb paigaldada seadmega üheaegselt.
fi: Se asennetaan samalla kuin laitekin.
et: Nõudepesumasinat ei tohi paigaldada ise, vaid seda teeb spetsialist.
fi: Astianpesukonetta ei saa asentaa itse, vaan sen tekee ammattilainen.
et: Kui sinu kodus tekib veeleke, püüa veetoru sulgeventiilist sulgeda.
fi: Jos kotonasi sattuu vesivuoto, yritä sulkea vesijohto sulkuventtiilistä.
et: Kui elad korrusmajas või ridaelamus, teavita lekkest kohe, helistades maja hooldusfirma valvetelefonile.
fi: Jos asut kerros- tai rivitalossa, ilmoita vuodosta heti talon huoltoyhtiön päivystysnumeroon.
et: Kui elad eramajas, teavita lekkest valvet teostavat vee-ettevõtjat.
fi: Jos asut omakotitalossa, ilmoita päivystävään vesijohtoliikkeeseen.
et: Soomes on võrgupinge 230 volti.
fi: Suomessa verkkojännite on 230 volttia.
et: Elektritöid tohivad Soomes teostada ainult elektrikud.
fi: Varsinaisia sähkötöitä saavat Suomessa tehdä vain sähköalan ammattilaiset.
et: Mõningaid väikeseid elektritöid võid teha ka ise, kui oskad.
fi: Joitakin pieniä sähkötöitä saat tehdä itse, jos osaat.
et: Ise võid näiteks:
fi: Voit itse esimerkiksi:
et: vahetada sulavkaitset;
fi: vaihtaa sulakkeen
et: vahetada valgustis pirni;
fi: vaihtaa valaisimeen uuden lampun
et: parandada ühefaasilist pikendusjuhet (pinge 230 V);
fi: korjata yksivaiheisen jatkojohdon (jännite 230V)
et: ühendada valgustit ühendusklemmiga lakke;
fi: liittää valaisimen kattoon valaisinliittimellä
et: vahetada elektriseadmel ühefaasilist ühenduskaablit (pinge 230 V) ja pistikut, kui vana on katki läinud.
fi: vaihtaa sähkölaitteeseen ehjän yksivaiheisen liitäntäjohdon (jännite 230V) ja pistotulpan, jos vanha on mennyt rikki.
et: Elektritööd, mida võid ise tehasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Sähkötyöt, jotka saat tehdä itsesuomi _ ruotsi _ englanti
et: Turvalukk kaitseb varaste eest
fi: Turvalukko suojaa varkailta
et: Kui sinu kodus on turvalukk, lukusta see alati siis, kui sind pole kodus.
fi: Jos kodissasi on turvalukko, pidä sitä aina kiinni silloin kun et ole kotona.
et: Ära lukusta turvalukku kodus olles.
fi: Älä lukitse turvalukkoa, kun olet kotona.
et: Kui sinu koju on sisse murtud, helista hädaabinumbrile 112.
fi: Jos kotiisi murtaudutaan, soita hätänumeroon 112.
et: Juhend „Turvaline kodu lapsele”soome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Turvallinen koti lapselle -opassuomi _ ruotsi _ englanti
et: Korteri üürimine
fi: Asunnon vuokraaminen
et: Korteri ülesütlemine
fi: Asunnon irtisanominen
et: Korterist ilmajäämine
fi: Asunnon menettäminen
et: Konfliktid naabritega
fi: Ristiriidat naapureiden kanssa
et: Elukohaga seotud argipäev
fi: Asumisen arki
et: Nõustamisteenused
fi: Neuvontapalvelut
et: Ma ei leia soodsat üürikorterit.
fi: En löydä edullista vuokra-asuntoa.
et: Suuremates linnades on vähe vabu üürikortereid.
fi: Suurimmissa kaupungeissa vapaita vuokra-asuntoja on vähän.
et: Kesklinna läheduses asuvad korterid on kallimad.
fi: Lähellä kaupungin keskustaa asunnot ovat kalliimpia.
et: Seetõttu elavad paljud soomlased suhteliselt väikestes korterites.
fi: Siksi monet suomalaiset asuvat melko pienissä asunnoissa.
et: Paljud elavad ka kesklinnast kaugel või mõnes teises lähivallas ja käivad kaugemalt tööl.
fi: Monet myös asuvat kaukana kaupungin keskustasta tai jossakin muussa läheisessä kunnassa ja käyvät töissä pitemmän matkan takaa.
et: Kui sa soovitud asukohas soodsat korterit ei leia, siis mõtle, kas võiksid elada väiksemas korteris või kesklinnast kaugemal.
fi: Jos et löydä edullista asuntoa sieltä mistä haluat, mieti, voitko asua pienemmässä asunnossa tai kauempana keskustasta.
et: Mitmes väiksemas piirkonnas on palju vabu kortereid ja hinnad on soodsamad.
fi: Monilla pienemmillä paikkakunnilla on paljon vapaita asuntoja, ja hinnat ovat edullisempia.
et: Kui planeerid kolida väiksemast kohast suurde linna, otsi korter eelnevalt valmis.
fi: Jos suunnittelet muuttoa pieneltä paikkakunnalta suureen kaupunkiin, etsi asunto etukäteen.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Üürikorter.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Vuokra-asunto.
et: Esitasin taotluse kohaliku omavalitsuse üürikorteri saamiseks, kuid ma ei ole korterit saanud ja aeg muudkui läheb.
fi: Jätin hakemuksen kunnalliseen vuokra-asuntoon, mutta en ole saanut asuntoa, vaikka aika kuluu.
et: Kohaliku omavalitsuse kortereid kõigile taotlejatele ei jätku.
fi: Kunnallisia asuntoja ei riitä kaikille, jotka niitä hakevat.
et: Korteri saamiseks tuleks taotlus esitada mitmesse eri kohta.
fi: Kannattaa hakea asuntoa monesta eri paikasta.
et: Jälgi ka eraomandis olevate üürikorterite pakkumisi.
fi: Seuraa myös yksityisten vuokra-asuntojen tarjontaa.
et: Ära unusta oma taotlust uuendada selle kehtivuse ajal.
fi: Muista päivittää hakemustasi, kun se on vielä voimassa.
et: Vastasel korral taotlus aegub.
fi: Muuten hakemus menee umpeen.
et: Kahtlustan, et mind on korteri otsimisel diskrimineeritud.
fi: Epäilen, että minua on syrjitty, kun olen etsinyt asuntoa.
et: Kust saan abi?
fi: Mistä saan apua?
et: Seaduse järgi ei tohi üürileandjad üürnike valimisel kedagi diskrimineerida etnilise päritolu, usu või rahvuse tõttu.
fi: Vuokranantajat eivät saa lain mukaan syrjiä ketään esimerkiksi etnisen alkuperän, uskonnon tai kansalaisuuden perusteella, kun he valitsevat vuokralaisia.
et: Erasektori üürileandjal on siiski õigus korterisse üürnikku valida ja ta ei pea valikut põhjendama.
fi: Yksityisellä vuokranantajalla on kuitenkin oikeus itse valita vuokralainen asuntoon, eikä hänen ole pakko perustella valintaa.
et: Kui kahtlustad, et sind on diskrimineeritud, saad nõu küsida võrdõigusvoliniku klienditeenindusest.
fi: Jos epäilet, että sinua on syrjitty, voit kysyä neuvoa esimerkiksi yhdenvertaisuusvaltuutetun asiakaspalvelusta.
et: Võrdõigusvoliniku klienditeenindussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
fi: Yhdenvertaisuusvaltuutetun asiakaspalvelusuomi _ ruotsi _ englanti
et: Kas pean korteri üürimisel vahendajale vahendustasu maksma?
fi: Täytyykö minun maksaa välittäjälle välityspalkkio, kun vuokraan asunnon?
et: Üldjuhul maksab vahendustasu üürileandja.
fi: Välityspalkkion maksaa yleensä vuokranantaja.
et: Ainult juhul, kui oled sõlminud vahendajaga eelnevalt korteri otsimise kohta kirjaliku käsunduslepingu, pead maksma vahendustasu ise.
fi: Vain silloin, jos olet tehnyt etukäteen välittäjän kanssa kirjallisen toimeksiantosopimuksen asunnon etsimisestä, sinun täytyy maksaa välityspalkkio itse.
et: Kui sa pole kirjalikku käsunduslepingut sõlminud, ei saa vahendaja sinult vahendustasu nõuda.
fi: Jos et ole tehnyt kirjallista toimeksiantosopimusta, välittäjä ei saa vaatia sinulta välityspalkkiota.
et: Kui vahendaja seda teha üritab, võid teha selle kohta kuriteoavalduse.
fi: Jos hän yrittää tätä, voit tehdä siitä rikosilmoituksen.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kuriteod.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Rikokset.
et: Vahendaja nõuab, et maksaksin talle korteri vaatamise eest.
fi: Välittäjä vaatii, että maksan hänelle siitä, että saan nähdä asunnon.
et: Kas pean maksma?
fi: Täytyykö minun maksaa?
et: Sul on õigus korterit eelnevalt vaadata ja vahendajal pole õigust selle eest tasu nõuda.
fi: Sinulla on oikeus nähdä asunto etukäteen, eikä välittäjä voi vaatia siitä maksua.
et: Kui sul on vahendustasuga seoses probleeme, võid pöörduda tarbijate nõustamisteenuse Kuluttajaneuvonta poole.
fi: Jos sinulla on ongelmia, jotka liittyvät välityspalkkioon, voit ottaa yhteyttä Kuluttajaneuvontaan.
et: Vahendaja nõuab, et maksaksin üürikorteri eest broneerimistasu.
fi: Välittäjä vaatii, että maksan varausmaksun vuokra-asunnosta.
et: Soomes pole olemas korteri broneerimistasu.
fi: Suomessa ei ole olemassa asunnonvarausmaksua.
et: Ära maksa mitte midagi enne, kui sul on korteri kohta olemas kirjalik üürileping.
fi: Älä maksa mitään, ennen kuin sinulla on kirjallinen vuokrasopimus asunnosta.
et: Loe lisaks üürikorteri maksude, näiteks üüritagatise kohta InfoFinlandi lehelt Üürileping.
fi: Lue lisää vuokra-asunnon maksuista, esimerkiksi vuokravakuudesta, InfoFinlandin sivuilta Vuokrasopimus.
et: Üürileandja nõuab, et sõlmiksin kodukindlustuse.
fi: Vuokranantaja vaatii, että otan kotivakuutuksen.
et: Kust saan kodukindlustuse?
fi: Mistä saan kotivakuutuksen?
et: Kas saan selle hiljem üles öelda?
fi: Voinko irtisanoa sen myöhemmin?
et: Kodukindlustusi müüvad Soomes paljud kindlustusfirmad.
fi: Kotivakuutuksia myyvät Suomessa monet vakuutusyhtiöt.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Igapäevane elu Soomes.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Arkielämä Suomessa.
et: Kodukindlustus tasub sõlmida ka siis, kui seda üürilepingus ei nõuta.
fi: Kotivakuutus kannattaa ottaa myös silloin, jos sitä ei vaadita vuokrasopimuksessa.
et: Kodukindlustust ei tasu üles öelda korteris elamise ajal.
fi: Kotivakuutusta ei kannata irtisanoa sinä aikana kun asut asunnossa.
et: Kui põhjustad näiteks veekahju ja sul puudub kodukindlustus, pead tasuma kõik remondikulud ise.
fi: Jos esimerkiksi aiheutat vesivahingon, ja sinulla ei ole kotivakuutusta, joudut maksamaan remontin kaikki kulut itse.
et: Arve võib olla mitukümmend tuhat eurot.
fi: Lasku voi olla monta kymmentä tuhatta euroa.
et: Millele peaksin enne üürilepingu allkirjastamist tähelepanu pöörama?
fi: Mitä minun pitäisi ottaa huomioon, ennen kuin allekirjoitan vuokrasopimuksen?
et: Enne korteri üürimist mine korterit vaatama.
fi: Käy katsomassa asuntoa, ennen kuin vuokraat sen.
et: Kontrolli, et korter on reaalselt olemas ehk seda, et korteri aadress on sama nagu lepingus kirjas.
fi: Tarkista, että asunto on todella olemassa, eli että asunnon osoite on sama kuin sopimuksessa.
et: Veendu samuti, et korter on sellises seisukorras nagu sulle on räägitud.
fi: Varmista myös, että asunto on siinä kunnossa kuin sinulle on kerrottu.
et: Kontrolli, mis on üürilepingus kirjas üürisuhte tingimuste ja lepingu ülesütlemisaja kohta.
fi: Tarkista, mitä vuokrasopimuksessa sanotaan esimerkiksi vuokrasuhteen ehdoista ja irtisanomisajasta.
et: Korteri seisukord ja selle võimalikud puudused oleks hea omaniku või omaniku esindajaga läbi arutada.
fi: Asunto ja sen mahdolliset viat on myös hyvä käydä läpi asunnon omistajan tai hänen edustajansa kanssa.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Üürileping.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Vuokrasopimus.
et: Millal tuleb üüritagatis ära maksta?
fi: Milloin vuokravakuus täytyy maksaa?
et: Maksa üüritagatis ära alles siis, kui sul on olemas kirjalik üürileping.
fi: Maksa vuokravakuus vasta sitten, kun sinulla on kirjallinen vuokrasopimus.
et: Üürileandja võib kindlaks määrata konto, kuhu pead üüritagatise maksma.
fi: Vuokranantaja voi määrittää tilin, jolle maksat vuokravakuuden.
et: Võite ka üüritagatise jaoks pangas eraldi konto avada.
fi: Voitte myös avata pankissa erillisen tilin vuokravakuutta varten.
et: Üürileandja tegi ettepaneku, et sõlmiksime üürilepingu suuliselt.
fi: Vuokranantaja ehdotti, että teemme vuokrasopimuksen suullisesti.
et: Kas suuline leping on piisav?
fi: Onko suullinen sopimus riittävä?
et: Sõlmi üürileping alati kirjalikult.
fi: Tee vuokrasopimus aina kirjallisena.
et: Nii suudad probleemide korral tõestada, milles olete kokku leppinud.
fi: Näin pystyt todistamaan, mistä olette sopineet, jos tulee ongelmia.
et: Hoia üürilepingut hoolikalt.
fi: Säilytä vuokrasopimus huolellisesti.
et: Üürikorteris esinevad teatud puudused.
fi: Vuokra-asunnossa on joitakin puutteita.
et: Kas üürileandja saab tagantjärele nõuda, et hüvitaksin puudused, mida ma pole põhjustanud?
fi: Voiko vuokranantaja jälkeenpäin vaatia, että korvaan puutteet, joita en ole aiheuttanut?
et: Peaksid korteri puudused koos üürileandjaga kirja panema üürisuhte alguses.
fi: Sinun kannattaa kirjata ylös asunnon viat yhdessä vuokranantajan kanssa, kun vuokrasuhde alkaa.
et: Võid teha ka fotosid, kus vead on näha.
fi: Voit myös ottaa valokuvia, joissa nämä viat näkyvät.
et: Nii kindlustad, et sa ei vastuta vigade eest, mida sa pole põhjustanud.
fi: Näin varmistat, että et joudu vastuuseen vioista, joita et ole aiheuttanut.
et: Ütlesin oma üürikorteri üles, kuid üürileandja nõuab, et tasuksin üüri seni, kuni ta leiab korterisse uue üürniku.
fi: Irtisanoin vuokra-asuntoni, mutta vuokranantaja vaatii, että maksan vuokraa, kunnes hän löytää asuntoon uuden vuokralaisen.
et: Kui sul on tähtajatu üürileping, siis on lepingu ülesütlemisaeg üldjuhul üks kalendrikuu.
fi: Jos sinulla on toistaiseksi voimassa oleva vuokrasopimus, irtisanomisaika on yleensä yksi kalenterikuukausi.
et: Aeg algab selle kuu lõpust, mille ajal lepingu üles ütled.
fi: Aika alkaa sen kuukauden lopusta, jonka aikana irtisanot sopimuksen.
et: Kui ülesütlemisaeg on läbi saanud, ei tohi üürileandja sinult enam üüri nõuda.
fi: Kun irtisanomisaika on kulunut loppuun, vuokranantaja ei voi vaatia sinulta vuokraa.
et: Tähtajalist üürilepingut ei saa selle kehtivuse ajal üles öelda.
fi: Määräaikaista vuokrasopimusta ei voi irtisanoa sinä aikana, kun se on voimassa.
et: Vajaduse korral võid proovida üürilepingu varasema lõpetamise osas läbi rääkida.
fi: Tarvittaessa voit yrittää neuvotella vuokrasopimuksen päättämisestä aiemmin.
et: Mul on tähtajatu üürileping.
fi: Minulla on toistaiseksi voimassa oleva vuokrasopimus.
et: Ütlesin selle üles 2. juunil.
fi: Irtisanoin sen 2.6.
et: Üürileandja nõuab, et tasuksin ka juulikuu üüri.
fi: Vuokranantaja vaatii, että maksan myös heinäkuun vuokran.
et: Ülesütlemisaega arvutatakse seaduse järgi alates selle kalendrikuu lõpust, mille ajal sa üürilepingu üles ütled, kui sinu üürilepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
fi: Jos vuokrasopimuksessasi ei ole sovittu muuta, irtisanomisaika lasketaan lain mukaan sen kalenterikuukauden lopusta, jonka aikana irtisanot vuokrasopimuksen.
et: Kui ütled üürilepingu üles 2. juunil, algab ülesütlemisaeg 30. juunist ja kestab ühe kuu.
fi: Jos irtisanot asunnon 2.6., irtisanomisaika alkaa 30.6. ja kestää yhden kuukauden.
et: Seega pead maksma veel ka juulikuu üüri.
fi: Sinun täytyy siis maksaa vielä heinäkuun vuokra.
et: Mul ei ole üüri maksmiseks raha.
fi: Minulla ei ole rahaa maksaa vuokraa.
et: Võta üürileandjaga võimalikult peatselt ühendust ja püüa makseaega juurde saada.
fi: Ota yhteyttä vuokranantajaan mahdollisimman pian ja yritä neuvotella lisää maksuaikaa.
et: Selgita välja, kas sul on võimalik teisi makseid edasi lükata, et saaksid üüri ära maksta.
fi: Selvitä, voitko lykätä muita maksuja, jotta saat vuokrasi maksetuksi.
et: Pöördu ka oma panga poole ja selgita välja, kas pank saaks sulle laenu anda ja saaksid üüri ära maksta.
fi: Ota myös yhteys pankkiisi ja selvitä, voiko pankki myöntää sinulle lainaa, niin että voit maksaa vuokran.
et: Uuri KELAst, kas sul on õigus saada eluasemetoetust või muud toetust.
fi: Selvitä KELAsta, onko sinulla oikeus saada asumistukea tai muuta tukea.
et: Võid küsida nõu ja abi ka omavalitsuse võlanõustamisteenusest, sotsiaalbüroost ning omavalitsuse või üürimaja haldusettevõtte või ühenduste eluasemenõustajalt või sihtasutusest Takuusäätiö.
fi: Voit kysyä neuvoa ja apua myös kunnan velkaneuvonnasta, sosiaalivirastosta sekä kunnan tai vuokrataloyhtiön tai yhdistysten asumisneuvojalta tai esim. Takuusäätiöstä.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Majanduslikud probleemid.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Taloudelliset ongelmat.
et: Pean korterist abielulahutuse tõttu välja kolima.
fi: Minun täytyy muuttaa pois asunnostani avioeron vuoksi.
et: Kardan ühtlasi, et kaotan elamisloa.
fi: Pelkään myös, että menetän oleskelulupani.
et: InfoFinlandi lehelt Üürikorter leiad teavet, kuidas uut korterit otsida.
fi: InfoFinlandin sivulta Vuokra-asunto löydät tietoa siitä, miten voit etsiä uutta asuntoa.
et: Abielulahutus võib sinu elamisluba mõjutada, kui sul on tähtajaline elamisluba peresidemete alusel.
fi: Avioero voi vaikuttaa oleskelulupaasi, jos sinulla on määräaikainen oleskelulupa perhesiteen perusteella.
et: Teatud juhtudel võidakse elamisluba siiski pikendada, kui sul on endiselt Soomega tihedad sidemed, nagu näiteks töökoht.
fi: Joissakin tilanteissa lupaa voidaan kuitenkin jatkaa, jos sinulla on edelleen kiinteät siteet Suomeen, kuten esimerkiksi työpaikka.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kas ma võin elamisloa kaotada.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Voinko menettää oleskeluluvan.
et: Üürileandja ähvardas, et mind tõstetakse üürikorterist lärmi tõttu välja.
fi: Vuokranantaja uhkasi, että saan häädön vuokra-asunnosta metelin vuoksi.
et: Kui rikud pidevalt maja sisekorraeeskirju, on üürileandjal õigus üürileping lõpetada.
fi: Jos rikot talon järjestyssääntöjä jatkuvasti, vuokranantajalla on oikeus purkaa vuokrasopimus.
et: Püüa üürileandjaga kokkuleppele jõuda enne, kui leping üles öeldakse.
fi: Yritä sopia asia vuokranantajan kanssa, ennen kuin sopimus puretaan.
et: Võid pöörduda näiteks ka naabreid lepitava keskuse Naapuruussovittelun keskus poole.
fi: Voit myös ottaa yhteyttä esimerkiksi Naapuruussovittelun keskukseen.
et: Pidin korterist välja kolima, kuid ma pole uut korterit leidnud.
fi: Minun täytyi muuttaa pois asunnostani, enkä ole löytänyt uutta asuntoa.
et: Soomes pakuvad elukohata inimestele teenuseid kohalikud omavalitsused.
fi: Suomessa kunnat tarjoavat palveluita asunnottomille.
et: Elukohata inimesi aitavad ka paljud organisatsioonid ja kogudused.
fi: Myös monet järjestöt ja seurakunnat auttavat asunnottomia.
et: Need teenused on mõeldud neile, kellel on koduvald Soomes.
fi: Nämä palvelut on tarkoitettu niille, joilla on kotikunta Suomessa.
et: Kui jääd kodutuks, pöördu oma koduvalla sotsiaalbüroo või sotsiaalkeskuse poole.
fi: Jos jäät asunnottomaksi, ota yhteyttä kotikuntasi sosiaalitoimistoon tai sosiaaliasemaan.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Kodutus.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Asunnottomuus.
et: Minu naaber lärmab.
fi: Naapurini metelöi.
et: Sinu naabrid ei tohi öösel lärmata.
fi: Naapurisi eivät saa aiheuttaa meteliä esimerkiksi yöllä.
et: Kui sinu naaber rikub sisekorraeeskirju sageli ja tõsiselt, võid pöörduda elamuhalduri või üürileandja poole.
fi: Jos naapurisi rikkoo järjestyssääntöjä usein ja vakavasti, voit ottaa yhteyttä isännöitsijään tai vuokranantajaan.
et: Naaber heidab mulle pidevalt ette, et teen lärmi.
fi: Naapurini valittaa minulle jatkuvasti metelistä.
et: Milline helitugevus on korrusmajas lubatud?
fi: Millaista ääntä kerrostalossa saa pitää?
et: Korteriühistu sisekorraeeskirjades on kirjas, millal valitseb majas öörahu.
fi: Taloyhtiön järjestyssäännöissä kerrotaan, mihin aikaan talossa on hiljaisuus.
et: Kortermajas asuvad sisekorraeeskirjad tavaliselt trepikojas.
fi: Kerrostalossa järjestyssäännöt löytyvät yleensä rappukäytävästä.
et: Öörahutundide ajal ei tohi tekitada kõva lärmi, näiteks pille mängida või valjult muusikat kuulata, kuid tavapärane eluoluline tegevus on lubatud.
fi: Hiljaisten tuntien aikana ei saa aiheuttaa kovaa ääntä, esimerkiksi soittaa soittimia tai kuunnella kovaäänistä musiikkia, mutta normaali eläminen on sallittu.
et: Kust saan abi, kui on tekkinud konflikt naabriga?
fi: Mistä voin saada apua ristiriitoihin naapurini kanssa?
et: Kui sinu ja naabri vahel on tekkinud konflikt, mida te ise lahendada ei suuda, võite abi otsida naabreid lepitavast keskusest Naapuruussovittelun keskus või pöörduda elamuhalduri poole.
fi: Jos sinulla ja naapurillasi on ristiriitatilanne, jota ette pysty ratkaisemaan itse, voitte hakea apua Naapuruussovittelun keskuksesta tai isännöitsijältä.
et: Naabrite lepitamine tähendab seda, et naabrid vestlevad ja vestlust juhendab väljaspoolne lepitaja.
fi: Naapuruussovittelu tarkoittaa, että naapurit keskustelevat, ja keskustelua ohjaa ulkopuolinen sovittelija.
et: Kohtumisel võidakse jõuda kokkuleppele, kuidas olukorda lahendada.
fi: Tapaamisessa voidaan sopia, miten tilanne ratkaistaan.
et: Lepitamine on tasuta.
fi: Sovittelu on maksutonta.
et: Loe täiendavalt naabreid lepitava keskuse Naapuruussovittelun keskus veebilehelt.
fi: Lue lisää Naapuruussovittelun keskuksen sivuilta.
et: Teavet naabrilepituse kohtasoome keel _ inglise keel
fi: Tietoa naapuruussovittelustasuomi _ englanti
et: Mida teha, kui unustan võtme koju?
fi: Mitä teen, jos unohdan avaimen kotiin?
et: Korteriühistus on tavaliselt võtmete koopiad olemas kas hooldusfirmal või elamuhalduril, kes tasu eest ukse avavad.
fi: Taloyhtiöissä huoltoyhtiö tai isännöitsijä yleensä säilyttää avainten kopioita ja avaa oven maksua vastaan.
et: Kortermajas on ukse lähedal telefoninumber, kuhu saad sellises olukorras helistada.
fi: Kerrostaloissa on oven lähellä puhelinnumero, johon voit soittaa tällaisessa tilanteessa.
et: Kuidas prügi õigesti sorteerida?
fi: Miten lajittelen jätteet oikein?
et: Soomes sorteeritakse eraldi biojäätmed, papp, klaas, metall, probleemsed jäätmed ja segajäätmed.
fi: Suomessa lajitellaan erikseen esimerkiksi biojäte, kartonki, lasi, metalli, ongelmajäte ja sekajäte.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Jäätmehooldus ja taaskasutus.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Jätehuolto ja kierrätys.
et: Millega peaksin arvestama, kui kasutan oma korteri sauna?
fi: Mitä pitää ottaa huomioon, kun käytän asuntoni saunaa?
et: Ära kunagi aseta midagi kerise kohale ega kasuta sauna laona või pesukuivatuskohana, sest vastasel juhul võib tekkida tulekahju.
fi: Älä koskaan laita mitään saunan kiukaan yläpuolelle äläkä käytä saunaa varastona tai pyykkien kuivattamiseen, muuten voi syttyä tulipalo.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Koduohutus.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Kodin turvallisuus.
et: Mida peaksin tegema, kui veekraan lekib?
fi: Mitä teen, kun vesihana vuotaa?
et: Helista hooldusfirmasse, kellega sinu korteriühistul on leping.
fi: Soita huoltoyhtiöön, jonka kanssa taloyhtiölläsi on sopimus.
et: Hooldusfirma saab teha väikesi remonditöid, nagu näiteks veekraani remont või kanalisatsiooniummistuse likvideerimine.
fi: Huoltoyhtiö voi tehdä pieniä korjauksia, kuten korjata vesihanan tai avata viemärin.
et: Minu korteris on niiskusprobleemid või muud puudused.
fi: Asunnossani on kosteusongelmia tai muita vikoja.
et: Kuidas pean tegutsema?
fi: Miten toimin?
et: Pöördu kohe hooldusfirma, elamuhalduri või üürileandja poole.
fi: Ota heti yhteyttä huoltoyhtiöön, isännöitsijään tai vuokranantajaan.
et: Oluline on puudused kiiresti likvideerida, enne kui need hullemaks muutuvad.
fi: Viat on tärkeä korjata nopeasti, ennen kuin ne pahenevat.
et: Toiduvalmistamisel tekib meil köögis palju niiskust.
fi: Kun laitamme ruokaa, keittiöön tulee paljon kosteutta.
et: Mida saaksime ette võtta?
fi: Mitä voimme tehdä?
et: Kui sinu kodus puudub sundventilatsioon, ava aknad ja õhuta nende kaudu.
fi: Jos kodissasi ei ole koneellista ilmanvaihtoa, avaa ikkunat ja tuuleta niiden kautta.
et: See on väga oluline siis, kui märkad, et toiduvalmistamisel koguneb akendele veeaur või niiskus.
fi: Tämä on erityisen tärkeää, jos huomaat, että ruokaa laittaessa ikkunoihin kertyy vesihöyryä tai kosteutta.
et: Kasuta toiduvalmistamise ajal köögi õhupuhastit.
fi: Käytä liesituuletinta, kun laitat ruokaa.
et: Kontrolli, et väljatõmbeõhu klapid oleksid avatud.
fi: Tarkista, että poistoilmaventtiilit ovat auki.
et: Kui tekitad korterile kahjustusi, pead kahjud hüvitama.
fi: Jos vahingoitat asuntoa, sinun täytyy korvata vahingot.
et: Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Elaniku õigused ja kohustused.
fi: Lue lisää InfoFinlandin sivulta Asukkaan oikeudet ja velvollisuudet.
et: Kust saan eluaseme küsimustes nõu ja abi?
fi: Mistä saan apua ja neuvoja asumisasioissa?
et: On mitmeid kohti, kust võid eluaseme küsimustes nõu küsida.
fi: On monia paikkoja, joista voit kysyä neuvoa asumisasioissa.
et: humanitaarteadused ja haridus
fi: humanistinen ja kasvatusala
et: ühiskonnateadused, äri ja juhtimine
fi: yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala
et: loodusvarad ja keskkond
fi: luonnonvara- ja ympäristöala
et: sotsiaaltöö, tervishoid ja kehakultuur
fi: sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala
et: turism, toitlustamine ja hotellimajandus
fi: matkailu-, ravitsemis- ja talousala
et: turvalisusvaldkonna eriala
fi: turvallisuusala
et: Peale põhihariduse omandamist on levinumad variandid gümnaasium ja kutseharidus, mis kuuluvad teise taseme hariduse alla.
fi: Perusopetuksen jälkeen yleisimpiä vaihtoehtoja ovat lukio ja ammatillinen koulutus. Ne ovat toisen asteen koulutusta.
et: Teise taseme haridus on õppurile üldjuhul tasuta.
fi: Toisen asteen koulutus on opiskelijalle yleensä maksutonta.
et: Sellele lehele on koondatud elaniku tähtsaimad õigused ja kohustused Soomes.
fi: Tälle sivulle on koottu asukkaan tärkeimpiä oikeuksia ja velvollisuuksia Suomessa.
et: järgida oma korteriühistu sisekorraeeskirju, kui elad korter- või ridamajas.
fi: noudattaa taloyhtiösi järjestyssääntöjä, jos asut kerrostalossa tai rivitalossa.
et: Üldjuhul on sisekorraeeskirjades paika pandud näiteks maja öörahu aeg.
fi: Järjestyssäännöissä lukee tavallisesti esimerkiksi, mihin aikaan talossa täytyy olla hiljaa.
et: Sisekorraeeskirjades on sageli kirjas ka maja ühisruumide kasutamise juhised.
fi: Niissä on usein myös ohjeita talon yhteisten tilojen käytöstä.
et: Kortermajas asuvad sisekorraeeskirjad tavaliselt trepikojas välisukse lähedal;
fi: Kerrostalossa löydät järjestyssäännöt yleensä rappukäytävästä ulko-oven läheltä.
et: hoolitseda selle eest, et ka sinu külalised sisekorraeeskirju järgivad;
fi: huolehtia, että myös vieraasi noudattavat järjestyssääntöjä.
et: kasutada korterit ainult ettenähtud otstarbeks.
fi: käyttää huoneistoa vain siihen, mihin se on tarkoitettu.
et: Kui korter on mõeldud elamiseks, ei tohi sa elada mujal ja kasutada korterit äripinnana.
fi: Jos huoneisto on tarkoitettu asumiseen, et voi asua muualla ja käyttää huoneistoa liiketilana.
et: elada oma kodus tavapärast elu.
fi: normaaliin elämään kodissasi.
et: Korteriühistu ei tohi kehtestada selliseid sisekorraeeskirju, mis on seadusega vastuolus või mis tavapärast elu liigselt piiravad;
fi: Taloyhtiö ei voi määrätä sellaisia järjestyssääntöjä, jotka ovat ristiriidassa lain kanssa, tai jotka rajoittavat liikaa normaalia elämistä.
et: Naabrid ei tohi kodurahu häirida, tehes näiteks öösel kõva lärmi.
fi: Naapurisi eivät saa häiritä kotirauhaa esimerkiksi kovalla metelillä yöllä.
et: Kui sinu naaber rikub sisekorraeeskirju sageli ja tõsiselt, vestle sellel teemal esmalt naabriga.
fi: Jos naapurisi rikkoo järjestyssääntöjä usein ja vakavasti, keskustele ensin asiasta naapurisi kanssa.
et: Kui see ei aita, pöördu majahalduri või üürileandja poole.
fi: Jos tämä ei auta, voit ottaa yhteyttä isännöitsijään tai vuokranantajaan.
et: Kodurahu tähendab ka seda, et reeglina on sul õigus otsustada, kes sinu koju võib tulla.
fi: Kotirauha tarkoittaa myös sitä, että sinulla on pääsääntöisesti oikeus päättää, kuka saa tulla kotiisi.
et: Üürniku õigused ja kohustused
fi: Vuokralaisen oikeudet ja velvollisuudet
et: maksta õigeaegselt üüri.
fi: maksaa vuokra ajallaan.
et: Üüri suurus on kirjas üürilepingus.
fi: Vuokran määrä lukee vuokrasopimuksessa.
et: Üürileandja võib üüri tõsta üürilepingus kokku lepitud tingimustel;
fi: Vuokranantaja voi korottaa vuokraa sen mukaan, mitä vuokrasopimuksessa on sovittu.
et: hoolitseda selle eest, et üürikorter püsiks heas korras;
fi: huolehtia siitä, että vuokra-asunto pysyy hyvässä kunnossa.
et: järgida üürilepingu tingimusi.
fi: noudattaa vuokrasopimuksen ehtoja.
et: Kui näiteks üürilepingus on korteris suitsetamine keelatud, ei tohi sa korteris suitsetada.
fi: Jos esimerkiksi vuokrasopimuksessa kielletään tupakointi asunnossa, silloin et voi polttaa tupakkaa kodissasi.
et: Kui üürilepingus nõutakse kodukindlustuse olemasolu, pead selle sõlmima.
fi: Jos vuokrasopimuksessa vaaditaan kotivakuutusta, sinun täytyy ottaa sellainen.
et: Kodukindlustuse võiks sõlmida igal juhul ka siis, kui seda üürilepingus ei nõuta;
fi: Kotivakuutus on joka tapauksessa hyvä ottaa myös silloin, jos sitä ei vuokrasopimuksessa vaadita.
et: küsida üürileandjalt luba, kui soovid korteris muudatusi teha, näiteks seina üle värvida.
fi: kysyä lupa vuokranantajalta, jos haluat tehdä asunnossa muutoksia, esimerkiksi maalata seinän.
et: Sa ei tohi ilma loata muudatusi teha ka siis, kui maksad remondi eest ise.
fi: Et saa tehdä muutoksia ilman lupaa, vaikka maksaisit remontin itse.
et: Taotle luba kirjalikus vormis;
fi: Pyydä lupa kirjallisena.
et: hüvitada üürileandjale sinu poolt korterile tekitatud kahjud;
fi: korvata vuokranantajalle, jos aiheutat asunnolle vahinkoa.
et: teavitada üürileandjat, kui märkad korteris selliseid puudusi, mille eest vastutab üürileandja.
fi: ilmoittaa vuokranantajalle, jos huomaat asunnossa sellaisia vikoja, jotka ovat vuokranantajan vastuulla.
et: Üürileandja vastutab näiteks korteri püsimööbli ja pinnakattematerjalide eest;
fi: Vuokranantaja vastaa esimerkiksi asunnon kiinteistä kalusteista ja pintamateriaaleista.
et: teavitada maja hooldusfirmat võimalikest puudustest, näiteks tilkuvast veekraanist.
fi: ilmoittaa talohuoltoyhtiöön mahdollisista vioista, kuten vuotavasta vesihanasta.
et: elada üürikorteris vastavalt üürilepingule.
fi: asua vuokra-asunnossa vuokrasopimuksen mukaisesti.
et: Üürileandja võib korterisse siseneda ainult teatud erandjuhtudel, näiteks korteriremondi järelevalve eesmärgil või ostjatele korteri näitamiseks.
fi: Vuokranantaja saa tulla asuntoon vain joissakin poikkeustapauksissa, esimerkiksi valvomaan asunnon korjauksia tai näyttämään asuntoa ostajille.
et: Ka sel juhul peab ta tegema endast oleneva, et sinuga selles eelnevalt kokku leppida;
fi: Hänen täytyy silloinkin yrittää sopia asiasta kanssasi etukäteen.
et: saada üüri tõusu korral selle kohta eelnevalt kirjalik teade.
fi: saada kirjallinen ilmoitus etukäteen, jos vuokra nousee.
et: Teates peab olema kirjas, kui palju ja millal üür tõuseb ning mis on hinnatõusu põhjus;
fi: Ilmoituksessa täytyy lukea, miten paljon ja milloin vuokra nousee, sekä mikä on korotuksen peruste.
et: üürilepingu üles öelda seadusest tuleneva ülesütlemisajaga;
fi: sellaiseen irtisanomisaikaan kuin laki määrää.
et: leping koheselt lõpetada, kui korteris elamine on tervisele ohtlik;
fi: purkaa vuokrasopimus heti, jos asunnossa asuminen on vaarallista terveydelle.
et: osa korterist teisele isikule välja üürida, kui see ei kahjusta üürileandjat;
fi: vuokrata osa asunnosta toiselle henkilölle, jos siitä ei ole haittaa vuokranantajalle.
et: saada remonditööde kohta eelnev teade.
fi: saada ilmoitus korjauksista etukäteen.
et: Väikestest remonditöödest tuleb teatada 14 päeva ette ja suurtest remonditöödest 6 kuud ette.
fi: Pienistä korjauksista täytyy ilmoittaa 14 päivää aikaisemmin ja suurista korjauksista 6 kuukautta aikaisemmin.
et: Kiireloomulisi remonditöid võib teostada ilma teatamata.
fi: Kiireelliset korjaukset voidaan kuitenkin tehdä ilman ilmoitusta.
et: Kui remondi ajal on korteris keeruline või võimatu elada, on sul õigus üürileping üles öelda või saada üürilt allahindlust.
fi: Jos korjausten aikana on vaikeaa tai mahdotonta asua asunnossa, sinulla on oikeus irtisanoa vuokrasopimus tai saada vuokran alennusta.
et: Pead selles ikkagi alati üürileandjaga kokku leppima.
fi: Sinun täytyy kuitenkin aina sopia tästä vuokranantajan kanssa.
et: Õigused ja kohustused omandkorteris
fi: Oikeudet ja velvollisuudet omistusasunnossa
et: Korteriühistus on sul kohustus:
fi: Taloyhtiössä sinulla on velvollisuus